# Az Európai Unió C 4E/2011

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.CE2011.004.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 4E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 54. évfolyam2011. január 7. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.CE2011.004.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 4E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

54. évfolyam2011. január 7.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. március 25. ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 132 E, 2010.5.21.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2010. március 25., csütörtök |
| 2011/C 004E/01 | Az euróövezetre és az államháztartásra vonatkozó 2009-es éves beszámolóról szóló jelentésAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az euróövezetre és az államháztartásra vonatkozó 2009-es éves beszámolóról szóló jelentésről (2009/2203(INI)) | 1 |
| 2011/C 004E/02 | A romákról szóló második európai csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a romákról szóló második európai csúcstalálkozóról | 7 |
| 2011/C 004E/03 | A 2011-es költségvetés prioritásai - III. szakasz - BizottságAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a 2011-es költségvetésre vonatkozó prioritásokról, III. szakasz – Bizottság (2010/2004(BUD)) | 11 |
| 2011/C 004E/04 | Költségvetési iránymutatások: 2011 - I, II és IV-IX. szakaszAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a 2011. évi költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz – Európai Parlament, II. szakasz – Tanács, IV. szakasz – Bíróság, V. szakasz – Számvevőszék, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz – Régiók Bizottsága, VIII. szakasz – európai ombudsman, IX. szakasz – európai adatvédelmi biztos (2010/2003(BUD)) | 20 |
| 2011/C 004E/05 | A mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitika: követendő stratégiaAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikáról: a követendő stratégia kérdése (2009/2105(INI)) | 25 |
| 2011/C 004E/06 | A pénzügyi és gazdasági világválság hatása a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésreAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól (2009/2150(INI)) | 34 |
| 2011/C 004E/07 | Az EKB 2008. évi éves jelentéseAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az EKB 2008. évi éves jelentéséről (2009/2090(INI)) | 44 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2010. március 25., csütörtök |
| 2011/C 004E/08 | A Tanácshoz intézett ajánlások az ENSZ Közgyűlésének 65. ülésszakárólAz Európai Parlament 2010. március 25-i ajánlása a Tanácshoz az ENSZ Közgyűlése 65. ülésszakáról (2010/2020(INI)) | 49 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2010–20112010. március 25. ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 132 E, 2010.5.21.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. március 25., csütörtök

2011/C 004E/01

Az euróövezetre és az államháztartásra vonatkozó 2009-es éves beszámolóról szóló jelentésAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az euróövezetre és az államháztartásra vonatkozó 2009-es éves beszámolóról szóló jelentésről (2009/2203(INI))

1

2011/C 004E/02

A romákról szóló második európai csúcstalálkozóAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a romákról szóló második európai csúcstalálkozóról

7

2011/C 004E/03

A 2011-es költségvetés prioritásai - III. szakasz - BizottságAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a 2011-es költségvetésre vonatkozó prioritásokról, III. szakasz – Bizottság (2010/2004(BUD))

11

2011/C 004E/04

Költségvetési iránymutatások: 2011 - I, II és IV-IX. szakaszAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a 2011. évi költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz – Európai Parlament, II. szakasz – Tanács, IV. szakasz – Bíróság, V. szakasz – Számvevőszék, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz – Régiók Bizottsága, VIII. szakasz – európai ombudsman, IX. szakasz – európai adatvédelmi biztos (2010/2003(BUD))

20

2011/C 004E/05

A mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitika: követendő stratégiaAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikáról: a követendő stratégia kérdése (2009/2105(INI))

25

2011/C 004E/06

A pénzügyi és gazdasági világválság hatása a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésreAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól (2009/2150(INI))

34

2011/C 004E/07

Az EKB 2008. évi éves jelentéseAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az EKB 2008. évi éves jelentéséről (2009/2090(INI))

44

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2010. március 25., csütörtök

2011/C 004E/08

A Tanácshoz intézett ajánlások az ENSZ Közgyűlésének 65. ülésszakárólAz Európai Parlament 2010. március 25-i ajánlása a Tanácshoz az ENSZ Közgyűlése 65. ülésszakáról (2010/2020(INI))

49

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | Európai Parlament |
| | 2010. március 25., csütörtök |
| 2011/C 004E/09 | Élő állatok és friss hús: az Unióba történő behozatal feltételei ***IAz Európai Parlament 2010. március 25-i jogalkotási állásfoglalása az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló 79/542/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD)) | 57 |
| P7_TC1-COD(2009)0146Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. március 25-én került elfogadásra az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló 79/542/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 58 |
| 2011/C 004E/10 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Litvánia - BútorgyártásAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD)) | 58 |
| MELLÉKLET | 60 |
| 2011/C 004E/11 | Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Litvánia - RuhagyártásAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD)) | 61 |
| MELLÉKLET | 63 |
| 2011/C 004E/12 | Az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéseAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő jelölésre irányuló tanácsi ajánlásról (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE)) | 64 |
| 2011/C 004E/13 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Milan Martin CVIKLAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Milan Martin Cvikl a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE)) | 65 |
| 2011/C 004E/14 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Rasa BudbergytéAz Európai Parlament2010. március 25-i határozata Rasa Budbergyté a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/15 | Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Kersti KaljulaidAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Kersti Kaljulaid a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/16 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Igors LudborzsAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Igors Ludboržs a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE)) | 67 |
| 2011/C 004E/17 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Fazakas SzabolcsAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Fazakas Szabolcs a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/18 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Ladislav BalkoAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Ladislav Balko a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/19 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Louis GaleaKöltségvetési Ellenőrző Bizottság Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Louis Galea a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE)) | 69 |
| 2011/C 004E/20 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Augustyn KubikAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Augustyn Bronisław Kubik a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/21 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Jan KinstAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Jan Kinšt a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/22 | A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Eoin O'SHEAAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Eoin O’Shea a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0033/2010 – 2010/0812 (NLE)) | 71 |

III   Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. március 25., csütörtök

2011/C 004E/09

Élő állatok és friss hús: az Unióba történő behozatal feltételei ***IAz Európai Parlament 2010. március 25-i jogalkotási állásfoglalása az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló 79/542/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

57

P7_TC1-COD(2009)0146Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. március 25-én került elfogadásra az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló 79/542/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

58

2011/C 004E/10

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Litvánia - BútorgyártásAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

58

MELLÉKLET

60

2011/C 004E/11

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Litvánia - RuhagyártásAz Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

61

MELLÉKLET

63

2011/C 004E/12

Az Európai Központi Bank alelnökének kinevezéseAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő jelölésre irányuló tanácsi ajánlásról (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

64

2011/C 004E/13

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Milan Martin CVIKLAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Milan Martin Cvikl a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

65

2011/C 004E/14

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Rasa BudbergytéAz Európai Parlament2010. március 25-i határozata Rasa Budbergyté a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

66

2011/C 004E/15

Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Kersti KaljulaidAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Kersti Kaljulaid a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

66

2011/C 004E/16

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Igors LudborzsAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Igors Ludboržs a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

67

2011/C 004E/17

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Fazakas SzabolcsAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Fazakas Szabolcs a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

68

2011/C 004E/18

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Ladislav BalkoAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Ladislav Balko a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

68

2011/C 004E/19

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Louis GaleaKöltségvetési Ellenőrző Bizottság Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Louis Galea a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE))

69

2011/C 004E/20

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Augustyn KubikAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Augustyn Bronisław Kubik a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

70

2011/C 004E/21

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Jan KinstAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Jan Kinšt a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))

70

2011/C 004E/22

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Eoin O'SHEAAz Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Eoin O’Shea a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0033/2010 – 2010/0812 (NLE))

71

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2010–2011 2010. március 25. ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 132 E, 2010.5.21. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2010. március 25., csütörtök

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/1

---

2010. március 25., csütörtökAz euróövezetre és az államháztartásra vonatkozó 2009-es éves beszámolóról szóló jelentés

P7_TA(2010)0072

Az Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az euróövezetre és az államháztartásra vonatkozó 2009-es éves beszámolóról szóló jelentésről (2009/2203(INI))

2011/C 4 E/01

Az Európai Parlament,

tekintettel az euróövezetre vonatkozó éves beszámolóról szóló 2009. október 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0527) és az euróövezetre vonatkozó éves beszámolóról szóló 2009. október 7-i bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2009)1313),

tekintettel az „Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2009” című, 2009. augusztus 12-i bizottsági személyzeti munkadokumentumra (SEC(2009)1120),

tekintettel az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságáról és a gazdaságélénkítésről szóló 2009. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2009)0545),

tekintettel a tagállamok és a Közösség gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatások 2009. évi naprakésszé tételéről és a tagállamok foglalkoztatáspolitikáinak végrehajtásáról szóló, 2009. január 28-i tanácsi ajánlásra irányuló bizottsági ajánlásra (COM(2009)0034),

tekintettel 2008. november 18-i állásfoglalására a tízéves GMU-ról: a gazdasági és monetáris unió első tíz évéről és jövőbeni kihívásairól (1),

tekintettel az európai gazdaságélénkítési tervről szóló, 2009. március 11-i állásfoglalására (2),

tekintettel az „Államháztartások a gazdasági és monetáris unióban – 2007 és 2008 ” című 2009. január 13-i állásfoglalására (3),

tekintettel az EKB 2007. évi éves jelentéséről szóló 2008. július 9-i állásfoglalására (4),

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0031/2010),

| A. | mivel a tagállamok az európai integrációs folyamat megkezdése óta a legmélyebb gazdasági és társadalmi válságon mennek keresztül, |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok az európai integrációs folyamat megkezdése óta a legmélyebb gazdasági és társadalmi válságon mennek keresztül,

| B. | mivel a stabil valuta és a megfelelő költségvetési politikák értékesnek bizonyultak, hiszen csökkentették a válság Európára gyakorolt hatását, |
| --- | --- |

B.

mivel a stabil valuta és a megfelelő költségvetési politikák értékesnek bizonyultak, hiszen csökkentették a válság Európára gyakorolt hatását,

| C. | mivel a költségvetési és monetáris politika, valamint a pénzügyi ágazat stabilizálására irányuló intézkedések létfontosságúak voltak az európai gazdaság stabilizálása érdekében, |
| --- | --- |

C.

mivel a költségvetési és monetáris politika, valamint a pénzügyi ágazat stabilizálására irányuló intézkedések létfontosságúak voltak az európai gazdaság stabilizálása érdekében,

| D. | mivel a költségvetési politikáknak és a válságkezelő intézkedéseknek a G-20 keretében történő időbeli koordinációja révén az EU és a tagállamok hozzájárultak a helyzet további romlásának elkerüléséhez, |
| --- | --- |

D.

mivel a költségvetési politikáknak és a válságkezelő intézkedéseknek a G-20 keretében történő időbeli koordinációja révén az EU és a tagállamok hozzájárultak a helyzet további romlásának elkerüléséhez,

| E. | mivel a költségvetési politika sok tagállamban konjunktúraciklust erősítő (prociklikus) volt, |
| --- | --- |

E.

mivel a költségvetési politika sok tagállamban konjunktúraciklust erősítő (prociklikus) volt,

| F. | mivel valódi uniós gazdaságpolitika csak a monetáris politika tekintetében létezik, és mivel a költségvetési politika – amely főként a tagállamok hatáskörébe tartozik – koordinációja korlátozott, |
| --- | --- |

F.

mivel valódi uniós gazdaságpolitika csak a monetáris politika tekintetében létezik, és mivel a költségvetési politika – amely főként a tagállamok hatáskörébe tartozik – koordinációja korlátozott,

| G. | mivel az olaj, a gáz, a szén és más nem megújuló erőforrások ára rendkívül ingadozó, továbbá hozzájárul a globális egyensúlyhiányokhoz, és a fenti áringadozás az EKB 2008-ra vonatkozó 2 % alatti, de ahhoz közeli inflációs célértékének elérése előtt álló akadályok fő oka; mivel a fenti árak a várakozások szerint középtávon emelkedni fognak, és ezáltal veszélyeztetni fogják az euróövezet makrogazdasági stabilitását, |
| --- | --- |

G.

mivel az olaj, a gáz, a szén és más nem megújuló erőforrások ára rendkívül ingadozó, továbbá hozzájárul a globális egyensúlyhiányokhoz, és a fenti áringadozás az EKB 2008-ra vonatkozó 2 % alatti, de ahhoz közeli inflációs célértékének elérése előtt álló akadályok fő oka; mivel a fenti árak a várakozások szerint középtávon emelkedni fognak, és ezáltal veszélyeztetni fogják az euróövezet makrogazdasági stabilitását,

| H. | mivel a tagállamok költségvetési hiányai 2010-ben gyorsan fel fognak szökni a GDP mintegy 7 %-ára az automatikus stabilizátorok és a gazdaság és a pénzügyi ágazat támogatására irányuló, saját mérlegelési jogkörben hozott intézkedések okozta nagyobb kiadások, valamint az alacsonyabb adóbevételek együttes hatása miatt, mivel 2011-re a költségvetési hiányok bizonyos mértékű javulása várható, mivel azonban egyes tagállamok már a válságot jóval megelőzően rendre nem tudták teljesíteni a Stabilitási Paktumban meghatározott kritériumokat; mivel a stabil államháztartási gazdálkodáshoz való visszatérés alapvető fontosságú, és közös valutánk stabilitásának előfeltételét képezi, |
| --- | --- |

H.

mivel a tagállamok költségvetési hiányai 2010-ben gyorsan fel fognak szökni a GDP mintegy 7 %-ára az automatikus stabilizátorok és a gazdaság és a pénzügyi ágazat támogatására irányuló, saját mérlegelési jogkörben hozott intézkedések okozta nagyobb kiadások, valamint az alacsonyabb adóbevételek együttes hatása miatt, mivel 2011-re a költségvetési hiányok bizonyos mértékű javulása várható, mivel azonban egyes tagállamok már a válságot jóval megelőzően rendre nem tudták teljesíteni a Stabilitási Paktumban meghatározott kritériumokat; mivel a stabil államháztartási gazdálkodáshoz való visszatérés alapvető fontosságú, és közös valutánk stabilitásának előfeltételét képezi,

| I. | mivel a válság költségei voltak a fő okai az államháztartások megújult állapotromlásának, míg a legtöbb tagállam költségvetési egyensúlya a válság előtt a javulás jeleit mutatta; mivel ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy számos tagállamban már a válságot megelőzően magas volt az államadósság, |
| --- | --- |

I.

mivel a válság költségei voltak a fő okai az államháztartások megújult állapotromlásának, míg a legtöbb tagállam költségvetési egyensúlya a válság előtt a javulás jeleit mutatta; mivel ugyanakkor meg kell jegyezni, hogy számos tagállamban már a válságot megelőzően magas volt az államadósság,

| J. | mivel az anticiklikus állami kiadásokra azért volt szükség, hogy elkerüljék a még súlyosabb gazdasági hanyatlást, és e kiadásokra még mindig szükség van a gazdasági stabilitás biztosítása érdekében; mivel ugyanakkor a költségvetés túlzott strukturális hiánya és a túl nagy államadósság a gazdasági növekedés súlyos akadályát képezi, és nagyban csökkenti az olyan területekre fordítható pénzösszegeket, mint az oktatás, az ellátás, az innováció és a közszolgáltatás, |
| --- | --- |

J.

mivel az anticiklikus állami kiadásokra azért volt szükség, hogy elkerüljék a még súlyosabb gazdasági hanyatlást, és e kiadásokra még mindig szükség van a gazdasági stabilitás biztosítása érdekében; mivel ugyanakkor a költségvetés túlzott strukturális hiánya és a túl nagy államadósság a gazdasági növekedés súlyos akadályát képezi, és nagyban csökkenti az olyan területekre fordítható pénzösszegeket, mint az oktatás, az ellátás, az innováció és a közszolgáltatás,

| K. | mivel az euróövezet létrehozása ugyan üdvözlendő, azt jelenti, hogy nincs helyük a jövőben a rugalmas nemzeti árfolyam-politikáknak, |
| --- | --- |

K.

mivel az euróövezet létrehozása ugyan üdvözlendő, azt jelenti, hogy nincs helyük a jövőben a rugalmas nemzeti árfolyam-politikáknak,

| L. | mivel bár csaknem lehetetlen előrelátni a politikai tervek szintjén egy ilyen kivételes nagyságrendű válságot, a Stabilitási és Növekedési Paktumot (SNP) úgy tervezték, hogy azt a jó és a nehéz időkre is alkalmazzák, viszont számos tagállam figyelmen kívül hagyta az SNP szerinti azon kötelezettségét, hogy felkészüljön a nehéz időkre, |
| --- | --- |

L.

mivel bár csaknem lehetetlen előrelátni a politikai tervek szintjén egy ilyen kivételes nagyságrendű válságot, a Stabilitási és Növekedési Paktumot (SNP) úgy tervezték, hogy azt a jó és a nehéz időkre is alkalmazzák, viszont számos tagállam figyelmen kívül hagyta az SNP szerinti azon kötelezettségét, hogy felkészüljön a nehéz időkre,

| M. | mivel a globalizáció arra kényszeríti az euróövezetet, hogy tényleges szerepet vállaljon a globális gazdasági és pénzügyi irányításban, |
| --- | --- |

M.

mivel a globalizáció arra kényszeríti az euróövezetet, hogy tényleges szerepet vállaljon a globális gazdasági és pénzügyi irányításban,

| N. | mivel globális szinten az euróban rejlő lehetőségek nincsenek kellőképpen kihasználva, hiszen az euróövezet nem rendelkezik sem pontosan meghatározott nemzetközi stratégiával, sem hatékony nemzetközi képviselettel, |
| --- | --- |

N.

mivel globális szinten az euróban rejlő lehetőségek nincsenek kellőképpen kihasználva, hiszen az euróövezet nem rendelkezik sem pontosan meghatározott nemzetközi stratégiával, sem hatékony nemzetközi képviselettel,

Monetáris politika

| 1. | riasztónak tartja, hogy az Európai Unióban a rendkívüli monetáris és költségvetési politikai erőfeszítések ellenére a foglalkoztatottság várhatóan továbbra is csökkenni fog; kiemeli, hogy a rendkívüli gazdaságélénkítési intézkedéseken felül fel kell gyorsítani a strukturális reformokat – nem pedig leállítani – annak érdekében, hogy az európai gazdaság és munkaerőpiac erősebb és ellenállóbb legyen a globális gazdasági zavarokkal szemben; |
| --- | --- |

1.

riasztónak tartja, hogy az Európai Unióban a rendkívüli monetáris és költségvetési politikai erőfeszítések ellenére a foglalkoztatottság várhatóan továbbra is csökkenni fog; kiemeli, hogy a rendkívüli gazdaságélénkítési intézkedéseken felül fel kell gyorsítani a strukturális reformokat – nem pedig leállítani – annak érdekében, hogy az európai gazdaság és munkaerőpiac erősebb és ellenállóbb legyen a globális gazdasági zavarokkal szemben;

| 2. | üdvözli az EKB 2008 októbere óta tapasztalható aktív és rugalmas monetáris politikáját, melynek keretében kiterjesztette a likviditásnyújtást a hitelintézetekre; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az EKB 2008 októbere óta tapasztalható aktív és rugalmas monetáris politikáját, melynek keretében kiterjesztette a likviditásnyújtást a hitelintézetekre;

| 3. | aggodalommal tölti el, hogy az EKB és más központi bankok által nyújtott többletlikviditást nem minden bank használta arra, hogy az ipar és különösen a kis- és középvállalkozások által tapasztalt hitelválságot enyhítse; |
| --- | --- |

3.

aggodalommal tölti el, hogy az EKB és más központi bankok által nyújtott többletlikviditást nem minden bank használta arra, hogy az ipar és különösen a kis- és középvállalkozások által tapasztalt hitelválságot enyhítse;

| 4. | üdvözli a Tanács, az EKB és az eurócsoport közötti fokozott együttműködést; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Tanács, az EKB és az eurócsoport közötti fokozott együttműködést;

| 5. | aggodalmát fejezi ki az USA-dollár és a kínai jüan – ez utóbbit a kínai kormány méltánytalan beavatkozásával mesterségesen leértékelte – gyors értékvesztésének az euróövezetre gyakorolt gazdasági következményei miatt; aggódik egy új, ázsiai eszközárbuborék lehetséges kialakulása miatt; megerősített nemzetközi makrogazdasági párbeszédre szólít fel az árfolyamok kiigazítása érdekében, hogy megvalósulhasson egy kiegyensúlyozottabb világgazdaság; |
| --- | --- |

5.

aggodalmát fejezi ki az USA-dollár és a kínai jüan – ez utóbbit a kínai kormány méltánytalan beavatkozásával mesterségesen leértékelte – gyors értékvesztésének az euróövezetre gyakorolt gazdasági következményei miatt; aggódik egy új, ázsiai eszközárbuborék lehetséges kialakulása miatt; megerősített nemzetközi makrogazdasági párbeszédre szólít fel az árfolyamok kiigazítása érdekében, hogy megvalósulhasson egy kiegyensúlyozottabb világgazdaság;

| 6. | hangsúlyozza, hogy az árstabilitásra vonatkozó cél csak az infláció kiváltó okainak megfelelő kezelése révén érhető el; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy az infláció emelkedését – mely a pénzügyi válság kezdetét megelőzően tapasztalható volt – nem a túlzott belföldi kereslet, hanem az energia- és élelmiszerárak, továbbá az árucikkek, valamint a pénzügyi és reáleszközök árának emelkedése okozta; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy az árstabilitásra vonatkozó cél csak az infláció kiváltó okainak megfelelő kezelése révén érhető el; hangsúlyozza ebben az összefüggésben, hogy az infláció emelkedését – mely a pénzügyi válság kezdetét megelőzően tapasztalható volt – nem a túlzott belföldi kereslet, hanem az energia- és élelmiszerárak, továbbá az árucikkek, valamint a pénzügyi és reáleszközök árának emelkedése okozta;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a bérek korlátozása egyben a háztartások bevételeinek növekedését, és így a magánfogyasztás növekedését is fékezi; éppen ezért óva int attól, hogy az árstabilitás elérése és a versenyképesség fenntartása érdekében elsősorban a bérek korlátozására összpontosítsunk; emlékeztet arra, hogy a fokozott globális verseny már a bérek csökkentésének irányába hat, míg a fogyasztási cikkek magasabb ára és a magasabb energiaköltségek az uniós fogyasztók vásárlóerejét csökkentik; hangsúlyozza, hogy a reálbéreknek a termelékenység növekedésével arányosan kell emelkedniük annak érdekében, hogy garantálni lehessen a jövedelmek elosztásának hosszú távú stabilitását; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a bérek korlátozása egyben a háztartások bevételeinek növekedését, és így a magánfogyasztás növekedését is fékezi; éppen ezért óva int attól, hogy az árstabilitás elérése és a versenyképesség fenntartása érdekében elsősorban a bérek korlátozására összpontosítsunk; emlékeztet arra, hogy a fokozott globális verseny már a bérek csökkentésének irányába hat, míg a fogyasztási cikkek magasabb ára és a magasabb energiaköltségek az uniós fogyasztók vásárlóerejét csökkentik; hangsúlyozza, hogy a reálbéreknek a termelékenység növekedésével arányosan kell emelkedniük annak érdekében, hogy garantálni lehessen a jövedelmek elosztásának hosszú távú stabilitását;

| 8. | ismételten megerősíti arra vonatkozó felhívását, hogy a WTO, az IMF, a Pénzügyi Stabilitási Tanács és a Világbank Csoport között legyen jobb a koordináció a spekuláció elleni küzdelem és a gazdasági válság okozta kihívásoknak való megfelelés érdekében; |
| --- | --- |

8.

ismételten megerősíti arra vonatkozó felhívását, hogy a WTO, az IMF, a Pénzügyi Stabilitási Tanács és a Világbank Csoport között legyen jobb a koordináció a spekuláció elleni küzdelem és a gazdasági válság okozta kihívásoknak való megfelelés érdekében;

| 9. | emlékeztet arra, hogy az árfolyam-ingadozások a globális gazdasági fellendülés akadályát képezik, és hogy a monetáris politikák összehangolása elengedhetetlen a pénzügyi egyensúlyhiány – amely makrogazdasági instabilitáshoz vezethet – kialakulásának elkerüléséhez; az IMF – mint a monetáris kérdésekkel kapcsolatos globális konzultáció fóruma – égisze alatt tartandó monetáris világkonferencia szervezésére szólít fel; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az árfolyam-ingadozások a globális gazdasági fellendülés akadályát képezik, és hogy a monetáris politikák összehangolása elengedhetetlen a pénzügyi egyensúlyhiány – amely makrogazdasági instabilitáshoz vezethet – kialakulásának elkerüléséhez; az IMF – mint a monetáris kérdésekkel kapcsolatos globális konzultáció fóruma – égisze alatt tartandó monetáris világkonferencia szervezésére szólít fel;

A gazdaságpolitikai koordináció és együttműködés fejlesztése

| 10. | osztja a Bizottság aggodalmát a fajlagos bérköltségek alakulásában és a termelékenység növekedésének arányaiban jelentkező jelentős egyensúlyhiányok, az egyenlőtlen jövedelem- és vagyoneloszlás egyre nagyobb mértéke, a folyó fizetési mérlegek, valamint az EU-ban és az euróövezetben lévő kamatkülönbözetek tekintetében, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nincsenek hatékony mechanizmusok ezen egyensúlyhiányok növekedésének megelőzésére; |
| --- | --- |

10.

osztja a Bizottság aggodalmát a fajlagos bérköltségek alakulásában és a termelékenység növekedésének arányaiban jelentkező jelentős egyensúlyhiányok, az egyenlőtlen jövedelem- és vagyoneloszlás egyre nagyobb mértéke, a folyó fizetési mérlegek, valamint az EU-ban és az euróövezetben lévő kamatkülönbözetek tekintetében, és aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy nincsenek hatékony mechanizmusok ezen egyensúlyhiányok növekedésének megelőzésére;

| 11. | amint azt a Bizottság 2008. május 7-i, „A tíz éves GMU – a gazdasági és monetáris unió első tíz évének sikerei és kihívásai” című közleményét (COM(2008)0238) kísérő bizottsági személyzeti munkadokumentumban javasolták, felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre diagnosztikai eszközöket és mutatókat annak érdekében, hogy hatékonyabban lehessen nyomon követni és felmérni a tagállamokban zajló releváns gazdasági folyamatokat, amelyekbe beletartoznak a fajlagos bérköltségek, a valós árfolyamok, a pénzügyi piacok és a versenyképességet érintő politikák; |
| --- | --- |

11.

amint azt a Bizottság 2008. május 7-i, „A tíz éves GMU – a gazdasági és monetáris unió első tíz évének sikerei és kihívásai” című közleményét (COM(2008)0238) kísérő bizottsági személyzeti munkadokumentumban javasolták, felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre diagnosztikai eszközöket és mutatókat annak érdekében, hogy hatékonyabban lehessen nyomon követni és felmérni a tagállamokban zajló releváns gazdasági folyamatokat, amelyekbe beletartoznak a fajlagos bérköltségek, a valós árfolyamok, a pénzügyi piacok és a versenyképességet érintő politikák;

| 12. | tudomásul veszi a 2009. évi euróövezetről szóló éves bizottsági beszámolóban megfogalmazott aggodalmat az euróövezetben megnőtt egyensúlyhiányok miatt, valamint az egyensúlyhiány Bizottság által megállapított két fő oka miatt: egyrészt sebezhető a versenyképes kiviteli ágazatra támaszkodó növekedési modell, amelyet nem tart fenn hazai kereslet, másrészt néhány deficittel küzdő országban az egyensúlyhiány a hazai kereslet túlzott nyomásában mutatkozhat meg, az ingatlanárak ugrásszerű megnövekedésében és a mesterségesen felduzzasztott építőiparban; ezért azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg, hogyan lehetséges az euróövezet gazdasági irányításának hatékony javítása, beleértve a jövőbeli hasonló egyensúlyhiányok újabb túlzott méretű kialakulásának megakadályozását és az általuk is okozott aszimmetrikus megrázkódtatások elkerülését; |
| --- | --- |

12.

tudomásul veszi a 2009. évi euróövezetről szóló éves bizottsági beszámolóban megfogalmazott aggodalmat az euróövezetben megnőtt egyensúlyhiányok miatt, valamint az egyensúlyhiány Bizottság által megállapított két fő oka miatt: egyrészt sebezhető a versenyképes kiviteli ágazatra támaszkodó növekedési modell, amelyet nem tart fenn hazai kereslet, másrészt néhány deficittel küzdő országban az egyensúlyhiány a hazai kereslet túlzott nyomásában mutatkozhat meg, az ingatlanárak ugrásszerű megnövekedésében és a mesterségesen felduzzasztott építőiparban; ezért azt javasolja, hogy a Bizottság vizsgálja meg, hogyan lehetséges az euróövezet gazdasági irányításának hatékony javítása, beleértve a jövőbeli hasonló egyensúlyhiányok újabb túlzott méretű kialakulásának megakadályozását és az általuk is okozott aszimmetrikus megrázkódtatások elkerülését;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság a 2009. évi euróövezetről szóló éves beszámolójában világosan kijelenti, hogy az euróövezetben kialakított szakpolitikai koordináció a válság idején nem működött megfelelően; osztja a Bizottság véleményét, hogy sürgősen szükség van mélyebb és tágabb makrogazdasági felügyeletre ahhoz, hogy a válságra koordinált választ lehessen adni; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság a 2009. évi euróövezetről szóló éves beszámolójában világosan kijelenti, hogy az euróövezetben kialakított szakpolitikai koordináció a válság idején nem működött megfelelően; osztja a Bizottság véleményét, hogy sürgősen szükség van mélyebb és tágabb makrogazdasági felügyeletre ahhoz, hogy a válságra koordinált választ lehessen adni;

| 14. | üdvözli az EBB pénzeszközeinek felhasználását, valamint a tagállamoknak a válság idején az anticiklikus állami kiadásokhoz történő közös, de különböző mértékű hozzájárulásait, amelyeket arra használtak, hogy részben kompenzálják az európai költségvetés korlátozott méretét; óv azonban az EBB túlzott igénybevételétől, ami a költségvetési eljárás megkerülését eredményezheti, és megakadályozhatja, hogy a Parlament véleményt nyilváníthasson a lekötött kiadások alakulásáról; emlékeztet ezért arra, hogy az EBB nem helyettesítheti az EU költségvetését; |
| --- | --- |

14.

üdvözli az EBB pénzeszközeinek felhasználását, valamint a tagállamoknak a válság idején az anticiklikus állami kiadásokhoz történő közös, de különböző mértékű hozzájárulásait, amelyeket arra használtak, hogy részben kompenzálják az európai költségvetés korlátozott méretét; óv azonban az EBB túlzott igénybevételétől, ami a költségvetési eljárás megkerülését eredményezheti, és megakadályozhatja, hogy a Parlament véleményt nyilváníthasson a lekötött kiadások alakulásáról; emlékeztet ezért arra, hogy az EBB nem helyettesítheti az EU költségvetését;

| 15. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy a pénzügyi piacok, a költségvetési fegyelem felügyelete és szabályozása, valamint a belső és külső hiány korlátozása létfontosságú a GMU sikeres fejlődéséhez; |
| --- | --- |

15.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy a pénzügyi piacok, a költségvetési fegyelem felügyelete és szabályozása, valamint a belső és külső hiány korlátozása létfontosságú a GMU sikeres fejlődéséhez;

| 16. | hangsúlyozza a stabilitási és növekedési paktum (SNP) szabályai átfogó alkalmazásának szükségességét, és megjegyzi, hogy az SNP-ben lefektetett szabályok csak a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkoznak; rámutat, hogy a költségvetési koordinációnak ez az eszköze csak részben kezeli a gazdasági egyensúlyhiányok főbb okait az euróövezetben; ezért úgy véli, hogy a költségvetési koordinációnak túl kell lépnie az SNP-n; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza a stabilitási és növekedési paktum (SNP) szabályai átfogó alkalmazásának szükségességét, és megjegyzi, hogy az SNP-ben lefektetett szabályok csak a költségvetési hiányra és az államadósságra vonatkoznak; rámutat, hogy a költségvetési koordinációnak ez az eszköze csak részben kezeli a gazdasági egyensúlyhiányok főbb okait az euróövezetben; ezért úgy véli, hogy a költségvetési koordinációnak túl kell lépnie az SNP-n;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság, valamint az eurót már bevezető tagállamok közötti megerősített pénzügyi koordináció nem vezethet az euróövezet elszigetelődéséhez; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válság, valamint az eurót már bevezető tagállamok közötti megerősített pénzügyi koordináció nem vezethet az euróövezet elszigetelődéséhez;

| 18. | ismételten megerősíti azon véleményét, hogy a gazdasági koordinációnak integrált európai gazdasági és foglalkoztatási stratégia formáját kell öltenie a 2020-ig szóló jövőbeli uniós stratégia, az integrált iránymutatások, a fenntartható fejlődési stratégia, valamint a konvergencia- és stabilitási programok alapján; |
| --- | --- |

18.

ismételten megerősíti azon véleményét, hogy a gazdasági koordinációnak integrált európai gazdasági és foglalkoztatási stratégia formáját kell öltenie a 2020-ig szóló jövőbeli uniós stratégia, az integrált iránymutatások, a fenntartható fejlődési stratégia, valamint a konvergencia- és stabilitási programok alapján;

Államháztartás

| 19. | komoly aggodalmának ad hangot a fenntarthatatlan szintű államadósságok és azok 2010-re és 2011-re jósolt gyors növekedése miatt; |
| --- | --- |

19.

komoly aggodalmának ad hangot a fenntarthatatlan szintű államadósságok és azok 2010-re és 2011-re jósolt gyors növekedése miatt;

| 20. | hangsúlyozza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikkében foglalt új rendelkezések hatékony alkalmazásának fontosságát az euróövezet gazdasági koordinációjának és irányításának javítása érdekében; várakozással tekint a Bizottság és az eurócsoport elnöke által előterjesztett, erre vonatkozó konkrét javaslatok elfogadása elé; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 136. cikkében foglalt új rendelkezések hatékony alkalmazásának fontosságát az euróövezet gazdasági koordinációjának és irányításának javítása érdekében; várakozással tekint a Bizottság és az eurócsoport elnöke által előterjesztett, erre vonatkozó konkrét javaslatok elfogadása elé;

| 21. | üdvözli az európai statisztikairányítási tanácsadó bizottság első éves jelentését, és egyetért többek között a jelentés azon következtetésével, hogy törekedni kell a nemzeti statisztikai hatóságok szakmai függetlenségének jogi alátámasztására azokban a tagállamokban, ahol ez még nem történt meg; várakozással tekint a Bizottság (Eurostat) értékelésére, amelyre a helyes gyakorlat kódexének való megfelelés éves ellenőrzése keretében kerül sor a Bizottság „Ajánlás a nemzeti és közösségi statisztikai hatóságok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról” című dokumentumának (COM(2005)0217 végleges) értelmében; |
| --- | --- |

21.

üdvözli az európai statisztikairányítási tanácsadó bizottság első éves jelentését, és egyetért többek között a jelentés azon következtetésével, hogy törekedni kell a nemzeti statisztikai hatóságok szakmai függetlenségének jogi alátámasztására azokban a tagállamokban, ahol ez még nem történt meg; várakozással tekint a Bizottság (Eurostat) értékelésére, amelyre a helyes gyakorlat kódexének való megfelelés éves ellenőrzése keretében kerül sor a Bizottság „Ajánlás a nemzeti és közösségi statisztikai hatóságok függetlenségéről, integritásáról és elszámoltathatóságáról” című dokumentumának (COM(2005)0217 végleges) értelmében;

| 22. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok kevésbé tudnak szembeszállni a gazdasági hanyatlással, és kevésbé tudnak hozzájárulni a tudásba, az ipari ágazat modernizálásába és a fenntartható fejlődésbe történő, sürgősen szükséges beruházáshoz; |
| --- | --- |

22.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a tagállamok kevésbé tudnak szembeszállni a gazdasági hanyatlással, és kevésbé tudnak hozzájárulni a tudásba, az ipari ágazat modernizálásába és a fenntartható fejlődésbe történő, sürgősen szükséges beruházáshoz;

| 23. | egyetért, hogy a keret rugalmasságának fokozásával a felülvizsgált 2005. évi SNP megfelelő eszközöket biztosít a „kilépési stratégiák” koordinációjához, és elegendő mozgásteret biztosít a gazdasági visszaesések idején ahhoz, hogy lehetővé váljon a válságból való kilábalás megszilárdítása; véleménye szerint azonban a jelenlegi recesszióból való kilábalást követően szükség van arra, hogy miközben a megreformált SNP követelményei teljesülnek, megerősödjön a paktum megelőző funkciója annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok növekedés idején tartózkodjanak a ciklikus politikák folytatásától; |
| --- | --- |

23.

egyetért, hogy a keret rugalmasságának fokozásával a felülvizsgált 2005. évi SNP megfelelő eszközöket biztosít a „kilépési stratégiák” koordinációjához, és elegendő mozgásteret biztosít a gazdasági visszaesések idején ahhoz, hogy lehetővé váljon a válságból való kilábalás megszilárdítása; véleménye szerint azonban a jelenlegi recesszióból való kilábalást követően szükség van arra, hogy miközben a megreformált SNP követelményei teljesülnek, megerősödjön a paktum megelőző funkciója annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok növekedés idején tartózkodjanak a ciklikus politikák folytatásától;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak értékelésekor a Bizottságnak jelentős súlyt kell helyeznie az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságáról és a gazdaságélénkítésről szóló közleményének (COM(2009)0545) következtetéseire; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a tagállamok stabilitási és konvergenciaprogramjainak értékelésekor a Bizottságnak jelentős súlyt kell helyeznie az államháztartás hosszú távú fenntarthatóságáról és a gazdaságélénkítésről szóló közleményének (COM(2009)0545) következtetéseire;

| 25. | támogatja a túlzott hiány esetén követendő eljárás Bizottság általi alkalmazását a költségvetési hiányok csökkentése érdekében, és hangsúlyozza az államháztartások kiegyensúlyozására a tagállamokban 2010-ben és 2011-ben indított, megfelelően időzített, ambiciózus, konkrét és számszerűsíthető programok fontosságát; |
| --- | --- |

25.

támogatja a túlzott hiány esetén követendő eljárás Bizottság általi alkalmazását a költségvetési hiányok csökkentése érdekében, és hangsúlyozza az államháztartások kiegyensúlyozására a tagállamokban 2010-ben és 2011-ben indított, megfelelően időzített, ambiciózus, konkrét és számszerűsíthető programok fontosságát;

| 26. | rendkívül aggasztónak találja a költségvetési hiánnyal kapcsolatos helyzet alakulását Görögországban; felhívja a figyelmet a helyzetből levonható tanulságokra az euróövezet jövőbeli bővítése tekintetében, különösen a statisztikai adatokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

26.

rendkívül aggasztónak találja a költségvetési hiánnyal kapcsolatos helyzet alakulását Görögországban; felhívja a figyelmet a helyzetből levonható tanulságokra az euróövezet jövőbeli bővítése tekintetében, különösen a statisztikai adatokra vonatkozóan;

| 27. | úgy ítéli meg, hogy az államháztartásaik fenntartása tekintetében nehézségekkel küzdő tagállamoknak elsődleges felelősséggel kell tartozniuk a fenti nehézségek – elsősorban megfelelőbb költségvetési politika megvalósítása révén történő – megoldásáért; felszólítja a tagállamokat, hogy határozott szakpolitikai lépésekkel gyorsítsák fel reformjaik ütemét az eladósodottság magas szintje és a lakosság elöregedésével összefüggő költségek által okozott fenntarthatósági hiányosságok kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

27.

úgy ítéli meg, hogy az államháztartásaik fenntartása tekintetében nehézségekkel küzdő tagállamoknak elsődleges felelősséggel kell tartozniuk a fenti nehézségek – elsősorban megfelelőbb költségvetési politika megvalósítása révén történő – megoldásáért; felszólítja a tagállamokat, hogy határozott szakpolitikai lépésekkel gyorsítsák fel reformjaik ütemét az eladósodottság magas szintje és a lakosság elöregedésével összefüggő költségek által okozott fenntarthatósági hiányosságok kiküszöbölése érdekében;

| 28. | hangsúlyozza, hogy a GMU felépítésének egyes hiányosságai és bizonyos mértékig az euróövezet egyes tagjai és a harmadik országbeli partnerek gazdaságpolitikái megnehezítik a tagállamok számára államháztartásaik rendbehozatalát; újra hangot ad meggyőződésének, hogy az euróövezeten belüli jelenlegi szakpolitikai koordinációt ki kell bővíteni, különösen az euróövezeten belüli jelenlegi és jövőbeli gazdasági egyensúlyhiányok és eltérések leküzdése érdekében; ezzel összefüggésben sajnálja, hogy nincsenek kormányok közötti, az euróövezeten belüli koordinációt kikényszerítő, kötelező erejű kötelezettségvállalások; |
| --- | --- |

28.

hangsúlyozza, hogy a GMU felépítésének egyes hiányosságai és bizonyos mértékig az euróövezet egyes tagjai és a harmadik országbeli partnerek gazdaságpolitikái megnehezítik a tagállamok számára államháztartásaik rendbehozatalát; újra hangot ad meggyőződésének, hogy az euróövezeten belüli jelenlegi szakpolitikai koordinációt ki kell bővíteni, különösen az euróövezeten belüli jelenlegi és jövőbeli gazdasági egyensúlyhiányok és eltérések leküzdése érdekében; ezzel összefüggésben sajnálja, hogy nincsenek kormányok közötti, az euróövezeten belüli koordinációt kikényszerítő, kötelező erejű kötelezettségvállalások;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan intézkedéseket, amelyek támogatják a tagállamokat államháztartási egyensúlyuk visszaállításában, és hogy az alábbiak révén finanszírozza az állami beruházásokat:






  a) | eurókötvények vagy hasonló intézkedések a kamatköltségek csökkentése érdekében az államadósságok kamatszolgálatai vonatkozásában, tekintettel arra, hogy a tagállamok közötti kamatkülönbözetek nem csökkentek a válság előtti szintekre; |
| --- | --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan intézkedéseket, amelyek támogatják a tagállamokat államháztartási egyensúlyuk visszaállításában, és hogy az alábbiak révén finanszírozza az állami beruházásokat:

a)

eurókötvények vagy hasonló intézkedések a kamatköltségek csökkentése érdekében az államadósságok kamatszolgálatai vonatkozásában, tekintettel arra, hogy a tagállamok közötti kamatkülönbözetek nem csökkentek a válság előtti szintekre;

| b) | a tagállamok közötti adóügyi együttműködés ösztönzése, beleértve a közös, egységes szerkezetbe foglalt társasági adóalap bevezetésének menetrendjét; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok közötti adóügyi együttműködés ösztönzése, beleértve a közös, egységes szerkezetbe foglalt társasági adóalap bevezetésének menetrendjét;

| c) | a társasági jövedelmekre és az azokra kivetett adókra vonatkozó országonkénti jelentéstétel bevezetése; |
| --- | --- |

c)

a társasági jövedelmekre és az azokra kivetett adókra vonatkozó országonkénti jelentéstétel bevezetése;

| 30. | ismételten megerősíti azon véleményét, hogy a tagállamok kormányainak a nemzeti költségvetésre vonatkozó döntés meghozatalakor figyelembe kell venniük az integrált iránymutatásokat és az egyes országokra vonatkozó ajánlásokat, valamint az euróövezetben fennálló átfogó költségvetési helyzetet; a különböző nemzeti adónaptárakat és az alapul szolgáló előrejelzésekben használt lényeges feltételezéseket harmonizálni kell a különböző makrogazdasági előrejelzések (például a globális növekedésre, az európai uniós növekedésre, a hordónkénti olajárra és a kamatlábakra vonatkozó előrejelzések) és egyéb paraméterek használatából adódó különbségek elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

30.

ismételten megerősíti azon véleményét, hogy a tagállamok kormányainak a nemzeti költségvetésre vonatkozó döntés meghozatalakor figyelembe kell venniük az integrált iránymutatásokat és az egyes országokra vonatkozó ajánlásokat, valamint az euróövezetben fennálló átfogó költségvetési helyzetet; a különböző nemzeti adónaptárakat és az alapul szolgáló előrejelzésekben használt lényeges feltételezéseket harmonizálni kell a különböző makrogazdasági előrejelzések (például a globális növekedésre, az európai uniós növekedésre, a hordónkénti olajárra és a kamatlábakra vonatkozó előrejelzések) és egyéb paraméterek használatából adódó különbségek elkerülése érdekében;

| 31. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek olyan eszközök meghatározására, amelyek elősegítik a nemzeti költségvetések összehasonlíthatóságát a különféle kategóriákban előforduló kiadások tekintetében; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy törekedjenek olyan eszközök meghatározására, amelyek elősegítik a nemzeti költségvetések összehasonlíthatóságát a különféle kategóriákban előforduló kiadások tekintetében;

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb készítsen konkrét javaslatot arról, hogy a pénzügyi ágazat miként járuljon hozzá a válság költségeihez; |
| --- | --- |

32.

felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb készítsen konkrét javaslatot arról, hogy a pénzügyi ágazat miként járuljon hozzá a válság költségeihez;

| 33. | felhívja az EKB-t, a Bizottságot és az euróövezet tagállamait, hogy bátorítsák a gazdasági és pénzügyi integrációt az EU-n belül, és támogassák az euróövezet bővítését; |
| --- | --- |

33.

felhívja az EKB-t, a Bizottságot és az euróövezet tagállamait, hogy bátorítsák a gazdasági és pénzügyi integrációt az EU-n belül, és támogassák az euróövezet bővítését;

| 34. | felhívja az EKB-t, hogy támogassa az euróövezeten kívüli tagállamok euróbevezetésre irányuló erőfeszítéseit, különösen azon tagállamok esetében, amelyek bizonyítottan helyes és stabil költségvetési fegyelemmel gazdálkodnak; |
| --- | --- |

34.

felhívja az EKB-t, hogy támogassa az euróövezeten kívüli tagállamok euróbevezetésre irányuló erőfeszítéseit, különösen azon tagállamok esetében, amelyek bizonyítottan helyes és stabil költségvetési fegyelemmel gazdálkodnak;

Az erőforrásoktól való függőség kezelése és több új munkahely teremtése korszerű, környezeti szempontból fenntartható iparágakban

| 35. | emlékeztet arra, hogy a válság nem mentség az éghajlatváltozással és a környezet állapotának romlásával szembeni intézkedések késleltetésére; hangsúlyozza, hogy a fellépés halogatása gazdasági és környezeti szempontból egyaránt költségesnek bizonyulhat, továbbá hogy az energia- és erőforrás-hatékonyság növelése, valamint a fenntartható megújuló erőforrásokra való átállás jelenti a legjobb módszert a szűkösen rendelkezésre álló erőforrásoktól való függőség csökkentésére és új munkahelyek teremtésére a korszerű és környezeti szempontból fenntartható iparágakban; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy a válság nem mentség az éghajlatváltozással és a környezet állapotának romlásával szembeni intézkedések késleltetésére; hangsúlyozza, hogy a fellépés halogatása gazdasági és környezeti szempontból egyaránt költségesnek bizonyulhat, továbbá hogy az energia- és erőforrás-hatékonyság növelése, valamint a fenntartható megújuló erőforrásokra való átállás jelenti a legjobb módszert a szűkösen rendelkezésre álló erőforrásoktól való függőség csökkentésére és új munkahelyek teremtésére a korszerű és környezeti szempontból fenntartható iparágakban;

| 36. | felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy radikálisan növeljék az ennek érdekében tett erőfeszítéseiket, és felkéri az EKB-t és a Bizottságot, hogy vegyék fel ezt a kérdést a rendszeres gazdasági jelentéseikbe; |
| --- | --- |

36.

felhívja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy radikálisan növeljék az ennek érdekében tett erőfeszítéseiket, és felkéri az EKB-t és a Bizottságot, hogy vegyék fel ezt a kérdést a rendszeres gazdasági jelentéseikbe;

| 37. | felhívja az eurócsoportot, hogy hozza meg az euróövezetbe való belépés megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket azon tagállamok számára, amelyek be kívánnak lépni, és teljesítik a belépés feltételeit; |
| --- | --- |

37.

felhívja az eurócsoportot, hogy hozza meg az euróövezetbe való belépés megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket azon tagállamok számára, amelyek be kívánnak lépni, és teljesítik a belépés feltételeit;

Az euróövezet külső képviselete

| 38. | ismételten hangsúlyozza, hogy az euróövezet közös nemzetközi képviseletének létrehozása érdekében tett erőfeszítések a válság ellenére kevés sikerrel jártak; |
| --- | --- |

38.

ismételten hangsúlyozza, hogy az euróövezet közös nemzetközi képviseletének létrehozása érdekében tett erőfeszítések a válság ellenére kevés sikerrel jártak;

| 39. | úgy véli, hogy a GMU politikai napirendjét többek között a feltörekvő ázsiai gazdaságok jelentette kihívások fogják meghatározni; sajnálja, hogy az euró egyre jelentősebb, tartalékvalutaként betöltött globális szerepe ellenére az euróövezet külső képviseletének javítása terén nem történt előrelépés; hangsúlyozza, hogy az euróövezetnek olyan nemzetközi stratégiát kell kialakítania, amely összhangban áll valutája nemzetközi státuszával; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a GMU politikai napirendjét többek között a feltörekvő ázsiai gazdaságok jelentette kihívások fogják meghatározni; sajnálja, hogy az euró egyre jelentősebb, tartalékvalutaként betöltött globális szerepe ellenére az euróövezet külső képviseletének javítása terén nem történt előrelépés; hangsúlyozza, hogy az euróövezetnek olyan nemzetközi stratégiát kell kialakítania, amely összhangban áll valutája nemzetközi státuszával;

| 40. | emlékeztet arra is, hogy a pénzügyi válságok jövőbeli elkerülése érdekében többek között az USA-dollár és a kínai jüan, valamint az euró közötti árfolyam-ingadozásokkal összefüggő globális stabilitáshiányt is kezelni kell; felhívja az Eurócsoportot, a Tanácsot és az EKB-t, hogy ennek megfelelően hangolják össze cselekvéseiket az árfolyam-politika terén; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet arra is, hogy a pénzügyi válságok jövőbeli elkerülése érdekében többek között az USA-dollár és a kínai jüan, valamint az euró közötti árfolyam-ingadozásokkal összefüggő globális stabilitáshiányt is kezelni kell; felhívja az Eurócsoportot, a Tanácsot és az EKB-t, hogy ennek megfelelően hangolják össze cselekvéseiket az árfolyam-politika terén;

| 41. | hangsúlyozza a G-20 csoport globális egyensúlyhiányokkal kapcsolatos következtetéseinek jelentőségét, valamint az egyes gazdasági térségek által gazdaságuk kiegyensúlyozása érdekében teendő lépések fontosságát; hangsúlyozza az árfolyamok jelentőségét a G20 csoport következő csúcstalálkozójának előkészítése során; véleménye szerint ezeknek az előkészületeknek átláthatóbbaknak kellene lenniük az EU-n belül, és a Parlamentnek folyamatosan tájékoztatást kell kapnia; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza a G-20 csoport globális egyensúlyhiányokkal kapcsolatos következtetéseinek jelentőségét, valamint az egyes gazdasági térségek által gazdaságuk kiegyensúlyozása érdekében teendő lépések fontosságát; hangsúlyozza az árfolyamok jelentőségét a G20 csoport következő csúcstalálkozójának előkészítése során; véleménye szerint ezeknek az előkészületeknek átláthatóbbaknak kellene lenniük az EU-n belül, és a Parlamentnek folyamatosan tájékoztatást kell kapnia;

*

* *

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, az eurócsoportnak, az Európai Központi Banknak és az Európai Beruházási Banknak. |
| --- | --- |

42.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok parlamentjeinek, az eurócsoportnak, az Európai Központi Banknak és az Európai Beruházási Banknak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0543.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0123.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0013.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0357.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/7

---

2010. március 25., csütörtökA romákról szóló második európai csúcstalálkozó

P7_TA(2010)0085

Az Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a romákról szóló második európai csúcstalálkozóról

2011/C 4 E/02

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 8., 9., 10., 18., 19., 20., 21., 151., 153. és 157. cikkére, amelyek szerint a tagállamok kötelesek egyenlő esélyeket biztosítani valamennyi állampolgáruk számára, illetve javítani élet- és munkakörülményeiket,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. és 3. cikkére, amelyek lehetővé teszik az EU számára, hogy megfelelően fellépjen állampolgárai megkülönböztetése ellen és előmozdítsa az emberi jogok tiszteletben tartását,

tekintettel az Európai Unióban élő romák helyzetéről szóló, 2005. április 28-i (1), az Európai Unióban élő roma nők helyzetéről szóló, 2006. június 1-jei állásfoglalására (2), az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló 2004/38/EK irányelv alkalmazásáról szóló, 2007. november 15-i állásfoglalására (3), a romákkal kapcsolatos európai stratégiáról szóló, 2008. január 31-i állásfoglalására (4), a romák etnikai alapon történő olaszországi összeírásáról szóló, 2008. július 10-i állásfoglalására (5) és a romák társadalmi helyzetéről és az uniós munkaerőpiachoz való jobb hozzáféréséről szóló 2009. március 11-i állásfoglalására (6),

tekintettel a személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK irányelvre (7), a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK irányelvre (8) és a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (9), amely előírja azon törvények és rendeletek közelítését, amelyeket a tagállamoknak a rasszizmussal és idegengyűlölettel kapcsolatos jogsértések esetén kell követniük, és az Unió polgárainak és családtagjaiknak a tagállamok területén történő szabad mozgáshoz és tartózkodáshoz való jogáról szóló, 2004. április 29-i 2004/38/EK irányelvre (10), amely garantálja valamennyi polgár EU-n belüli szabad mozgáshoz való jogát, amennyiben dolgoznak, munkát keresnek, tanulnak, saját megélhetési forrással rendelkeznek, vagy nyugdíjasok,

tekintettel a „Rasszizmus és idegengyűlölet az EU tagállamaiban” című, az Alapjogi Ügynökség által 2009-ben közzétett jelentésre (11), valamint Thomas Hammarberg, az Európa Tanács emberi jogi biztosának jelentésére,

tekintettel a 2007. decemberi és 2008. júniusi Európai Tanács következtetéseire, az Általános Ügyek Tanácsának 2008. decemberi következtetéseire és a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanács 2009. június 8-án elfogadott, a romák integrációjáról szóló következtetéseire,

tekintettel a 2005-ben meghirdetett „A romák beilleszkedésének évtizede” programra és a Roma Oktatási Alapra, amelyeket számos uniós tagállam, tagjelölt ország és más olyan ország hívott életre, amelyekben az európai uniós intézmények meghatározó jelenléttel bírnak,

tekintettel a romákról szóló első csúcstalálkozóra, amelyre 2008. szeptember 16-án került sor Brüsszelben, illetve a romák integrációjáról szóló második csúcstalálkozóra, amelyre 2010. április 8-án kerül majd sor Córdobában (Spanyolországban), a Tanács spanyol elnökségének egyik kulcsfontosságú eseményeként,

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság 2010 vége felé várható, a romák integrációjának európai uniós stratégiájáról szóló jelentésére,

tekintettel a romák társadalmi befogadásának tíz közös alapelvére,

tekintettel a romákról szóló második európai csúcstalálkozóról a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett 2010. február 12-i (O-0017/2010 – B7-0013/2010, O-0018/2010 – B7-0014/2010) és 2010. február 24-i (O-0028/2010 – B7-0202/2010, O-0029 – B7-0203/2010) kérdésre,

tekintettel eljárási szabályzata 115. cikkének (5) bekezdésére ,

| A. | mivel a 10–12 millió európai roma továbbra is súlyos strukturális megkülönböztetéstől szenved, és sok esetben sújtja őket a szegénység és a társadalmi kirekesztés; mivel az európai romák többsége a 2004. és 2007. évi bővítés után uniós polgárrá vált, és azóta élvezik az uniós polgárok és családjaik tagállamok területén történő szabad mozgására és tartózkodására irányuló jog nyújtotta előnyöket, |
| --- | --- |

A.

mivel a 10–12 millió európai roma továbbra is súlyos strukturális megkülönböztetéstől szenved, és sok esetben sújtja őket a szegénység és a társadalmi kirekesztés; mivel az európai romák többsége a 2004. és 2007. évi bővítés után uniós polgárrá vált, és azóta élvezik az uniós polgárok és családjaik tagállamok területén történő szabad mozgására és tartózkodására irányuló jog nyújtotta előnyöket,

| B. | mivel a számos európai országban hagyományosan jelen lévő európai romák helyzete különbözik az európai nemzeti kisebbségek helyzetétől, ami indokolja az európai szintű egyedi intézkedéseket, |
| --- | --- |

B.

mivel a számos európai országban hagyományosan jelen lévő európai romák helyzete különbözik az európai nemzeti kisebbségek helyzetétől, ami indokolja az európai szintű egyedi intézkedéseket,

| C. | mivel különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak azok a roma személyek és közösségek, amelyek úgy határoztak, hogy a nemzeti állampolgárságuk szerinti uniós tagállam helyett egy másik uniós tagállamban telepednek le, |
| --- | --- |

C.

mivel különösen kiszolgáltatott helyzetben vannak azok a roma személyek és közösségek, amelyek úgy határoztak, hogy a nemzeti állampolgárságuk szerinti uniós tagállam helyett egy másik uniós tagállamban telepednek le,

| D. | mivel az EU különböző eszközökkel rendelkezik, amelyek felhasználhatók a romák társadalmi kirekesztése elleni küzdelemben, például a strukturális alapok keretében teremtett új lehetőség arra, hogy az ERFAteljes keretének akár 2 %-át lakáscélú kiadásra fordítsák a perifériára szorult közösségek javára – amely intézkedés 2010 folyamán lép életbe –, vagy például az Európai Szociális Alapon belül létező lehetőségek, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU különböző eszközökkel rendelkezik, amelyek felhasználhatók a romák társadalmi kirekesztése elleni küzdelemben, például a strukturális alapok keretében teremtett új lehetőség arra, hogy az ERFAteljes keretének akár 2 %-át lakáscélú kiadásra fordítsák a perifériára szorult közösségek javára – amely intézkedés 2010 folyamán lép életbe –, vagy például az Európai Szociális Alapon belül létező lehetőségek,

| E. | mivel a 2000/43/EK tanácsi rendeletet nem minden tagállam ültette át vagy hajtotta végre maradéktalanul, |
| --- | --- |

E.

mivel a 2000/43/EK tanácsi rendeletet nem minden tagállam ültette át vagy hajtotta végre maradéktalanul,

| F. | mivel az európai unió többször is elkötelezte magát az európai roma népesség esélyegyenlősége és társadalmi integrációja elvének aktív előmozdítása mellett, |
| --- | --- |

F.

mivel az európai unió többször is elkötelezte magát az európai roma népesség esélyegyenlősége és társadalmi integrációja elvének aktív előmozdítása mellett,

| G. | mivel egyes tagállamokban a múlt évben jelentősen megnőtt a cigányellenesség a tömegmédiában és a politikai színtéren, továbbá nő a faji alapú romaellenes erőszak eseteinek száma, |
| --- | --- |

G.

mivel egyes tagállamokban a múlt évben jelentősen megnőtt a cigányellenesség a tömegmédiában és a politikai színtéren, továbbá nő a faji alapú romaellenes erőszak eseteinek száma,

| H. | mivel a romákkal szembeni megkülönböztetés elleni, az oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a lakhatáshoz való jogaik biztosítása révén folytatott küzdelemben az előrelépés egyenlőtlen és lassú volt a tagállamokban és a tagjelölt országokban egyaránt, |
| --- | --- |

H.

mivel a romákkal szembeni megkülönböztetés elleni, az oktatáshoz, a foglalkoztatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a lakhatáshoz való jogaik biztosítása révén folytatott küzdelemben az előrelépés egyenlőtlen és lassú volt a tagállamokban és a tagjelölt országokban egyaránt,

| I. | mivel különös figyelmet kell fordítani azokra, akik többszörös megkülönböztetésnek vannak kitéve, |
| --- | --- |

I.

mivel különös figyelmet kell fordítani azokra, akik többszörös megkülönböztetésnek vannak kitéve,

| J. | mivel a romák reprezentációját növelni kell a kormányzati rendszerben és a közigazgatásban a tagállamokban, |
| --- | --- |

J.

mivel a romák reprezentációját növelni kell a kormányzati rendszerben és a közigazgatásban a tagállamokban,

| 1. | elítéli a cigányellenesség (romagyűlölet) több EU-tagállamban a közelmúltban gyűlöletbeszéd és romaellenes támadások formájában rendszeresen ismétlődő megnyilvánulásait; |
| --- | --- |

1.

elítéli a cigányellenesség (romagyűlölet) több EU-tagállamban a közelmúltban gyűlöletbeszéd és romaellenes támadások formájában rendszeresen ismétlődő megnyilvánulásait;

| 2. | úgy véli,hogy az Európa-szerte élő roma közösség megkülönböztetése elleni küzdelem európai szintű, átfogó megközelítést igényel; |
| --- | --- |

2.

úgy véli,hogy az Európa-szerte élő roma közösség megkülönböztetése elleni küzdelem európai szintű, átfogó megközelítést igényel;

| 3. | aggodalmát fejezi ki a romák oktatás (különösen szegregáció), lakhatás (különösen kényszer-kilakoltatások, átlag alatti életkörülmények, gyakran gettókban), foglalkoztatás (különösen alacsony foglalkoztatási arány) terén elszenvedett megkülönböztetése, az egészségügyi ellátó rendszerhez és egyéb közszolgáltatásokhoz való alacsony hozzáférése, valamint a politikai életben való rendkívül alacsony szintű részvétele miatt; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az operatív programok végrehajtása során szigorúan tartsák be az esélyegyenlőségi intézkedéseket, hogy a projektek sem közvetlenül, sem közvetetten ne erősítsék a romák szegregációját és kirekesztését; hangsúlyozza, hogy 2010 február 10-én a Parlament jelentést fogadott el a marginalizált közösségeket segítő, lakáscélú intézkedések támogathatóságáról, amely lehetővé teszi a kiszolgáltatott csoportok javára történő lakáscélú intézkedéseket az ERFAkeretében, és kéri, hogy a felülvizsgált rendelet rövid időn belül kerüljön végrehajtásra annak érdekében, hogy a tagállamok aktívan élhessenek ezzel a lehetőséggel; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a lakhatás előfeltétele a hatékony társadalmi integrációnak; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a nemrégiben elfogadott mikrofinanszírozási eszköz a romák számára is elérhető legyen munkaerő-piaci integrációjuk támogatása érdekében; |
| --- | --- |

3.

aggodalmát fejezi ki a romák oktatás (különösen szegregáció), lakhatás (különösen kényszer-kilakoltatások, átlag alatti életkörülmények, gyakran gettókban), foglalkoztatás (különösen alacsony foglalkoztatási arány) terén elszenvedett megkülönböztetése, az egészségügyi ellátó rendszerhez és egyéb közszolgáltatásokhoz való alacsony hozzáférése, valamint a politikai életben való rendkívül alacsony szintű részvétele miatt; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az operatív programok végrehajtása során szigorúan tartsák be az esélyegyenlőségi intézkedéseket, hogy a projektek sem közvetlenül, sem közvetetten ne erősítsék a romák szegregációját és kirekesztését; hangsúlyozza, hogy 2010 február 10-én a Parlament jelentést fogadott el a marginalizált közösségeket segítő, lakáscélú intézkedések támogathatóságáról, amely lehetővé teszi a kiszolgáltatott csoportok javára történő lakáscélú intézkedéseket az ERFAkeretében, és kéri, hogy a felülvizsgált rendelet rövid időn belül kerüljön végrehajtásra annak érdekében, hogy a tagállamok aktívan élhessenek ezzel a lehetőséggel; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a lakhatás előfeltétele a hatékony társadalmi integrációnak; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a nemrégiben elfogadott mikrofinanszírozási eszköz a romák számára is elérhető legyen munkaerő-piaci integrációjuk támogatása érdekében;

| 4. | elismeri, hogy a romák teljes állampolgárságának és társadalmi-gazdasági részvételének kérdését nagyban meghatározza a hosszú évek hátrányos megkülönböztetése és társadalmi megbélyegzése; úgy véli, hogy a roma integrációt általánosan érvényesítő megközelítést proaktív intézkedésekkel kell kiegészíteni a múltbeli és jelenlegi megkülönböztetés leküzdése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy a roma integrációval kapcsolatos szemléletének kialakítása során fordítson különös figyelmet erre a szempontra; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy a romák teljes állampolgárságának és társadalmi-gazdasági részvételének kérdését nagyban meghatározza a hosszú évek hátrányos megkülönböztetése és társadalmi megbélyegzése; úgy véli, hogy a roma integrációt általánosan érvényesítő megközelítést proaktív intézkedésekkel kell kiegészíteni a múltbeli és jelenlegi megkülönböztetés leküzdése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy a roma integrációval kapcsolatos szemléletének kialakítása során fordítson különös figyelmet erre a szempontra;

| 5. | úgy ítéli meg, hogy az EU és tagállamai osztoznak abbéli felelősségükben, hogy előmozdítsák a romák integrációját, és hogy védelmezzék az európai polgárként őket megillető alapvető jogokat, valamint hogy a látható eredmények elérése érdekében sürgősen fokozniuk kell közös erőfeszítéseiket e területen; kéri a tagállamokat és az EU intézményeit, hogy támogassák a romák integrációjának megvalósításához megfelelő társadalmi és politikai környezet megteremtése érdekében szükséges intézkedéseket, például a roma kultúra és integráció iránti tolerancia növelését célzó, a nem roma lakosságnak szóló közoktatási kampányok támogatásával mind az állampolgárságuk szerinti, mind pedig az európai tartózkodásuk helye szerinti országban; |
| --- | --- |

5.

úgy ítéli meg, hogy az EU és tagállamai osztoznak abbéli felelősségükben, hogy előmozdítsák a romák integrációját, és hogy védelmezzék az európai polgárként őket megillető alapvető jogokat, valamint hogy a látható eredmények elérése érdekében sürgősen fokozniuk kell közös erőfeszítéseiket e területen; kéri a tagállamokat és az EU intézményeit, hogy támogassák a romák integrációjának megvalósításához megfelelő társadalmi és politikai környezet megteremtése érdekében szükséges intézkedéseket, például a roma kultúra és integráció iránti tolerancia növelését célzó, a nem roma lakosságnak szóló közoktatási kampányok támogatásával mind az állampolgárságuk szerinti, mind pedig az európai tartózkodásuk helye szerinti országban;

| 6. | üdvözli a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanácsnak a romák integrációjáról szóló, 2009. június 8-án, Luxembourgban elfogadott következtetéseit, amelyek tartalmazzák a romák társadalmi befogadásának közös alapelveit, valamint felkérik a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy azokat „vegyék figyelembe az alapvető jogok védelmével, a nemek közötti egyenlőség biztosításával, a megkülönböztetés, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel, valamint az oktatáshoz, a lakhatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a munkavállaláshoz, a szociális szolgáltatásokhoz, az igazságszolgáltatáshoz, a sporthoz és a kultúrához való hozzáféréssel foglalkozó politikák kidolgozása és végrehajtása során, valamint az EU harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban”; üdvözli a Bizottsághoz továbbított arra irányuló kérést, hogy „tegyen konkrét lépéseket a romák integrációja szempontjából releváns közösségi eszközök és politikák hatékonyabbá tétele érdekében”; |
| --- | --- |

6.

üdvözli a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztásügyi Tanácsnak a romák integrációjáról szóló, 2009. június 8-án, Luxembourgban elfogadott következtetéseit, amelyek tartalmazzák a romák társadalmi befogadásának közös alapelveit, valamint felkérik a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy azokat „vegyék figyelembe az alapvető jogok védelmével, a nemek közötti egyenlőség biztosításával, a megkülönböztetés, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemmel, valamint az oktatáshoz, a lakhatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz, a munkavállaláshoz, a szociális szolgáltatásokhoz, az igazságszolgáltatáshoz, a sporthoz és a kultúrához való hozzáféréssel foglalkozó politikák kidolgozása és végrehajtása során, valamint az EU harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban”; üdvözli a Bizottsághoz továbbított arra irányuló kérést, hogy „tegyen konkrét lépéseket a romák integrációja szempontjából releváns közösségi eszközök és politikák hatékonyabbá tétele érdekében”;

| 7. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság az ügy sürgősségére ellenére ez idáig nem reagált az arra vonatkozó 2008. január 31-i kérésre, hogy a tagállamokkal együttműködve készítse el a romákról szóló európai stratégiát, amelynek célja, hogy jobban összehangolják és hatékonyabban támogassák a roma lakosság helyzetének javítására irányuló erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

7.

mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság az ügy sürgősségére ellenére ez idáig nem reagált az arra vonatkozó 2008. január 31-i kérésre, hogy a tagállamokkal együttműködve készítse el a romákról szóló európai stratégiát, amelynek célja, hogy jobban összehangolják és hatékonyabban támogassák a roma lakosság helyzetének javítására irányuló erőfeszítéseket;

| 8. | ismét felszólítja tehát az Európai Bizottságot, hogy a romák európai társadalmi kirekesztése és hátrányos megkülönböztetése elleni küzdelem eszközeként alakítson ki egy átfogó, a romák társadalmi beilleszkedésére vonatkozó stratégiát; |
| --- | --- |

8.

ismét felszólítja tehát az Európai Bizottságot, hogy a romák európai társadalmi kirekesztése és hátrányos megkülönböztetése elleni küzdelem eszközeként alakítson ki egy átfogó, a romák társadalmi beilleszkedésére vonatkozó stratégiát;

| 9. | várakozással tekint a romákról szóló következő európai csúcstalálkozó után bemutatandó bizottsági közlemény elébe, amely a romák integrációjának javítását célzó meglévő eszközöket és politikákat, valamint a nem kielégítő előrehaladás tényezőit fogja megvizsgálni; kéri, hogy a közlemény a romákkal kapcsolatos politika jövőbeli kialakítása tekintetében világos célkitűzéseket és mechanizmusokat tartalmazzon; |
| --- | --- |

9.

várakozással tekint a romákról szóló következő európai csúcstalálkozó után bemutatandó bizottsági közlemény elébe, amely a romák integrációjának javítását célzó meglévő eszközöket és politikákat, valamint a nem kielégítő előrehaladás tényezőit fogja megvizsgálni; kéri, hogy a közlemény a romákkal kapcsolatos politika jövőbeli kialakítása tekintetében világos célkitűzéseket és mechanizmusokat tartalmazzon;

| 10. | kéri az új biztosokat, hogy tekintsék kiemelt fontosságúnak a tárcáikat érintő, romákkal kapcsolatos kérdéseket, elsődleges fontosságú feladatként létrehozva emellett egy hatékony rendszert a romákkal kapcsolatos kérdések uniós szintű kezelése terén megvalósuló, biztosok közötti és főigazgatóságok közötti koordináció számára; kéri a Bizottságot, hogy jelöljön ki egy, a romákkal kapcsolatos politika összehangolásáért felelős biztost; |
| --- | --- |

10.

kéri az új biztosokat, hogy tekintsék kiemelt fontosságúnak a tárcáikat érintő, romákkal kapcsolatos kérdéseket, elsődleges fontosságú feladatként létrehozva emellett egy hatékony rendszert a romákkal kapcsolatos kérdések uniós szintű kezelése terén megvalósuló, biztosok közötti és főigazgatóságok közötti koordináció számára; kéri a Bizottságot, hogy jelöljön ki egy, a romákkal kapcsolatos politika összehangolásáért felelős biztost;

| 11. | 10. arra ösztönzi az uniós intézményeket, hogy a helyi szintektől a nemzetközi nem kormányzati szervekig vonják be a roma közösségeket a romákról szóló átfogó uniós politika létrehozásának folyamatába, beleértve a tervezés, a végrehajtás és az ellenőrzés valamennyi vonatkozását, valamint hogy támaszkodjanak „A romák beilleszkedésének évtizede” elnevezésű 2005–2015 közötti program tapasztalataira, az EBESZcselekvési tervére, valamint az Európa Tanács, az ENSZés maga az Európai Parlament ajánlásaira; a roma közösség mozgósítására hív fel annak érdekében, hogy lehetővé váljon az integrációs politikák közös végrehajtása, mivel azok csak akkor járhatnak sikerrel, ha minden érintett fél teljes mértékben részt vesz bennük; |
| --- | --- |

11.

10. arra ösztönzi az uniós intézményeket, hogy a helyi szintektől a nemzetközi nem kormányzati szervekig vonják be a roma közösségeket a romákról szóló átfogó uniós politika létrehozásának folyamatába, beleértve a tervezés, a végrehajtás és az ellenőrzés valamennyi vonatkozását, valamint hogy támaszkodjanak „A romák beilleszkedésének évtizede” elnevezésű 2005–2015 közötti program tapasztalataira, az EBESZcselekvési tervére, valamint az Európa Tanács, az ENSZés maga az Európai Parlament ajánlásaira; a roma közösség mozgósítására hív fel annak érdekében, hogy lehetővé váljon az integrációs politikák közös végrehajtása, mivel azok csak akkor járhatnak sikerrel, ha minden érintett fél teljes mértékben részt vesz bennük;

| 12. | kéri a Bizottságot, hogy alkalmazzon horizontális megközelítést a roma kérdések tekintetében, és hogy dolgozzon ki további javaslatokat a romák társadalmi integrációját érintő politikák európai szintű összehangolásának elérése céljából, sürgesse a tagállamokat nagyobb erőfeszítések megtételére a látható eredmények elérése érdekében, ösztönözzön a politikai hiányosságok kritikus elemzésére, mozdítsa elő a tagállamok között a legjobb gyakorlati megoldások cseréjét, valamint hasznosítsa a romákkal kapcsolatos kísérleti projekt tanulságait, amelyeknek a főbb szakpolitikák részévé kell válniuk; |
| --- | --- |

12.

kéri a Bizottságot, hogy alkalmazzon horizontális megközelítést a roma kérdések tekintetében, és hogy dolgozzon ki további javaslatokat a romák társadalmi integrációját érintő politikák európai szintű összehangolásának elérése céljából, sürgesse a tagállamokat nagyobb erőfeszítések megtételére a látható eredmények elérése érdekében, ösztönözzön a politikai hiányosságok kritikus elemzésére, mozdítsa elő a tagállamok között a legjobb gyakorlati megoldások cseréjét, valamint hasznosítsa a romákkal kapcsolatos kísérleti projekt tanulságait, amelyeknek a főbb szakpolitikák részévé kell válniuk;

| 13. | arra ösztönzi a csúcstalálkozó szervezőjét és az Európai Uniót, hogy határozza meg a csúcstalálkozó következtetéseinek világos politikai nyomon követését azon korábbi esetek elkerülése érdekében, amikor sem politikai következtetéseket, sem pedig konkrét javaslatokat nem fogadtak el; úgy véli, hogy a csúcstalálkozó jellegét tekintve nem lehet kinyilatkoztató, hanem olyan stratégiai szempontú politikai kötelezettségvállalásokra kell összpontosítania, amelyek a roma közösségek és a többség közötti szakadék megszüntetésére irányuló politikai akaratot jelenítik meg; |
| --- | --- |

13.

arra ösztönzi a csúcstalálkozó szervezőjét és az Európai Uniót, hogy határozza meg a csúcstalálkozó következtetéseinek világos politikai nyomon követését azon korábbi esetek elkerülése érdekében, amikor sem politikai következtetéseket, sem pedig konkrét javaslatokat nem fogadtak el; úgy véli, hogy a csúcstalálkozó jellegét tekintve nem lehet kinyilatkoztató, hanem olyan stratégiai szempontú politikai kötelezettségvállalásokra kell összpontosítania, amelyek a roma közösségek és a többség közötti szakadék megszüntetésére irányuló politikai akaratot jelenítik meg;

| 14. | sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy erőfeszítéseik hatékonyságának e téren történő fokozására érdekében használják ki az olyan meglévő kezdeményezéseket, mint például a „A romák beilleszkedésének évtizede” elnevezésű program; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy erőfeszítéseik hatékonyságának e téren történő fokozására érdekében használják ki az olyan meglévő kezdeményezéseket, mint például a „A romák beilleszkedésének évtizede” elnevezésű program;

| 15. | kulcsfontosságúnak tartja egy olyan komplex fejlesztési program létrehozását, amely valamennyi kapcsolódó politikai területet egyszerre célozza meg, és ha szükséges, azonnal közbelép azon a gettók térségében, amelyek komoly szerkezeti hátrányokkal küzdenek; |
| --- | --- |

15.

kulcsfontosságúnak tartja egy olyan komplex fejlesztési program létrehozását, amely valamennyi kapcsolódó politikai területet egyszerre célozza meg, és ha szükséges, azonnal közbelép azon a gettók térségében, amelyek komoly szerkezeti hátrányokkal küzdenek;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az anti-diszkriminációs intézkedések önmagukban nem elegendők a romák társadalmi integrációjának előmozdításához, de kiemeli, hogy biztos jogi alapon nyugvó összehangolt közösségi erőfeszítésekre van szükség az intézményi és társadalmi szereplők intézkedéseinek összehangolása érdekében, valamint a célból, hogy a résztvevőkre nyomást gyakoroljanak saját ígéreteik betartására; ezért elfogadja az egyértelmű jogalkotási elköteleződés és a reális költségvetési előirányzatok szükségességét; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az anti-diszkriminációs intézkedések önmagukban nem elegendők a romák társadalmi integrációjának előmozdításához, de kiemeli, hogy biztos jogi alapon nyugvó összehangolt közösségi erőfeszítésekre van szükség az intézményi és társadalmi szereplők intézkedéseinek összehangolása érdekében, valamint a célból, hogy a résztvevőkre nyomást gyakoroljanak saját ígéreteik betartására; ezért elfogadja az egyértelmű jogalkotási elköteleződés és a reális költségvetési előirányzatok szükségességét;

| 17. | javasolja, hogy a Tanács fogadjon el közös álláspontot a strukturális és az előcsatlakozási támogatásokról, ezáltal is tükrözve azt az európai politikai kötelezettségvállalást, hogy teljes mértékben kihasználják az e támogatások által biztosított lehetőségeket a romák integrációjának előmozdítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a romák befogadásáról szóló közös alapelveket teljes mértékben figyelembe vegyék az operatív programok mindenfajta felülvizsgálatakor, a következő programozási időszakra is előretekintve; sürgeti a Bizottságot, hogy elemezze és értékelje a kiszolgáltatott csoportokat célzó előcsatlakozási és strukturális alapok befektetéseinek eddigi társadalmi hatásait, vonja le a következtetéseket, és amennyiben szükséges, alakítson ki újabb stratégiákat és szabályokat ezen a területen; |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy a Tanács fogadjon el közös álláspontot a strukturális és az előcsatlakozási támogatásokról, ezáltal is tükrözve azt az európai politikai kötelezettségvállalást, hogy teljes mértékben kihasználják az e támogatások által biztosított lehetőségeket a romák integrációjának előmozdítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a romák befogadásáról szóló közös alapelveket teljes mértékben figyelembe vegyék az operatív programok mindenfajta felülvizsgálatakor, a következő programozási időszakra is előretekintve; sürgeti a Bizottságot, hogy elemezze és értékelje a kiszolgáltatott csoportokat célzó előcsatlakozási és strukturális alapok befektetéseinek eddigi társadalmi hatásait, vonja le a következtetéseket, és amennyiben szükséges, alakítson ki újabb stratégiákat és szabályokat ezen a területen;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a tagjelölt országokat mihamarabb be kell vonni a roma integráció európai szintű törekvéseibe, mivel a csatlakozási tárgyalások páratlan lehetőséget biztosítanak arra, hogy jelentős változást idézzenek elő a kormányok romákkal kapcsolatos attitűdjében; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a tagjelölt országokat mihamarabb be kell vonni a roma integráció európai szintű törekvéseibe, mivel a csatlakozási tárgyalások páratlan lehetőséget biztosítanak arra, hogy jelentős változást idézzenek elő a kormányok romákkal kapcsolatos attitűdjében;

| 19. | kitart amellett, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a roma származású uniós polgárokat közvetlen vagy közvetett módon érintő minden intézkedés összeegyeztethető legyen az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített elvekkel és a faji megkülönböztetés elleni irányelvvel, amely kifejezetten tiltja a közvetlen és közvetett diszkriminációt; aggodalmát fejezi ki a romák nyugat-balkáni országokba történő erőszakos hazatelepítése kapcsán, ahol hontalansággal és az oktatás, szociális védelem és foglalkoztatás terén hátrányos megkülönböztetéssel szembesülhetnek, és felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az alapvető jogok tiszteletben tartását, beleértve a megfelelő segítségnyújtást és nyomon követést; |
| --- | --- |

19.

kitart amellett, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a roma származású uniós polgárokat közvetlen vagy közvetett módon érintő minden intézkedés összeegyeztethető legyen az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített elvekkel és a faji megkülönböztetés elleni irányelvvel, amely kifejezetten tiltja a közvetlen és közvetett diszkriminációt; aggodalmát fejezi ki a romák nyugat-balkáni országokba történő erőszakos hazatelepítése kapcsán, ahol hontalansággal és az oktatás, szociális védelem és foglalkoztatás terén hátrányos megkülönböztetéssel szembesülhetnek, és felszólítja a Bizottságot, a Tanácsot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az alapvető jogok tiszteletben tartását, beleértve a megfelelő segítségnyújtást és nyomon követést;

| 20. | kiemeli sok roma bizonytalan helyzetét, akik az Unión belüli szabad mozgáshoz való joguk gyakorlása során egyik uniós államból a másikba költöztek; hangsúlyozza, hogy az e csoportokkal kapcsolatban meghozott valamennyi intézkedésnek összhangban kell lenniük az európai normákkal és jogszabályokkal, valamint kéri a Bizottságot és a tagállamokat annak megállapítására, hogy vajon szükség van-e összehangolt európai megközelítésre; |
| --- | --- |

20.

kiemeli sok roma bizonytalan helyzetét, akik az Unión belüli szabad mozgáshoz való joguk gyakorlása során egyik uniós államból a másikba költöztek; hangsúlyozza, hogy az e csoportokkal kapcsolatban meghozott valamennyi intézkedésnek összhangban kell lenniük az európai normákkal és jogszabályokkal, valamint kéri a Bizottságot és a tagállamokat annak megállapítására, hogy vajon szükség van-e összehangolt európai megközelítésre;

| 21. | hangsúlyozza a helyi hatóságok bevonásának fontosságát a romák integrációjának előmozdítására és a megkülönböztetés leküzdésére tett erőfeszítések hatékony megvalósulásának biztosítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki ajánlásokat a tagállamok részére a helyi hatóságok arra való ösztönzésére, hogy jobban kihasználják a strukturális alapok által nyújtott lehetőségeket a roma integráció elősegítése, beleértve a projektek végrehajtásának objektív nyomon követését; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza a helyi hatóságok bevonásának fontosságát a romák integrációjának előmozdítására és a megkülönböztetés leküzdésére tett erőfeszítések hatékony megvalósulásának biztosítása érdekében; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki ajánlásokat a tagállamok részére a helyi hatóságok arra való ösztönzésére, hogy jobban kihasználják a strukturális alapok által nyújtott lehetőségeket a roma integráció elősegítése, beleértve a projektek végrehajtásának objektív nyomon követését;

| 22. | hangsúlyozza a romák közösségi szintű szervezeteinek szerepét, amelyek a társadalmi integrációs politikák sikerének zálogai, valamint annak szükségességét, hogy a romák képviselőit bevonják a jogaik érvényesülésének elősegítését és közösségeik bevonását célzó valamennyi kezdeményezésbe; úgy véli, hogy hosszú távú stratégiákra van szükség a romák szakmai és szervezeti kapacitásának kiépítésére és a roma emberi erőforrások horizontális prioritásként való fejlesztésére; hangsúlyozza, hogy a romák önszerveződésének a pénzügyi, tudományos és emberi erőforrások tekintetében való politikai függetlensége és cselekvési képessége alapvető fontosságú a romák társadalmi integrációjának felgyorsításában; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza a romák közösségi szintű szervezeteinek szerepét, amelyek a társadalmi integrációs politikák sikerének zálogai, valamint annak szükségességét, hogy a romák képviselőit bevonják a jogaik érvényesülésének elősegítését és közösségeik bevonását célzó valamennyi kezdeményezésbe; úgy véli, hogy hosszú távú stratégiákra van szükség a romák szakmai és szervezeti kapacitásának kiépítésére és a roma emberi erőforrások horizontális prioritásként való fejlesztésére; hangsúlyozza, hogy a romák önszerveződésének a pénzügyi, tudományos és emberi erőforrások tekintetében való politikai függetlensége és cselekvési képessége alapvető fontosságú a romák társadalmi integrációjának felgyorsításában;

| 23. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a tagjelölt országoknak, az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek. |
| --- | --- |

23.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, a tagjelölt országoknak, az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2005)0151.

(2)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2006)0244.

(3)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2007)0534.

(4)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0035.

(5)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2008)0361.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0117.

(7)  HL L 180., 2000.7.19., 22. o.

(8)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(9)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(10)  HL L 158., 2004.4.30., 77. o.

(11)  2009. évi jelentés a rasszizmussal és idegengyűlölettel kapcsolatos helyzetről az EU tagállamaiban; Tanulmány az európai uniós kisebbségekről és megkülönböztetésről, adatközpontú jelentés: a romák helyzete 2009-ben; Az Európai Unió egyik tagállamából egy másikba költöző és ott letelepedő roma polgárok helyzete; Összehasonlító jelentés a romák és vándorlók lakáskörülményeiről az Európai Unióban.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/11

---

2010. március 25., csütörtökA 2011-es költségvetés prioritásai - III. szakasz - Bizottság

P7_TA(2010)0086

Az Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a 2011-es költségvetésre vonatkozó prioritásokról, III. szakasz – Bizottság (2010/2004(BUD))

2011/C 4 E/03

Az Európai Parlament,

tekintettel az EUMSz. 313. és 314. cikkére,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel a Bizottság által a fent említett, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 46. pontjának értelmében benyújtott, a 2007–2013-as időszakra vonatkozó aktualizált pénzügyi programozásra,

tekintettel az Európai Unió 2010-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésére,

tekintettel a 2009. november 18-i egyeztetőbizottsági ülés eredményére,

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0033/2010),

Általános költségvetési kérdések

| 1. | megjegyzi, hogy a 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a 2011-re megállapított kötelezettségvállalási előirányzatok összesen 142,629 milliárd eurót tesznek ki, ami az Európai Parlament által elfogadott 2010-es költségvetéshez képest (kötelezettségvállalási előirányzatok: 141,453 milliárd euró) mindössze legfeljebb 0,83 %-os lehetséges emelkedést jelent; megállapítja, hogy a kifizetési előirányzatok 134,263 milliárd eurót tesznek ki, ami a 2010-es költségvetéshez képest (kifizetési előirányzatok: 122,937 milliárd euró) 9,2 %-os emelkedést jelent; emlékeztet arra, hogy ezen összegek az EU bruttó nemzeti jövedelmének csupán mintegy 1 %-át teszik ki, és lényegesen alacsonyabbak a saját forrásokról szóló hatályos határozatban szereplőknél; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy a 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben a 2011-re megállapított kötelezettségvállalási előirányzatok összesen 142,629 milliárd eurót tesznek ki, ami az Európai Parlament által elfogadott 2010-es költségvetéshez képest (kötelezettségvállalási előirányzatok: 141,453 milliárd euró) mindössze legfeljebb 0,83 %-os lehetséges emelkedést jelent; megállapítja, hogy a kifizetési előirányzatok 134,263 milliárd eurót tesznek ki, ami a 2010-es költségvetéshez képest (kifizetési előirányzatok: 122,937 milliárd euró) 9,2 %-os emelkedést jelent; emlékeztet arra, hogy ezen összegek az EU bruttó nemzeti jövedelmének csupán mintegy 1 %-át teszik ki, és lényegesen alacsonyabbak a saját forrásokról szóló hatályos határozatban szereplőknél;

| 2. | hangsúlyozza, hogy a kötelezettségvállalási és a kifizetései előirányzatok közötti különbség a többéves pénzügyi keretben 8,366 milliárd euró; emlékeztet arra, hogy bár 2010 vonatkozásában a többéves pénzügyi keret csak 6,689 milliárd eurós különbséggel számolt, az elfogadott 2010-es költségvetésben a kifizetések további csökkentéséből következően 18,515 milliárd euróra rúg a különbség; ismételten aggodalmának ad hangot a kötelezettségvállalási és a kifizetései előirányzatok közötti növekvő különbség miatt, ami hosszú távon hiányhoz vezet, és hangsúlyozza, hogy a költségvetési eljárás során minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a különbség szintje fenntartható és kezelhető maradjon; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy a kötelezettségvállalási és a kifizetései előirányzatok közötti különbség a többéves pénzügyi keretben 8,366 milliárd euró; emlékeztet arra, hogy bár 2010 vonatkozásában a többéves pénzügyi keret csak 6,689 milliárd eurós különbséggel számolt, az elfogadott 2010-es költségvetésben a kifizetések további csökkentéséből következően 18,515 milliárd euróra rúg a különbség; ismételten aggodalmának ad hangot a kötelezettségvállalási és a kifizetései előirányzatok közötti növekvő különbség miatt, ami hosszú távon hiányhoz vezet, és hangsúlyozza, hogy a költségvetési eljárás során minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy a különbség szintje fenntartható és kezelhető maradjon;

| 3. | emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keret fennmaradó évekre (2011–2013) vonatkozó plafonértékeivel kapcsolatos megfontolások mellett a költségvetési hatóságnak azért is kellett a többéves pénzügyi keretet több alkalommal felülvizsgálnia, mert az nem tette lehetővé, hogy az EU megfelelő és kielégítő választ adjon az utóbbi években felmerült különféle kihívásokra; ismételten hangsúlyozza, hogy meggyőződése szerint feltétlenül szükség van a többéves pénzügyi keret mélyreható felülvizsgálatára és átdolgozására; felhívja az Európai Bizottságot, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásba foglalt 1. és 3. nyilatkozat alapján 2010 első félévének vége előtt tegye közzé jelentését a jelenlegi intézményközi megállapodás működéséről és a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról, amelyhez csatolja a jelenlegi intézményközi megállapodás kiigazítására és felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatait; |
| --- | --- |

3.

emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keret fennmaradó évekre (2011–2013) vonatkozó plafonértékeivel kapcsolatos megfontolások mellett a költségvetési hatóságnak azért is kellett a többéves pénzügyi keretet több alkalommal felülvizsgálnia, mert az nem tette lehetővé, hogy az EU megfelelő és kielégítő választ adjon az utóbbi években felmerült különféle kihívásokra; ismételten hangsúlyozza, hogy meggyőződése szerint feltétlenül szükség van a többéves pénzügyi keret mélyreható felülvizsgálatára és átdolgozására; felhívja az Európai Bizottságot, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodásba foglalt 1. és 3. nyilatkozat alapján 2010 első félévének vége előtt tegye közzé jelentését a jelenlegi intézményközi megállapodás működéséről és a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról, amelyhez csatolja a jelenlegi intézményközi megállapodás kiigazítására és felülvizsgálatára vonatkozó konkrét javaslatait;

| 4. | kiemeli, hogy a 2011-es költségvetés a hétből a negyedik olyan költségvetés, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret alapján készül el, és hangsúlyozza, hogy az intézményközi megállapodásnak az 5 %-os jogalkotási rugalmasságra vonatkozó 37. pontja mostanra értelmet nyert, hiszen a költségvetési hatóság két ága tisztábban látja a meglévő programok hiányosságait és pozitív fejleményeit; emlékeztet arra, hogy az intézményközi megállapodás rendelkezéseitől függetlenül az uniós költségvetés hatékony és hasznos végrehajtásának előfeltétele a költségvetés kellő rugalmasságának biztosítása; elvárja, hogy a nagyobb rugalmasság biztosítása érdekében a többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet a COM(2010)0072 számú végleges javaslat alapján, a küszöbönálló intézményközi megállapodás pedig a COM(2010)0073 számú végleges tervezet alapján kerüljön elfogadásra; |
| --- | --- |

4.

kiemeli, hogy a 2011-es költségvetés a hétből a negyedik olyan költségvetés, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret alapján készül el, és hangsúlyozza, hogy az intézményközi megállapodásnak az 5 %-os jogalkotási rugalmasságra vonatkozó 37. pontja mostanra értelmet nyert, hiszen a költségvetési hatóság két ága tisztábban látja a meglévő programok hiányosságait és pozitív fejleményeit; emlékeztet arra, hogy az intézményközi megállapodás rendelkezéseitől függetlenül az uniós költségvetés hatékony és hasznos végrehajtásának előfeltétele a költségvetés kellő rugalmasságának biztosítása; elvárja, hogy a nagyobb rugalmasság biztosítása érdekében a többéves pénzügyi keretről szóló tanácsi rendelet a COM(2010)0072 számú végleges javaslat alapján, a küszöbönálló intézményközi megállapodás pedig a COM(2010)0073 számú végleges tervezet alapján kerüljön elfogadásra;

| 5. | rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően számos uniós szintű politika megerősödésének logikusan az EU pénzügyi kapacitásának bővülését kellene maga után vonnia; |
| --- | --- |

5.

rámutat, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően számos uniós szintű politika megerősödésének logikusan az EU pénzügyi kapacitásának bővülését kellene maga után vonnia;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy az együttdöntési eljárás hatálya alá tartozó programok félidős felülvizsgálata keretében nyújtson be részletes áttekintést a költségvetési következményekről az összes fejezet vonatkozásában; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy az együttdöntési eljárás hatálya alá tartozó programok félidős felülvizsgálata keretében nyújtson be részletes áttekintést a költségvetési következményekről az összes fejezet vonatkozásában;

| 7. | üdvözli, hogy a Bizottság 2009. júliusi saját ellenőrzése szerint a 2010-es előzetes költségvetési tervezetet kísérő tevékenységi beszámolók többsége világosan és tömören megindokolta az EU jelentette hozzáadott értéket, és SMART-alapú, illetve eredményhez kapcsolt célkitűzéseket és mutatókat tartalmazott; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy javítani kell a költségekhez kapcsolódó teljesítmény minőségét és jobban fel kell használni az értékelések eredményeit; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az előirányzatok módosítását ritkán indokolták a teljesítményre vonatkozó adatokkal; ezért elvárja, hogy a Bizottság a 2011-es tevékenységi beszámolóit ennek megfelelően javítsa; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy a Bizottság 2009. júliusi saját ellenőrzése szerint a 2010-es előzetes költségvetési tervezetet kísérő tevékenységi beszámolók többsége világosan és tömören megindokolta az EU jelentette hozzáadott értéket, és SMART-alapú, illetve eredményhez kapcsolt célkitűzéseket és mutatókat tartalmazott; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy javítani kell a költségekhez kapcsolódó teljesítmény minőségét és jobban fel kell használni az értékelések eredményeit; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az előirányzatok módosítását ritkán indokolták a teljesítményre vonatkozó adatokkal; ezért elvárja, hogy a Bizottság a 2011-es tevékenységi beszámolóit ennek megfelelően javítsa;

| 8. | hangsúlyozza, hogy az ezzel összefüggésben még megvalósítandó javítások, különösképpen ami a RELEX-család részét képező és az előcsatlakozással kapcsolatos főigazgatóságokat illeti, kulcsfontosságúak a költségvetési hatóság tájékozottabb döntéshozatala biztosításának, illetve annak érdekében, hogy teljes mértékben ki tudják használni a Bizottságon belül bevezetett tevékenységalapú költségvetés-tervezésben, valamint stratégiai tervezésben és programozásban rejlő lehetőségeket, figyelembe véve különösen a Lisszaboni Szerződésben előirányzott új feladatokat és kihívásokat; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy az ezzel összefüggésben még megvalósítandó javítások, különösképpen ami a RELEX-család részét képező és az előcsatlakozással kapcsolatos főigazgatóságokat illeti, kulcsfontosságúak a költségvetési hatóság tájékozottabb döntéshozatala biztosításának, illetve annak érdekében, hogy teljes mértékben ki tudják használni a Bizottságon belül bevezetett tevékenységalapú költségvetés-tervezésben, valamint stratégiai tervezésben és programozásban rejlő lehetőségeket, figyelembe véve különösen a Lisszaboni Szerződésben előirányzott új feladatokat és kihívásokat;

A 2011-es költségvetésre vonatkozó prioritások

| 9. | emlékeztet arra, hogy az EU az európai gazdaságélénkítési terv elfogadásával – a többéves pénzügyi keret korlátain belül – képes volt némi európai hozzáadott értékkel kiegészíteni a tagállamok által tett nemzeti erőfeszítéseket a pénzügyi és gazdasági válság leküzdése érdekében, azonban megjegyzi, hogy az EU-ban az általános gazdasági helyzet továbbra sem kielégítő; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az EU az európai gazdaságélénkítési terv elfogadásával – a többéves pénzügyi keret korlátain belül – képes volt némi európai hozzáadott értékkel kiegészíteni a tagállamok által tett nemzeti erőfeszítéseket a pénzügyi és gazdasági válság leküzdése érdekében, azonban megjegyzi, hogy az EU-ban az általános gazdasági helyzet továbbra sem kielégítő;

| 10. | kiemeli, hogy az ifjúság rendkívül fontos a jelen és az EU jövője szempontjából egyaránt, ezért különleges figyelmet kell neki szentelni közép- és hosszú távú prioritásaink meghatározása során; rámutat arra, hogy az ifjúság a társadalmi és kohéziós stratégiák középpontjában áll, valamint hogy az ifjúság innovációs képessége kulcsfontosságú forrást jelent a fejlődéshez és növekedéshez, és erre az Európai Uniónak támaszkodnia kellene; emlékeztet arra, hogy – amint arra az uniós ifjúsági stratégia is rámutatott – az ifjúságba és az oktatásba való befektetés a mába és a jövőbe való befektetést jelenti, és ezt az összehangolt és multidiszciplináris befektetést politikákon átívelő kérdésként haladéktalanul el kell indítani; |
| --- | --- |

10.

kiemeli, hogy az ifjúság rendkívül fontos a jelen és az EU jövője szempontjából egyaránt, ezért különleges figyelmet kell neki szentelni közép- és hosszú távú prioritásaink meghatározása során; rámutat arra, hogy az ifjúság a társadalmi és kohéziós stratégiák középpontjában áll, valamint hogy az ifjúság innovációs képessége kulcsfontosságú forrást jelent a fejlődéshez és növekedéshez, és erre az Európai Uniónak támaszkodnia kellene; emlékeztet arra, hogy – amint arra az uniós ifjúsági stratégia is rámutatott – az ifjúságba és az oktatásba való befektetés a mába és a jövőbe való befektetést jelenti, és ezt az összehangolt és multidiszciplináris befektetést politikákon átívelő kérdésként haladéktalanul el kell indítani;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az ifjúságpolitikára tág meghatározást kell alkalmazni, amely magában foglalja azt, hogy az egyének az életük során többször is képesek legyenek állásuk és státuszuk megváltoztatására, és korlátozások nélkül válthassanak például a gyakornoki, a tudományos vagy szakmai, valamint a szakképzési környezet között; a célkitűzések között szerepelnie kell az oktatási rendszerből a munkaerőpiacra való átmenetnek; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az ifjúságpolitikára tág meghatározást kell alkalmazni, amely magában foglalja azt, hogy az egyének az életük során többször is képesek legyenek állásuk és státuszuk megváltoztatására, és korlátozások nélkül válthassanak például a gyakornoki, a tudományos vagy szakmai, valamint a szakképzési környezet között; a célkitűzések között szerepelnie kell az oktatási rendszerből a munkaerőpiacra való átmenetnek;

| 12. | úgy véli, hogy a nyelvtanulás és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását célzó eszközöket kell bevezetni, és ezeket kell a közszféra fiatalokat támogató intézkedéseinek középpontjába helyezni; ezáltal fokozottan tudatosítani lehetne az európai kérdéseket és problémákat a nyilvánosság körében, aminek célja a mélyebb gyökerű európai identitás megteremtése; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a nyelvtanulás és a kultúrák közötti párbeszéd előmozdítását célzó eszközöket kell bevezetni, és ezeket kell a közszféra fiatalokat támogató intézkedéseinek középpontjába helyezni; ezáltal fokozottan tudatosítani lehetne az európai kérdéseket és problémákat a nyilvánosság körében, aminek célja a mélyebb gyökerű európai identitás megteremtése;

| 13. | emlékeztet az innováció és a digitális menetrend fontosságára az európai gazdasági fejlődés és a munkahelyteremtés érdekében, és rámutat, hogy különleges figyelmet kell szentelni az új készségek, mint például az e-készségek és a vállalkozási ismeretek különböző szempontjainak; hangsúlyozza, hogy a kutatás, az innováció és a digitális menetrend prioritásai alapvető fontossággal bírnak Európa fenntartható fejlődése szempontjából, továbbá emlékeztet az e célkitűzések teljesítését támogató egyes programok, mint például az Európai Innovációs és Technológiai Intézet fontosságára; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet az innováció és a digitális menetrend fontosságára az európai gazdasági fejlődés és a munkahelyteremtés érdekében, és rámutat, hogy különleges figyelmet kell szentelni az új készségek, mint például az e-készségek és a vállalkozási ismeretek különböző szempontjainak; hangsúlyozza, hogy a kutatás, az innováció és a digitális menetrend prioritásai alapvető fontossággal bírnak Európa fenntartható fejlődése szempontjából, továbbá emlékeztet az e célkitűzések teljesítését támogató egyes programok, mint például az Európai Innovációs és Technológiai Intézet fontosságára;

| 14. | meggyőződése, hogy a globális gazdasági recesszió idején az EU-nak olyan innovatív és főképpen környezetbarát technológiák aktív támogatására kell összpontosítania az erőfeszítéseit, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak a gazdasági válságból való kilábaláshoz, a kkv-k piaci hozzáférésének biztosításához, és ahhoz, hogy az EU vezető versenyképes és fenntartható gazdasággá váljon; megjegyzi, hogy e cél elérésének érdekében biztosítani kell a K+F programok zökkenőmentes végrehajtását; |
| --- | --- |

14.

meggyőződése, hogy a globális gazdasági recesszió idején az EU-nak olyan innovatív és főképpen környezetbarát technológiák aktív támogatására kell összpontosítania az erőfeszítéseit, amelyek jelentős mértékben hozzájárulnak a gazdasági válságból való kilábaláshoz, a kkv-k piaci hozzáférésének biztosításához, és ahhoz, hogy az EU vezető versenyképes és fenntartható gazdasággá váljon; megjegyzi, hogy e cél elérésének érdekében biztosítani kell a K+F programok zökkenőmentes végrehajtását;

| 15. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a kkv-k meghatározó szerepet játszanak a strukturálisan kedvezőtlen helyzetű régiók, különösen a vidéki térségek fejlesztésében, ezáltal pedig az egész EU gazdaságának erősítésében; ezért hangsúlyozza, hogy több kkv-knak szóló kísérleti projektre van szükség a vidéki térségek fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

15.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a kkv-k meghatározó szerepet játszanak a strukturálisan kedvezőtlen helyzetű régiók, különösen a vidéki térségek fejlesztésében, ezáltal pedig az egész EU gazdaságának erősítésében; ezért hangsúlyozza, hogy több kkv-knak szóló kísérleti projektre van szükség a vidéki térségek fejlesztése érdekében;

| 16. | emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy a kutatásban elért innovatív eredmények nagy valószínűséggel döntő hatással lesznek a gazdasági tevékenységre, és úgy gondolja, hogy az EU-nak most készen kell állnia a szükséges pénzügyi ösztönzők biztosítására az irányítás minden szintjén, legyen az nemzeti, regionális vagy helyi; úgy véli, hogy az európai hozzáadott érték a kutatás támogatására irányuló nemzeti erőfeszítések kiegészítéseként még több tovagyűrűző hatással fog járni valamennyi tagállam javára; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy a kutatásban elért innovatív eredmények nagy valószínűséggel döntő hatással lesznek a gazdasági tevékenységre, és úgy gondolja, hogy az EU-nak most készen kell állnia a szükséges pénzügyi ösztönzők biztosítására az irányítás minden szintjén, legyen az nemzeti, regionális vagy helyi; úgy véli, hogy az európai hozzáadott érték a kutatás támogatására irányuló nemzeti erőfeszítések kiegészítéseként még több tovagyűrűző hatással fog járni valamennyi tagállam javára;

| 17. | kiemeli, hogy a mobilitást mint egy, a szerződésekben rögzített szabadságot és mint az EU-n belüli tényleges belső piac működésének egyik alapvető feltételét a fiatalok támogatására irányuló tevékenységek egyik előfeltételeként kell tekinteni; ezért hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés szerkezetét úgy kell alakítani, hogy tükrözze többek között az ifjúsági mobilitás növekedését; |
| --- | --- |

17.

kiemeli, hogy a mobilitást mint egy, a szerződésekben rögzített szabadságot és mint az EU-n belüli tényleges belső piac működésének egyik alapvető feltételét a fiatalok támogatására irányuló tevékenységek egyik előfeltételeként kell tekinteni; ezért hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetés szerkezetét úgy kell alakítani, hogy tükrözze többek között az ifjúsági mobilitás növekedését;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a közlekedés az európai gazdaság alapvető eleme, amely lehetővé teszi a személyek, áruk és ismeretek mozgását a határokon keresztül; kiemeli, hogy a közlekedés az egyenlőség és társadalmi mobilitás hordozója, különösen a fiatalok esetében, mivel lehetőségeket nyit és fokozza a tudásmegosztást és a képzési cseréket; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a közlekedés az európai gazdaság alapvető eleme, amely lehetővé teszi a személyek, áruk és ismeretek mozgását a határokon keresztül; kiemeli, hogy a közlekedés az egyenlőség és társadalmi mobilitás hordozója, különösen a fiatalok esetében, mivel lehetőségeket nyit és fokozza a tudásmegosztást és a képzési cseréket;

| 19. | úgy véli, hogy az uniós ifjúság- és innovációs politika egyik sarokköve a vállalkozási kedv és a kkv-k támogatása; meggyőződése, hogy meg kell erősíteni mindazon programok és eszközök támogatását, amelyek célja a vállalkozási kedv növelése a vidéki területeken is, segítségnyújtás az újonnan létrejövő vállalkozások indulási szakaszában, valamint a fiatal vállalkozók közötti tapasztalatcsere; ezzel összefüggésben emlékeztet a kisvállalkozói intézkedéscsomag szerepére a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz és közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférésének megkönnyítése, valamint szakértelmük és innovációs képességük növelése terén; emlékeztet arra, hogy az utóbbi években több olyan kísérleti projektet és előkészítő intézkedést is javasolt, amely a fiatal vállalkozók támogatását, a kkv-k közötti kapcsolatok előmozdítását és a munkavállalói mobilitás fokozását célozta, és hangsúlyozza, hogy szigorúan ellenőrizni fogja az e projektek és intézkedések végrehajtását követően benyújtandó jogalkotási javaslatokat; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy az uniós ifjúság- és innovációs politika egyik sarokköve a vállalkozási kedv és a kkv-k támogatása; meggyőződése, hogy meg kell erősíteni mindazon programok és eszközök támogatását, amelyek célja a vállalkozási kedv növelése a vidéki területeken is, segítségnyújtás az újonnan létrejövő vállalkozások indulási szakaszában, valamint a fiatal vállalkozók közötti tapasztalatcsere; ezzel összefüggésben emlékeztet a kisvállalkozói intézkedéscsomag szerepére a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz és közbeszerzési eljárásokhoz való hozzáférésének megkönnyítése, valamint szakértelmük és innovációs képességük növelése terén; emlékeztet arra, hogy az utóbbi években több olyan kísérleti projektet és előkészítő intézkedést is javasolt, amely a fiatal vállalkozók támogatását, a kkv-k közötti kapcsolatok előmozdítását és a munkavállalói mobilitás fokozását célozta, és hangsúlyozza, hogy szigorúan ellenőrizni fogja az e projektek és intézkedések végrehajtását követően benyújtandó jogalkotási javaslatokat;

| 20. | szem előtt tartva, hogy az ifjúság fontos szerepet fog játszani a jelenlegi gazdasági válságból való kilábalásban, úgy véli, hogy az esélyegyenlőségnek és az oktatásból a munkaerőpiacra való átmenet fokozottabb elősegítésének nagyobb hangsúlyt kell kapnia az Európai Szociális Alapon belül is, mivel az EU többé nem engedheti meg magának, hogy különösen a fiatalok szenvedjenek a szegénység, a rossz oktatási rendszerek és a magas munkanélküliség miatt; |
| --- | --- |

20.

szem előtt tartva, hogy az ifjúság fontos szerepet fog játszani a jelenlegi gazdasági válságból való kilábalásban, úgy véli, hogy az esélyegyenlőségnek és az oktatásból a munkaerőpiacra való átmenet fokozottabb elősegítésének nagyobb hangsúlyt kell kapnia az Európai Szociális Alapon belül is, mivel az EU többé nem engedheti meg magának, hogy különösen a fiatalok szenvedjenek a szegénység, a rossz oktatási rendszerek és a magas munkanélküliség miatt;

| 21. | emlékeztet arra, hogy 2011 az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve; 2010 pedig a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve; hangsúlyozza, hogy az önkéntesség számos, egymástól igen eltérő ágazatban játszik kulcsfontosságú szerepet, többek között az oktatás, az egészségügy, a szociális gondozás és a fejlesztéspolitika terén, valamint, hogy az önkéntesség új készségek és képességek kifejlesztésével járhat, és ezáltal javítja a foglalkoztathatóságot és erősíti a társadalmi kohéziót; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy 2011 az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai éve; 2010 pedig a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai éve; hangsúlyozza, hogy az önkéntesség számos, egymástól igen eltérő ágazatban játszik kulcsfontosságú szerepet, többek között az oktatás, az egészségügy, a szociális gondozás és a fejlesztéspolitika terén, valamint, hogy az önkéntesség új készségek és képességek kifejlesztésével járhat, és ezáltal javítja a foglalkoztathatóságot és erősíti a társadalmi kohéziót;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozásnak hatása van az európai környezetre, gazdaságra és társadalomra; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a nemzeti, regionális és helyi szintű intézkedések erősítése érdekében integrált és összehangolt uniós szintű megközelítésre van szükség; fontosnak tartja, hogy további megfelelő szakpolitikai válaszok kerüljenek kidolgozásra, és olyan tudásalap kerüljön kialakításra, amely más országok számára is rendelkezésre áll; ismételten hangsúlyozza, hogy meggyőződése szerint az EU költségvetése még mindig nem tükrözi kielégítően az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó általános összefüggéseket; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozásnak hatása van az európai környezetre, gazdaságra és társadalomra; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a nemzeti, regionális és helyi szintű intézkedések erősítése érdekében integrált és összehangolt uniós szintű megközelítésre van szükség; fontosnak tartja, hogy további megfelelő szakpolitikai válaszok kerüljenek kidolgozásra, és olyan tudásalap kerüljön kialakításra, amely más országok számára is rendelkezésre áll; ismételten hangsúlyozza, hogy meggyőződése szerint az EU költségvetése még mindig nem tükrözi kielégítően az éghajlatváltozás mérséklésére vonatkozó általános összefüggéseket;

| 23. | úgy véli, hogy ezek a prioritások az uniós polgárok előtérbe helyezésére irányuló közös erőfeszítést fejezik ki, aminek továbbra is az EU egyik fő prioritásának kell maradnia; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy ezek a prioritások az uniós polgárok előtérbe helyezésére irányuló közös erőfeszítést fejezik ki, aminek továbbra is az EU egyik fő prioritásának kell maradnia;

| 24. | hangsúlyozza a régiókon belüli, nemzetek közötti együttműködés fontosságát az európai régiók keretében és azt, hogy ezek a régiók fontos szerepet játszanak az európai integráció elmélyítésében; ezért kéri, hogy induljon több kísérleti program az EU-n belüli, régiók közötti, határokon átívelő gazdasági, társadalmi és kulturális együttműködés előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza a régiókon belüli, nemzetek közötti együttműködés fontosságát az európai régiók keretében és azt, hogy ezek a régiók fontos szerepet játszanak az európai integráció elmélyítésében; ezért kéri, hogy induljon több kísérleti program az EU-n belüli, régiók közötti, határokon átívelő gazdasági, társadalmi és kulturális együttműködés előmozdítása érdekében;

| 25. | üdvözli a jövőbeni „EU 2020” stratégiáról szóló bizottsági munkadokumentumot (2), amely az EU gazdasági stratégiájáról szóló széles körű vita alapjaként három fő mozgatórugót határoz meg az EU jövője szempontjából, és azon valódi kihívásokkal foglalkozik, amelyekkel az EU-nak szembe kell néznie; úgy véli, hogy ennek a stratégiának nagyobb hangsúlyt kellene helyeznie a munkanélküliség elleni küzdelemre; hangsúlyozza ugyanakkor – a 2011-es költségvetés tekintetében meghatározott prioritásokkal összefüggésben –, hogy egyértelmű, proaktív lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az EU 2020 stratégia több tartalommal bővüljön, különösen az éghajlatváltozás, valamint a környezeti és szociális politikák terén, és határozott véleménye, hogy ennek a stratégiának nem szabad a tagállamok számára kidolgozott újabb homályos és pusztán irányadó eredménytáblává alakulnia; elutasítja a lisszaboni stratégia csalódottságot keltő élményének megismétlését, amikor is a Tanács szisztematikusan csökkenti a megállapodott stratégiához igazodó erőfeszítéseket támogató költségvetési sorok előirányzatait; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a jövőbeni „EU 2020” stratégiáról szóló bizottsági munkadokumentumot (2), amely az EU gazdasági stratégiájáról szóló széles körű vita alapjaként három fő mozgatórugót határoz meg az EU jövője szempontjából, és azon valódi kihívásokkal foglalkozik, amelyekkel az EU-nak szembe kell néznie; úgy véli, hogy ennek a stratégiának nagyobb hangsúlyt kellene helyeznie a munkanélküliség elleni küzdelemre; hangsúlyozza ugyanakkor – a 2011-es költségvetés tekintetében meghatározott prioritásokkal összefüggésben –, hogy egyértelmű, proaktív lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az EU 2020 stratégia több tartalommal bővüljön, különösen az éghajlatváltozás, valamint a környezeti és szociális politikák terén, és határozott véleménye, hogy ennek a stratégiának nem szabad a tagállamok számára kidolgozott újabb homályos és pusztán irányadó eredménytáblává alakulnia; elutasítja a lisszaboni stratégia csalódottságot keltő élményének megismétlését, amikor is a Tanács szisztematikusan csökkenti a megállapodott stratégiához igazodó erőfeszítéseket támogató költségvetési sorok előirányzatait;

| 26. | ezért kéri, hogy e prioritásokkal összhangban a költségvetési eljárás során tegyenek egyértelmű és nagyratörő pénzügyi kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy utat engedjenek az EU 2020 stratégia megvalósításának és megmutassák, hogy az EU készen áll arra, hogy vezető szerepet vállaljon ezekben a kulcsfontosságú kérdésekben; elvárja, hogy a Bizottság költségvetési javaslattervezete méltó legyen ehhez a célkitűzéshez, és sajnálná, ha nem élnénk annak lehetőségével, hogy a költségvetési eljárás az előttünk álló kihívásoknak megfelelően induljon; |
| --- | --- |

26.

ezért kéri, hogy e prioritásokkal összhangban a költségvetési eljárás során tegyenek egyértelmű és nagyratörő pénzügyi kötelezettségvállalásokat annak érdekében, hogy utat engedjenek az EU 2020 stratégia megvalósításának és megmutassák, hogy az EU készen áll arra, hogy vezető szerepet vállaljon ezekben a kulcsfontosságú kérdésekben; elvárja, hogy a Bizottság költségvetési javaslattervezete méltó legyen ehhez a célkitűzéshez, és sajnálná, ha nem élnénk annak lehetőségével, hogy a költségvetési eljárás az előttünk álló kihívásoknak megfelelően induljon;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás értelmében számára biztosított valamennyi eszközzel élni szándékozik annak érdekében, hogy forrásokat mozgósítson e prioritások javára, és kiemeli, hogy ez a pénzügyi erőfeszítés szükségessé teheti források más eszközöktől és programoktól való áthelyezését; véleménye szerint ezt nem pusztán a meglévő programok mennyiségi ellenőrzésére, hanem szoros és alapos minőségi ellenőrzésükre is kell alapozni; úgy véli, hogy ebben a tekintetben a Költségvetési Bizottságnak az Európai Parlament szakbizottságai által végzett munkára kell támaszkodnia, ezáltal is javítva a költekezése minőségét és gyarapítva az európai hozzáadott értéket, ami az államháztartások szűkösségét tekintve alapvető jelentőségű; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás értelmében számára biztosított valamennyi eszközzel élni szándékozik annak érdekében, hogy forrásokat mozgósítson e prioritások javára, és kiemeli, hogy ez a pénzügyi erőfeszítés szükségessé teheti források más eszközöktől és programoktól való áthelyezését; véleménye szerint ezt nem pusztán a meglévő programok mennyiségi ellenőrzésére, hanem szoros és alapos minőségi ellenőrzésükre is kell alapozni; úgy véli, hogy ebben a tekintetben a Költségvetési Bizottságnak az Európai Parlament szakbizottságai által végzett munkára kell támaszkodnia, ezáltal is javítva a költekezése minőségét és gyarapítva az európai hozzáadott értéket, ami az államháztartások szűkösségét tekintve alapvető jelentőségű;

| 28. | véleménye szerint szükség van az EU költségvetésének egyértelmű és átfogó bemutatására, és szorosan figyelemmel kívánja kísérni a pénzügyi programozást és a közelmúltban létrejött jelentős költségvetési megállapodások által tett változtatásokat; üdvözli a Bizottság pénzügyi programozási dokumentumainak bemutatása tekintetében elért előrehaladást, és további felvilágosítást kér a működési és az igazgatási kiadások közötti lebontásról; ugyanakkor elismeri, hogy ez a különbségtétel egyes esetekben nehéz lehet; emlékeztet arra, hogy megfelelő igazgatási kiadások szükségesek a programok működtetéséhez; |
| --- | --- |

28.

véleménye szerint szükség van az EU költségvetésének egyértelmű és átfogó bemutatására, és szorosan figyelemmel kívánja kísérni a pénzügyi programozást és a közelmúltban létrejött jelentős költségvetési megállapodások által tett változtatásokat; üdvözli a Bizottság pénzügyi programozási dokumentumainak bemutatása tekintetében elért előrehaladást, és további felvilágosítást kér a működési és az igazgatási kiadások közötti lebontásról; ugyanakkor elismeri, hogy ez a különbségtétel egyes esetekben nehéz lehet; emlékeztet arra, hogy megfelelő igazgatási kiadások szükségesek a programok működtetéséhez;

| 29. | emlékeztet arra, hogy e prioritások lehetséges átcsoportosításokon keresztül történő finanszírozása nem járhat káros hatással az alapvető uniós politikákra, úgymint a kohéziós, a strukturális vagy a közös agrárpolitikára; rámutat, hogy a kohéziós politika többszintű irányítása és horizontális jellege miatt fontos szerepet játszik az uniós gazdaságélénkítési terv tekintetében, és fontos szerepre hivatott az EU 2020 stratégia végrehajtásában, előmozdítva a szubszidiaritást az alulról építkező megközelítés révén, fokozva az uniós polgárok által történő elfogadást és mozgósítva támogatásukat; hangsúlyozza, hogy e politikák az EU egyik alapító elvét valósítják meg, nevezetesen a társadalmi kohéziót, és a tagállamok és régiók közötti szolidaritást; |
| --- | --- |

29.

emlékeztet arra, hogy e prioritások lehetséges átcsoportosításokon keresztül történő finanszírozása nem járhat káros hatással az alapvető uniós politikákra, úgymint a kohéziós, a strukturális vagy a közös agrárpolitikára; rámutat, hogy a kohéziós politika többszintű irányítása és horizontális jellege miatt fontos szerepet játszik az uniós gazdaságélénkítési terv tekintetében, és fontos szerepre hivatott az EU 2020 stratégia végrehajtásában, előmozdítva a szubszidiaritást az alulról építkező megközelítés révén, fokozva az uniós polgárok által történő elfogadást és mozgósítva támogatásukat; hangsúlyozza, hogy e politikák az EU egyik alapító elvét valósítják meg, nevezetesen a társadalmi kohéziót, és a tagállamok és régiók közötti szolidaritást;

| 30. | hangsúlyozza, hogy véleménye szerint ez az új szerződésben lefektetett szabályok szerint végrehajtott első eljárás nagyobb lehetőséget biztosít az uniós költségvetés egésze feletti teljes parlamenti ellenőrzés gyakorlására, és hangsúlyozza, hogy nincs szándékában a költségvetési előjogainak csökkentése; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy véleménye szerint ez az új szerződésben lefektetett szabályok szerint végrehajtott első eljárás nagyobb lehetőséget biztosít az uniós költségvetés egésze feletti teljes parlamenti ellenőrzés gyakorlására, és hangsúlyozza, hogy nincs szándékában a költségvetési előjogainak csökkentése;

1a. alfejezet

| 31. | emlékeztet arra, hogy az európai gazdaságélénkítési tervet alkotó számos politika és intézkedés, valamint sok, 2011-re teljes mértékben kidolgozottá váló többéves program (versenyképességi és innovációs keretprogram, hetedik keretprogram, transzeurópai közlekedési hálózat stb.) ebbe az alfejezetbe tartozik; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az európai gazdaságélénkítési terv végrehajtásának, többek között az EBB-re bízott intézkedéseknek a nyomon követéséről; |
| --- | --- |

31.

emlékeztet arra, hogy az európai gazdaságélénkítési tervet alkotó számos politika és intézkedés, valamint sok, 2011-re teljes mértékben kidolgozottá váló többéves program (versenyképességi és innovációs keretprogram, hetedik keretprogram, transzeurópai közlekedési hálózat stb.) ebbe az alfejezetbe tartozik; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be jelentést az európai gazdaságélénkítési terv végrehajtásának, többek között az EBB-re bízott intézkedéseknek a nyomon követéséről;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a 2011-re vonatkozó prioritások az EU 2020 stratégiára tekintettel főként ebből az alfejezetből kerülnek finanszírozásra, és hogy az EU illetékességi körének Lisszaboni Szerződés szerinti kibővítése (például az űrpolitika és az idegenforgalom terén) várhatóan költségvetési következményekkel fog járni; hangsúlyozza, hogy az európai tudományos, technológiai és környezetvédelmi előrelépés és az ipari versenyképesség támogatását célzó űrpolitikához valódi pénzügyi erőfeszítésre van szükség, az Európai Unió és a tagállamok részéről egyaránt; rámutat különösen arra, hogy konkrét javaslatokra van szükség a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) megfelelő finanszírozásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a 2011-re vonatkozó prioritások az EU 2020 stratégiára tekintettel főként ebből az alfejezetből kerülnek finanszírozásra, és hogy az EU illetékességi körének Lisszaboni Szerződés szerinti kibővítése (például az űrpolitika és az idegenforgalom terén) várhatóan költségvetési következményekkel fog járni; hangsúlyozza, hogy az európai tudományos, technológiai és környezetvédelmi előrelépés és az ipari versenyképesség támogatását célzó űrpolitikához valódi pénzügyi erőfeszítésre van szükség, az Európai Unió és a tagállamok részéről egyaránt; rámutat különösen arra, hogy konkrét javaslatokra van szükség a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés (GMES) megfelelő finanszírozásával kapcsolatban;

| 33. | azon a véleményen van, hogy az élethosszig tartó tanulás programja – az oktatásra és a szakképzésre összpontosítva – támogatja az ifjúsággal, különösen a függetlenné válási lehetőségeikkel kapcsolatban teendő erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy ennek a programnak le kellene fednie a programozási időszak elejére tervezett tevékenységeket és integrálnia kellene az esetleges újabb fejleményeket, lehetővé téve többek között azt, hogy egyértelmű kapcsolat alakuljon ki az oktatás és a munkaerőpiac között, melyek mindegyike létfontosságú a gazdasági fejlődés és fellendülés szempontjából; hangsúlyozza a Parlament által már jóváhagyott azon kérést, hogy mozdítsák elő a fiatalok munkába állását támogató, „Erasmus First Job” elnevezésű speciális mobilitási programot; |
| --- | --- |

33.

azon a véleményen van, hogy az élethosszig tartó tanulás programja – az oktatásra és a szakképzésre összpontosítva – támogatja az ifjúsággal, különösen a függetlenné válási lehetőségeikkel kapcsolatban teendő erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy ennek a programnak le kellene fednie a programozási időszak elejére tervezett tevékenységeket és integrálnia kellene az esetleges újabb fejleményeket, lehetővé téve többek között azt, hogy egyértelmű kapcsolat alakuljon ki az oktatás és a munkaerőpiac között, melyek mindegyike létfontosságú a gazdasági fejlődés és fellendülés szempontjából; hangsúlyozza a Parlament által már jóváhagyott azon kérést, hogy mozdítsák elő a fiatalok munkába állását támogató, „Erasmus First Job” elnevezésű speciális mobilitási programot;

| 34. | emlékeztet rá, hogy Európa gazdasági fellendülésével összefüggésben a közlekedésbe – különösen a transzeurópai közlekedési hálózatokon keresztül – történő beruházások kulcsszerepet játszanak a növekedés és a foglalkoztatás, valamint Európa gazdasági és környezeti érdekeinek előmozdításában; e tekintetben nagy jelentőséget tulajdonít a közlekedés biztonságának, annak minden módozatában; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet rá, hogy Európa gazdasági fellendülésével összefüggésben a közlekedésbe – különösen a transzeurópai közlekedési hálózatokon keresztül – történő beruházások kulcsszerepet játszanak a növekedés és a foglalkoztatás, valamint Európa gazdasági és környezeti érdekeinek előmozdításában; e tekintetben nagy jelentőséget tulajdonít a közlekedés biztonságának, annak minden módozatában;

| 35. | emlékeztet arra, hogy más alapvető fontosságú elemek finanszírozása egyelőre függőben van, amit figyelembe kell majd venni, és amivel kapcsolatban megegyezésre kell majd jutni a költségvetési eljárás során, noha azok nem szerepeltek a többéves pénzügyi keretben a 2011-es évre vonatkozóan: a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) létrehozását magában foglaló pénzügyi felülvizsgálati csomag végrehajtása; a kozloduji atomerőmű leállításának finanszírozása (75 millió euró 2011-ben), ami 2010-ben a rugalmassági eszközből történt; valamint a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés finanszírozása (10 millió euró 2011-ben); |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy más alapvető fontosságú elemek finanszírozása egyelőre függőben van, amit figyelembe kell majd venni, és amivel kapcsolatban megegyezésre kell majd jutni a költségvetési eljárás során, noha azok nem szerepeltek a többéves pénzügyi keretben a 2011-es évre vonatkozóan: a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (ESFS) létrehozását magában foglaló pénzügyi felülvizsgálati csomag végrehajtása; a kozloduji atomerőmű leállításának finanszírozása (75 millió euró 2011-ben), ami 2010-ben a rugalmassági eszközből történt; valamint a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés finanszírozása (10 millió euró 2011-ben);

| 36. | következésképpen rendkívül aggódik a többéves pénzügyi keretben tervezett jelentős előirányzat-csökkentés miatt, amely a 2010-es költségvetéshez képest 1,875 milliárd eurós hatalmas mértékű esést jelent; megérti, hogy az európai gazdaságélénkítési terv finanszírozása részben megmagyarázza ezt a helyzetet, határozott meggyőződése azonban, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret ambiciózus és következetes félidős felülvizsgálata elengedhetetlen feltétele az uniós költségvetés eredményességének; |
| --- | --- |

36.

következésképpen rendkívül aggódik a többéves pénzügyi keretben tervezett jelentős előirányzat-csökkentés miatt, amely a 2010-es költségvetéshez képest 1,875 milliárd eurós hatalmas mértékű esést jelent; megérti, hogy az európai gazdaságélénkítési terv finanszírozása részben megmagyarázza ezt a helyzetet, határozott meggyőződése azonban, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret ambiciózus és következetes félidős felülvizsgálata elengedhetetlen feltétele az uniós költségvetés eredményességének;

1b. alfejezet

| 37. | úgy véli, hogy a kohéziós és strukturális politikák értékelésekor a fő hangsúlyt egyszerűsítésükre és végrehajtásukra kellene helyezni mind mennyiségi, mind minőségi szempontból; üdvözli, hogy a tagállamok szinte valamennyi működési programmal kapcsolatban benyújtották az irányítási és ellenőrzési rendszerek leírását, valamint azt, hogy a Bizottság jóváhagyási aránya 2009 végéig bezárólag 87 %-os volt; ezért jelentős növekedésre számít az időközi kifizetések tekintetében 2010-ben és 2011-ben; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy a kohéziós és strukturális politikák értékelésekor a fő hangsúlyt egyszerűsítésükre és végrehajtásukra kellene helyezni mind mennyiségi, mind minőségi szempontból; üdvözli, hogy a tagállamok szinte valamennyi működési programmal kapcsolatban benyújtották az irányítási és ellenőrzési rendszerek leírását, valamint azt, hogy a Bizottság jóváhagyási aránya 2009 végéig bezárólag 87 %-os volt; ezért jelentős növekedésre számít az időközi kifizetések tekintetében 2010-ben és 2011-ben;

| 38. | emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződésben meghatározottak szerint az EU egyik alapvető célkitűzése a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítése; ezért úgy ítéli meg, hogy az uniós kohéziós politika megerősítésének 2011-ben is elsődleges célt kell képeznie; kiemeli az N+2 és N+3 szabály szoros figyelemmel kísérésének szükségességét, és kéri, hogy a költségvetési hatóság idejében kapjon teljes körű frissített tájékoztatást, különösen azon költségvetési kötelezettségvállalásokról, amelyeket a törlés veszélye fenyeget; |
| --- | --- |

38.

emlékeztet arra, hogy a Lisszaboni Szerződésben meghatározottak szerint az EU egyik alapvető célkitűzése a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítése; ezért úgy ítéli meg, hogy az uniós kohéziós politika megerősítésének 2011-ben is elsődleges célt kell képeznie; kiemeli az N+2 és N+3 szabály szoros figyelemmel kísérésének szükségességét, és kéri, hogy a költségvetési hatóság idejében kapjon teljes körű frissített tájékoztatást, különösen azon költségvetési kötelezettségvállalásokról, amelyeket a törlés veszélye fenyeget;

| 39. | megjegyzi, hogy több esetben jelentettek késedelmeket a jelenlegi tervezési időszak kezdeti szakaszában, és aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az elmúlt években alacsony volt az uniós strukturális alapok felhasználási szintje, ami az ezen alfejezet alá tartozó kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok közötti különbség növekedéséhez vezetett; felhívja a Bizottságot, hogy a helyzet javítása érdekében szorosan működjön együtt különösen azokkal a tagállamokkal, amelyek az elmúlt tervezési időszak alatt alacsony felhasználási szintet értek el; |
| --- | --- |

39.

megjegyzi, hogy több esetben jelentettek késedelmeket a jelenlegi tervezési időszak kezdeti szakaszában, és aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az elmúlt években alacsony volt az uniós strukturális alapok felhasználási szintje, ami az ezen alfejezet alá tartozó kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok közötti különbség növekedéséhez vezetett; felhívja a Bizottságot, hogy a helyzet javítása érdekében szorosan működjön együtt különösen azokkal a tagállamokkal, amelyek az elmúlt tervezési időszak alatt alacsony felhasználási szintet értek el;

| 40. | emlékeztet a múlt novemberi egyeztetésen elfogadott együttes nyilatkozatra, amely a végrehajtási eljárások egyszerűsítésére hív fel, illetve sürgeti a tagállamokat, hogy éljenek működési programjaik felülvizsgálatának lehetőségével a gazdasági válság hatásainak jobb kezelése érdekében; ebben a tekintetben üdvözli a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó strukturális alapokról szóló általános rendelet (1083/2006/EK rendelet) jelenlegi felülvizsgálatát, amelynek célja az alapok irányításának egyszerűsítése, valamint olyan intézkedések bevezetése, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok kezeljék a gazdasági válság következményeit; kéri, hogy a tagállamok további késedelem nélkül hajtsák végre ezeket a rendelkezéseket; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel az új rendelkezések kifizetési előirányzatokra gyakorolt lehetséges hatását, és értékelje az automatikus visszavonására vonatkozó (N+2, N+3) szabálytól való javasolt eltérés költségvetést érintő következményeit; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet a múlt novemberi egyeztetésen elfogadott együttes nyilatkozatra, amely a végrehajtási eljárások egyszerűsítésére hív fel, illetve sürgeti a tagállamokat, hogy éljenek működési programjaik felülvizsgálatának lehetőségével a gazdasági válság hatásainak jobb kezelése érdekében; ebben a tekintetben üdvözli a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozó strukturális alapokról szóló általános rendelet (1083/2006/EK rendelet) jelenlegi felülvizsgálatát, amelynek célja az alapok irányításának egyszerűsítése, valamint olyan intézkedések bevezetése, amelyek lehetővé teszik, hogy a tagállamok kezeljék a gazdasági válság következményeit; kéri, hogy a tagállamok további késedelem nélkül hajtsák végre ezeket a rendelkezéseket; felhívja a Bizottságot, hogy mérje fel az új rendelkezések kifizetési előirányzatokra gyakorolt lehetséges hatását, és értékelje az automatikus visszavonására vonatkozó (N+2, N+3) szabálytól való javasolt eltérés költségvetést érintő következményeit;

| 41. | ragaszkodik ahhoz, hogy a végrehajtás javítása és a kiadások minősége legyen a vezérelv az uniós költségvetés legkedvezőbb felhasználásának elérése során; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erre irányuló erőfeszítéseiket, és szorosan ellenőrizzék a politikák helyi végrehajtását; |
| --- | --- |

41.

ragaszkodik ahhoz, hogy a végrehajtás javítása és a kiadások minősége legyen a vezérelv az uniós költségvetés legkedvezőbb felhasználásának elérése során; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák erre irányuló erőfeszítéseiket, és szorosan ellenőrizzék a politikák helyi végrehajtását;

2. fejezet

| 42. | aggodalmát fejezi ki a 2. fejezeten belüli szűk tartalékkeret miatt, ami a 73/2009/EK rendelet 11. cikkében foglalt pénzügyi fegyelem alkalmazásához vezethet, ha a mezőgazdasági termékek árai az elmúlt évekéhez hasonló ingadozást mutatnak; sürgeti a Bizottságot, hogy kísérje szoros figyelemmel a mezőgazdasági piacokat egy ilyen helyzet megakadályozására; a 2011-es költségvetésben a 2. fejezeten belüli elegendő tartalékkeret mellett érvel; |
| --- | --- |

42.

aggodalmát fejezi ki a 2. fejezeten belüli szűk tartalékkeret miatt, ami a 73/2009/EK rendelet 11. cikkében foglalt pénzügyi fegyelem alkalmazásához vezethet, ha a mezőgazdasági termékek árai az elmúlt évekéhez hasonló ingadozást mutatnak; sürgeti a Bizottságot, hogy kísérje szoros figyelemmel a mezőgazdasági piacokat egy ilyen helyzet megakadályozására; a 2011-es költségvetésben a 2. fejezeten belüli elegendő tartalékkeret mellett érvel;

| 43. | emlékeztet arra, hogy az európai gazdaságélénkítési terv második része – szélessávú internet a vidéki térségekben – 2010-ben a vidékfejlesztési költségvetési sorból kerül finanszírozásra (420 millió EUR), valamint hogy 2011-re nem szerepel új kötelezettségvállalás erre vonatkozóan; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy az európai gazdaságélénkítési terv második része – szélessávú internet a vidéki térségekben – 2010-ben a vidékfejlesztési költségvetési sorból kerül finanszírozásra (420 millió EUR), valamint hogy 2011-re nem szerepel új kötelezettségvállalás erre vonatkozóan;

| 44. | emlékeztet arra, hogy a kötelező és nem kötelező kiadások megkülönböztetésének eltörlése alapvetően meg fogja változtatni a hagyományos intézményközi párbeszédet, és megerősíti, hogy szándékában áll alaposan megvizsgálni az összes előirányzatot az eljárás különböző szakaszaiban, tekintettel a mezőgazdasági piacokon bekövetkező változások előrejelzésének nehézségére; felhívja ezért a Bizottságot, hogy mielőbb terjessze elő a mezőgazdaságra vonatkozó módosító indítványát annak lehetővé tétele érdekében, hogy az egyeztetőbizottság döntéshozatala konstruktív és eredményes legyen; |
| --- | --- |

44.

emlékeztet arra, hogy a kötelező és nem kötelező kiadások megkülönböztetésének eltörlése alapvetően meg fogja változtatni a hagyományos intézményközi párbeszédet, és megerősíti, hogy szándékában áll alaposan megvizsgálni az összes előirányzatot az eljárás különböző szakaszaiban, tekintettel a mezőgazdasági piacokon bekövetkező változások előrejelzésének nehézségére; felhívja ezért a Bizottságot, hogy mielőbb terjessze elő a mezőgazdaságra vonatkozó módosító indítványát annak lehetővé tétele érdekében, hogy az egyeztetőbizottság döntéshozatala konstruktív és eredményes legyen;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaságban tapasztalható folyamatos idősödés a generációs váltásra irányuló erőfeszítéseket tesz szükségessé, amelyek célja a mezőgazdaság versenyképességének fenntartása és képessé tétele a Koppenhága utáni új környezeti kihívásoknak való megfelelésre; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdaságban tapasztalható folyamatos idősödés a generációs váltásra irányuló erőfeszítéseket tesz szükségessé, amelyek célja a mezőgazdaság versenyképességének fenntartása és képessé tétele a Koppenhága utáni új környezeti kihívásoknak való megfelelésre;

| 46. | elvárja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem továbbra is központi helyen szerepeljen az EU „Koppenhága utáni” napirendjén 2010-ben és 2011-ben, valamint emlékeztet arra, hogy egy szélesebb megközelítés részeként a fenntartható fejlődés folyamatos felelősséget jelent a jövő generációi felé; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelmű cselekvési tervet és menetrendet az éghajlatváltozás elleni küzdelmet szolgáló uniós cselekvési program keretében nyújtott előirányzatok végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat nagy lehetőségeket rejt magában az éghajlatváltozás elleni küzdelem tekintetében, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget a szén-dioxid-mentesítésnek minden közlekedési forma esetében; emlékeztet arra, hogy a tartalék felszabadítása e költségvetési soron a Bizottság javaslatain múlik majd; |
| --- | --- |

46.

elvárja, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem továbbra is központi helyen szerepeljen az EU „Koppenhága utáni” napirendjén 2010-ben és 2011-ben, valamint emlékeztet arra, hogy egy szélesebb megközelítés részeként a fenntartható fejlődés folyamatos felelősséget jelent a jövő generációi felé; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egyértelmű cselekvési tervet és menetrendet az éghajlatváltozás elleni küzdelmet szolgáló uniós cselekvési program keretében nyújtott előirányzatok végrehajtásához; hangsúlyozza, hogy a közlekedési ágazat nagy lehetőségeket rejt magában az éghajlatváltozás elleni küzdelem tekintetében, és felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson elsőbbséget a szén-dioxid-mentesítésnek minden közlekedési forma esetében; emlékeztet arra, hogy a tartalék felszabadítása e költségvetési soron a Bizottság javaslatain múlik majd;

| 47. | emlékeztet rá, hogy a KAP elsődleges célja a piaci stabilitás garantálása, valamint biztonság és elfogadható árak szavatolása a fogyasztók és a termelők számára, ezért felhívja a Bizottságot, hogy a 2011-es költségvetésben biztosítsa a szükséges eszközöket a gazdasági válság következtében kialakuló új szükségletek kielégítésére; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet rá, hogy a KAP elsődleges célja a piaci stabilitás garantálása, valamint biztonság és elfogadható árak szavatolása a fogyasztók és a termelők számára, ezért felhívja a Bizottságot, hogy a 2011-es költségvetésben biztosítsa a szükséges eszközöket a gazdasági válság következtében kialakuló új szükségletek kielégítésére;

| 48. | kéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a 2010-es költségvetésbe a tejipari válság ellen bevezetett intézkedések végrehajtásáról, és ismertesse az e területre vonatkozó állandó megközelítést, valamint mutasson be konkrét javaslatokat a tejtermékek és egyéb áruk piacán tapasztalható áringadozások kezelésére; |
| --- | --- |

48.

kéri a Bizottságot, hogy tegyen jelentést a 2010-es költségvetésbe a tejipari válság ellen bevezetett intézkedések végrehajtásáról, és ismertesse az e területre vonatkozó állandó megközelítést, valamint mutasson be konkrét javaslatokat a tejtermékek és egyéb áruk piacán tapasztalható áringadozások kezelésére;

3a. alfejezet

| 49. | megerősíti azon szándékát, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség unióbeli megvalósításához szükséges arányos mértékű finanszírozást tartson fenn, és hangsúlyozza a meglévő eszközök teljes körű és hatékony végrehajtásának, érvényesítésének és értékelésének fontosságát; e célból szükségesnek tartja az e területen rendelkezésre álló pénzügyi eszközök és erőforrások megfelelőségének újbóli értékelését a stockholmi program célkitűzéseinek fényében, például a migráció, a határellenőrzés és -igazgatás, az adatvédelem és a terrorizmus elleni küzdelem tekintetében; emlékeztet ezzel kapcsolatban arra, hogy számos e területhez tartozó program hamarosan időközi értékelés tárgyát fogja képezni, amely szintén szükségessé teheti a programokhoz rendelt pénzügyi erőforrások átgondolását; |
| --- | --- |

49.

megerősíti azon szándékát, hogy a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség unióbeli megvalósításához szükséges arányos mértékű finanszírozást tartson fenn, és hangsúlyozza a meglévő eszközök teljes körű és hatékony végrehajtásának, érvényesítésének és értékelésének fontosságát; e célból szükségesnek tartja az e területen rendelkezésre álló pénzügyi eszközök és erőforrások megfelelőségének újbóli értékelését a stockholmi program célkitűzéseinek fényében, például a migráció, a határellenőrzés és -igazgatás, az adatvédelem és a terrorizmus elleni küzdelem tekintetében; emlékeztet ezzel kapcsolatban arra, hogy számos e területhez tartozó program hamarosan időközi értékelés tárgyát fogja képezni, amely szintén szükségessé teheti a programokhoz rendelt pénzügyi erőforrások átgondolását;

| 50. | a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség előmozdításának részeként fontosnak tartja a bevándorlási politika erősítését és a bevándorlók beilleszkedésének támogatását; ebből a célból úgy véli, hogy az egyes tagállamok bevándorlási politikáinak összehangolására irányuló intézkedéseket az uniós fellépés politikai prioritásának kell tekinteni, amelynek célja a biztonsági igények és az alapvető emberi jogok szilárd kiegyenlítése; |
| --- | --- |

50.

a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség előmozdításának részeként fontosnak tartja a bevándorlási politika erősítését és a bevándorlók beilleszkedésének támogatását; ebből a célból úgy véli, hogy az egyes tagállamok bevándorlási politikáinak összehangolására irányuló intézkedéseket az uniós fellépés politikai prioritásának kell tekinteni, amelynek célja a biztonsági igények és az alapvető emberi jogok szilárd kiegyenlítése;

| 51. | mélyreható vizsgálatnak kívánja alávetni a nagy adathálózati rendszerek fejlesztésének pénzügyi irányítását – különösen a SIS I-ről a SIS II-re történő áttérést, amely többszöri késedelmet és visszalépést szenvedett el –, mielőtt dönt arról, hogy fenntartsa-e az ezen rendszerek részére szánt finanszírozás szintjét, és fenntartja a jogot arra, hogy a további elemzés és tesztelés eredményének megszületéséig tartalékba helyezze a SIS II-re való áttéréshez kapcsolódó forrásokat; |
| --- | --- |

51.

mélyreható vizsgálatnak kívánja alávetni a nagy adathálózati rendszerek fejlesztésének pénzügyi irányítását – különösen a SIS I-ről a SIS II-re történő áttérést, amely többszöri késedelmet és visszalépést szenvedett el –, mielőtt dönt arról, hogy fenntartsa-e az ezen rendszerek részére szánt finanszírozás szintjét, és fenntartja a jogot arra, hogy a további elemzés és tesztelés eredményének megszületéséig tartalékba helyezze a SIS II-re való áttéréshez kapcsolódó forrásokat;

| 52. | kiemelt figyelmet szentel majd a változtatások végrehajtásának, például az Europol közösségi hatáskörbe történő teljes bevonásának és az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal felállításának, valamint a FRONTEX pénzügyi igényei vizsgálatának; |
| --- | --- |

52.

kiemelt figyelmet szentel majd a változtatások végrehajtásának, például az Europol közösségi hatáskörbe történő teljes bevonásának és az Európai Menekültügyi Támogató Hivatal felállításának, valamint a FRONTEX pénzügyi igényei vizsgálatának;

3b. alfejezet

| 53. | emlékeztet arra, hogy ez az alfejezet az ifjúság javát szolgáló fellépések széles körét foglalja magába, például olyan többéves programokat, mint a Fiatalok lendületben program, a Kultúra program vagy az Európa a polgárokért program, illetve éves eseményeket, ideértve a Speciális Olimpiát és az Erasmus Mundus programot (3); ezért azokat az uniós programokat kívánja támogatni e területtel kapcsolatban, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a 2011-es költségvetés prioritásaihoz, továbbá szorosan nyomon kívánja követni ezek végrehajtását mind minőségi, mind mennyiségi szempontból; sajnálja azonban, hogy 2011-re ennek az alfejezetnek a felső határa csak 15 millió euróval haladja meg a 2010-re elfogadott költségvetést; |
| --- | --- |

53.

emlékeztet arra, hogy ez az alfejezet az ifjúság javát szolgáló fellépések széles körét foglalja magába, például olyan többéves programokat, mint a Fiatalok lendületben program, a Kultúra program vagy az Európa a polgárokért program, illetve éves eseményeket, ideértve a Speciális Olimpiát és az Erasmus Mundus programot (3); ezért azokat az uniós programokat kívánja támogatni e területtel kapcsolatban, amelyek közvetlenül kapcsolódnak a 2011-es költségvetés prioritásaihoz, továbbá szorosan nyomon kívánja követni ezek végrehajtását mind minőségi, mind mennyiségi szempontból; sajnálja azonban, hogy 2011-re ennek az alfejezetnek a felső határa csak 15 millió euróval haladja meg a 2010-re elfogadott költségvetést;

| 54. | hangsúlyozza, hogy az e programokkal kapcsolatban a költségvetési hatóság másik ága által végrehajtott szisztematikus csökkentések indokolatlanok és negatív hatással vannak a polgárokat szolgáló Európa kialakítására; |
| --- | --- |

54.

hangsúlyozza, hogy az e programokkal kapcsolatban a költségvetési hatóság másik ága által végrehajtott szisztematikus csökkentések indokolatlanok és negatív hatással vannak a polgárokat szolgáló Európa kialakítására;

4. fejezet

| 55. | emlékeztet az EU globális szereplőként végzett tevékenységeinek finanszírozására nehezedő csaknem elviselhetetlen, állandó nyomásra, amit az EU mozgásterének alacsony pénzügyi határértékek közé szorulása, a harmadik országok egyre növekvő és kiszámíthatatlan válságai, valamint az EU prioritásainak és felelősségeinek világszintű előmozdításával kapcsolatos szándék jellemez; hangsúlyozza, hogy az Uniót el kell látni a váratlan világszintű kihívásokra adott következetes és megfelelő válaszhoz szükséges pénzügyi eszközökkel, és különösen rámutat arra, hogy a KKBP 2011-re tervezett költségvetése alábecsültnek bizonyulhat; sajnálja, hogy a tervezett éves kereten túli növelés további nyomást helyezne a 4. fejezetre; |
| --- | --- |

55.

emlékeztet az EU globális szereplőként végzett tevékenységeinek finanszírozására nehezedő csaknem elviselhetetlen, állandó nyomásra, amit az EU mozgásterének alacsony pénzügyi határértékek közé szorulása, a harmadik országok egyre növekvő és kiszámíthatatlan válságai, valamint az EU prioritásainak és felelősségeinek világszintű előmozdításával kapcsolatos szándék jellemez; hangsúlyozza, hogy az Uniót el kell látni a váratlan világszintű kihívásokra adott következetes és megfelelő válaszhoz szükséges pénzügyi eszközökkel, és különösen rámutat arra, hogy a KKBP 2011-re tervezett költségvetése alábecsültnek bizonyulhat; sajnálja, hogy a tervezett éves kereten túli növelés további nyomást helyezne a 4. fejezetre;

| 56. | rámutat arra, hogy a költségvetési fegyelemről szóló 2006-os intézményközi megállapodást felül kell vizsgálni a Parlamentet a KKBP/EBVP költségvetésével kapcsolatban a Lisszaboni Szerződés szerint megillető előjogok tekintetében, és ennek során új szabályokat kell hozni a KKBP költségvetésének a polgári EBVP-küldetésekre való rugalmas felhasználására és a katonai válságkezelési műveletek teljes átláthatóságára vonatkozóan, különösen ami az induló alap felhasználását illeti; |
| --- | --- |

56.

rámutat arra, hogy a költségvetési fegyelemről szóló 2006-os intézményközi megállapodást felül kell vizsgálni a Parlamentet a KKBP/EBVP költségvetésével kapcsolatban a Lisszaboni Szerződés szerint megillető előjogok tekintetében, és ennek során új szabályokat kell hozni a KKBP költségvetésének a polgári EBVP-küldetésekre való rugalmas felhasználására és a katonai válságkezelési műveletek teljes átláthatóságára vonatkozóan, különösen ami az induló alap felhasználását illeti;

| 57. | rámutat arra, hogy a 2010-es költségvetés-módosítást követően 2011 lesz az első olyan év, amikor az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) teljesen működésbe lép; az EKSZ-t el akarja látni a küldetése teljesítéséhez szükséges igazgatási erőforrásokkal, különös tekintettel a polgári válságkezelési képességére, emlékeztet azonban arra, hogy a Szerződés értelmében és teljes összhangban azzal a közös szándékkal, hogy növekedjen az EP közreműködése az EU külkapcsolatainak alakításában és irányításában, teljes mértékben gyakorolni fogja az EKSZ költségvetése és költségvetési ellenőrzése feletti ellenőrzését; emlékeztet arra, hogy biztosítani kell az EKSZ létszámtervének teljes körű költségvetési átláthatóságát; hangsúlyozza, hogy a szükségtelen átfedések megszüntetése révén az új szolgálatnak méretgazdaságosságot kell eredményeznie; rámutat arra, hogy a multilaterális szervezetetekhez delegált európai uniós küldöttségeket megfelelő személyzettel kell ellátni; |
| --- | --- |

57.

rámutat arra, hogy a 2010-es költségvetés-módosítást követően 2011 lesz az első olyan év, amikor az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) teljesen működésbe lép; az EKSZ-t el akarja látni a küldetése teljesítéséhez szükséges igazgatási erőforrásokkal, különös tekintettel a polgári válságkezelési képességére, emlékeztet azonban arra, hogy a Szerződés értelmében és teljes összhangban azzal a közös szándékkal, hogy növekedjen az EP közreműködése az EU külkapcsolatainak alakításában és irányításában, teljes mértékben gyakorolni fogja az EKSZ költségvetése és költségvetési ellenőrzése feletti ellenőrzését; emlékeztet arra, hogy biztosítani kell az EKSZ létszámtervének teljes körű költségvetési átláthatóságát; hangsúlyozza, hogy a szükségtelen átfedések megszüntetése révén az új szolgálatnak méretgazdaságosságot kell eredményeznie; rámutat arra, hogy a multilaterális szervezetetekhez delegált európai uniós küldöttségeket megfelelő személyzettel kell ellátni;

| 58. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy kevés információ áll rendelkezésre a fejlődő országok éghajlatváltozás elleni küzdelméhez nyújtott támogatás melletti uniós kötelezettségvállalásokra vonatkozóan, és emlékeztet arra, hogy e kötelezettségvállalás nem szerepel a többéves pénzügyi keretben; nyomatékosan ajánlja, hogy ezen intézkedések finanszírozása a meglévő hivatalos fejlesztési támogatási források kiegészítését jelentse; |
| --- | --- |

58.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy kevés információ áll rendelkezésre a fejlődő országok éghajlatváltozás elleni küzdelméhez nyújtott támogatás melletti uniós kötelezettségvállalásokra vonatkozóan, és emlékeztet arra, hogy e kötelezettségvállalás nem szerepel a többéves pénzügyi keretben; nyomatékosan ajánlja, hogy ezen intézkedések finanszírozása a meglévő hivatalos fejlesztési támogatási források kiegészítését jelentse;

| 59. | megerősíti azon szilárd kötelezettségvállalását, hogy a lehető legnagyobb mértékben segítse a haitiakat az országukat sújtó pusztító földrengést követő időszakban; kéri a Bizottságot, hogy alapos igényfelmérés alapján terjessze elő a lehető legnagyratörőbb támogatási tervet Haitira vonatkozóan; emlékeztet arra, hogy ez a terv nem veszélyeztetheti a más fejlődő országok és kevésbé fejlett országok felé tett kötelezettségvállalásait, és a tervnek elsősorban új finanszírozási forrásokat kell magában foglalnia; ezzel összefüggésben emlékeztet az Európai Parlament állandó uniós polgári védelmi erő létrehozásával kapcsolatos álláspontjára, és ismételten felhívja a Bizottságot, hogy tegyen ennek megfelelő konkrét javaslatokat; |
| --- | --- |

59.

megerősíti azon szilárd kötelezettségvállalását, hogy a lehető legnagyobb mértékben segítse a haitiakat az országukat sújtó pusztító földrengést követő időszakban; kéri a Bizottságot, hogy alapos igényfelmérés alapján terjessze elő a lehető legnagyratörőbb támogatási tervet Haitira vonatkozóan; emlékeztet arra, hogy ez a terv nem veszélyeztetheti a más fejlődő országok és kevésbé fejlett országok felé tett kötelezettségvállalásait, és a tervnek elsősorban új finanszírozási forrásokat kell magában foglalnia; ezzel összefüggésben emlékeztet az Európai Parlament állandó uniós polgári védelmi erő létrehozásával kapcsolatos álláspontjára, és ismételten felhívja a Bizottságot, hogy tegyen ennek megfelelő konkrét javaslatokat;

| 60. | rámutat arra, hogy az EU a meglévő programok mellett jelenleg minden erőforrását mozgósítja annak érdekében, hogy támogassa a válságövezetekben – nevezetesen Grúziában, Afganisztánban, a Közel-Keleten és Fekete-Afrikában – folyó béketeremtési és újjáépítési tevékenységeket, és elfogadhatatlannak tartja a meglévő prioritások újakra cserélését; |
| --- | --- |

60.

rámutat arra, hogy az EU a meglévő programok mellett jelenleg minden erőforrását mozgósítja annak érdekében, hogy támogassa a válságövezetekben – nevezetesen Grúziában, Afganisztánban, a Közel-Keleten és Fekete-Afrikában – folyó béketeremtési és újjáépítési tevékenységeket, és elfogadhatatlannak tartja a meglévő prioritások újakra cserélését;

| 61. | emlékeztet a nyugat-balkáni térség stabilizációjára és az Európai Unióba történő fokozatos beilleszkedésére szolgáló megfelelő finanszírozás fontosságára; |
| --- | --- |

61.

emlékeztet a nyugat-balkáni térség stabilizációjára és az Európai Unióba történő fokozatos beilleszkedésére szolgáló megfelelő finanszírozás fontosságára;

| 62. | hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség – mint a szomszédságpolitika egyik eleme – kiemelkedő jelentőségű az EU számára, és ismételten hangsúlyozza a javasolt keretrendszer iránti támogatását; ugyanilyen fontosnak tekinti egy olyan megfelelő pénzügyi keret biztosítását, amely tükrözi az EU déli szomszédaival szembeni kötelezettségvállalását; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy a keleti partnerség – mint a szomszédságpolitika egyik eleme – kiemelkedő jelentőségű az EU számára, és ismételten hangsúlyozza a javasolt keretrendszer iránti támogatását; ugyanilyen fontosnak tekinti egy olyan megfelelő pénzügyi keret biztosítását, amely tükrözi az EU déli szomszédaival szembeni kötelezettségvállalását;

| 63. | emlékeztet arra, hogy a banánkereskedelmet kísérő intézkedései – a banánkereskedelemről szóló genfi megállapodást követő – finanszírozásának kérdésével nem foglalkoztak a 2010-es költségvetéssel kapcsolatban tartott egyeztetés során; határozottan ellenzi azt a javaslatot, hogy a 4. fejezet tartalékkeretét használják fel ennek finanszírozására (25 millió euró évente), ami nem szerepelt a többéves pénzügyi keretben, és úgy véli, hogy ez a kérdés megfelelő többéves finanszírozási megoldást érdemel; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet arra, hogy a banánkereskedelmet kísérő intézkedései – a banánkereskedelemről szóló genfi megállapodást követő – finanszírozásának kérdésével nem foglalkoztak a 2010-es költségvetéssel kapcsolatban tartott egyeztetés során; határozottan ellenzi azt a javaslatot, hogy a 4. fejezet tartalékkeretét használják fel ennek finanszírozására (25 millió euró évente), ami nem szerepelt a többéves pénzügyi keretben, és úgy véli, hogy ez a kérdés megfelelő többéves finanszírozási megoldást érdemel;

5. fejezet

| 64. | az uniós pénzeszközök hatékony és eredményes felhasználásának szellemében szeretné alaposan megvizsgálni az e fejezettel kapcsolatos helyzetet, amint több információ áll majd rendelkezésre a Bizottság tényleges kéréseire, a feltételezett növekedési arányokra és a többéves pénzügyi keret felső határa alatti általános mozgástérre vonatkozóan; |
| --- | --- |

64.

az uniós pénzeszközök hatékony és eredményes felhasználásának szellemében szeretné alaposan megvizsgálni az e fejezettel kapcsolatos helyzetet, amint több információ áll majd rendelkezésre a Bizottság tényleges kéréseire, a feltételezett növekedési arányokra és a többéves pénzügyi keret felső határa alatti általános mozgástérre vonatkozóan;

| 65. | hangsúlyozza az átláthatóság és az előretekintés szükségességét a jelentős pénzügyi következményekkel járó kérdések – például a munkaerő-felvételi szükségletek, a nyugdíjak, a költség- és energiahatékony ingatlanpolitika, a kiszervezési politika, valamint az igazgatási versus működési funkciók és tendenciák – tekintetében; |
| --- | --- |

65.

hangsúlyozza az átláthatóság és az előretekintés szükségességét a jelentős pénzügyi következményekkel járó kérdések – például a munkaerő-felvételi szükségletek, a nyugdíjak, a költség- és energiahatékony ingatlanpolitika, a kiszervezési politika, valamint az igazgatási versus működési funkciók és tendenciák – tekintetében;

| 66. | rámutat arra, hogy a fizetésekkel és nyugdíjakkal kapcsolatban a Tanács által 2009 decemberében elfogadott növelés 1,85 % volt, azaz csupán a fele a „módszer” alkalmazásából eredő százalékos aránynak, valamint hogy – a Bizottság és az Európai Parlament által benyújtott kereset nyomán indított bírósági per kimenetelétől függően – a különbség visszamenőleges hatállyal mintegy 135 millió eurót tehet ki az összes intézmény vonatkozásában; |
| --- | --- |

66.

rámutat arra, hogy a fizetésekkel és nyugdíjakkal kapcsolatban a Tanács által 2009 decemberében elfogadott növelés 1,85 % volt, azaz csupán a fele a „módszer” alkalmazásából eredő százalékos aránynak, valamint hogy – a Bizottság és az Európai Parlament által benyújtott kereset nyomán indított bírósági per kimenetelétől függően – a különbség visszamenőleges hatállyal mintegy 135 millió eurót tehet ki az összes intézmény vonatkozásában;

| 67. | emlékeztet arra, hogy bár a Bizottság 2010-re szóló növekedési előrejelzése 0,9 %-ra korlátozódott, az nem foglalt magában számos olyan igazgatási területet, amelyek finanszírozása voltaképpen nem e fejezetből történik, ilyenek például a technikai és igazgatási segítségnyújtási sorok (volt BA-tételek), a végrehajtó ügynökségek (a kutatási ügynökségek kivételével), valamint a decentralizált ügynökségek és a közvetlen és közvetett kutatás igazgatási kiadásai; kéri a Bizottságot, hogy fejtse ki véleményét azzal kapcsolatban, hogy milyen kritériumokat kellene alkalmazni a teljes igazgatási kiadások meghatározásához, valamint hogy továbbra is adjon egyértelmű leírást ezekről az 5. fejezeten kívül eső területekről; kéri, hogy minden igazgatási költség kerüljön be az 5. fejezet alá; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet arra, hogy bár a Bizottság 2010-re szóló növekedési előrejelzése 0,9 %-ra korlátozódott, az nem foglalt magában számos olyan igazgatási területet, amelyek finanszírozása voltaképpen nem e fejezetből történik, ilyenek például a technikai és igazgatási segítségnyújtási sorok (volt BA-tételek), a végrehajtó ügynökségek (a kutatási ügynökségek kivételével), valamint a decentralizált ügynökségek és a közvetlen és közvetett kutatás igazgatási kiadásai; kéri a Bizottságot, hogy fejtse ki véleményét azzal kapcsolatban, hogy milyen kritériumokat kellene alkalmazni a teljes igazgatási kiadások meghatározásához, valamint hogy továbbra is adjon egyértelmű leírást ezekről az 5. fejezeten kívül eső területekről; kéri, hogy minden igazgatási költség kerüljön be az 5. fejezet alá;

| 68. | felkéri a Bizottságot, hogy terjessze elő az „átvilágítási jelentés” aktualizált változatát a munkaerő-felvételi szükségletek világos elemzése és nyomon követése céljából; |
| --- | --- |

68.

felkéri a Bizottságot, hogy terjessze elő az „átvilágítási jelentés” aktualizált változatát a munkaerő-felvételi szükségletek világos elemzése és nyomon követése céljából;

Decentralizált ügynökségek

| 69. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa az elmúlt költségvetési évek során követett politikát a decentralizált ügynökségek finanszírozása tekintetében, azaz vegye figyelembe a költségvetésük végrehajtásából eredő többleteket, amikor döntést hoz a javasolandó támogatásokról; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy azon ügynökségek számára, amelyek nagymértékben a díjakból származó bevételektől függenek, továbbra is meg kell teremteni a célhoz kötött bevételek felhasználásának lehetőségét, hogy rendelkezzenek a szükséges költségvetési rugalmassággal; üdvözli az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó, a Bizottság költségvetési tervezetéhez csatolandó munkadokumentumban kért éves támogatások átlátható bemutatását; |
| --- | --- |

69.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy folytassa az elmúlt költségvetési évek során követett politikát a decentralizált ügynökségek finanszírozása tekintetében, azaz vegye figyelembe a költségvetésük végrehajtásából eredő többleteket, amikor döntést hoz a javasolandó támogatásokról; ragaszkodik azonban ahhoz, hogy azon ügynökségek számára, amelyek nagymértékben a díjakból származó bevételektől függenek, továbbra is meg kell teremteni a célhoz kötött bevételek felhasználásának lehetőségét, hogy rendelkezzenek a szükséges költségvetési rugalmassággal; üdvözli az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó, a Bizottság költségvetési tervezetéhez csatolandó munkadokumentumban kért éves támogatások átlátható bemutatását;

| 70. | elvárja, hogy a decentralizált ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport mielőbb befejezze tevékenységét, és ismételten kifejti azon reményét, hogy e munkacsoport olyan hasznos következtetésekre tud jutni, amelyek lehetővé teszik az intézmények számára, hogy megállapodjanak a decentralizált ügynökségek felállítására, irányítására és finanszírozására, valamint az Unió intézményi felépítésében betöltött helyükre vonatkozó közös megközelítésben; |
| --- | --- |

70.

elvárja, hogy a decentralizált ügynökségekkel foglalkozó intézményközi munkacsoport mielőbb befejezze tevékenységét, és ismételten kifejti azon reményét, hogy e munkacsoport olyan hasznos következtetésekre tud jutni, amelyek lehetővé teszik az intézmények számára, hogy megállapodjanak a decentralizált ügynökségek felállítására, irányítására és finanszírozására, valamint az Unió intézményi felépítésében betöltött helyükre vonatkozó közös megközelítésben;

A 2011-es éves költségvetés elfogadására vonatkozó eljárás

| 71. | hangsúlyozza, hogy a 2011-es költségvetés elfogadására vonatkozó költségvetési eljárás lesz az első olyan, amely teljes mértékben a Lisszaboni Szerződésben meghatározott új szabályok szerint zajlik; emlékeztet rá, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodott a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után a költségvetési eljárásra alkalmazandó átmeneti intézkedésekről (4), amelyek addig lesznek érvényben, amíg az e kérdésekre vonatkozó szabályokat meghatározó szükséges jogi aktusok (a többéves pénzügyi keretről szóló új rendelet, a felülvizsgált költségvetési rendelet és az esetleg fennmaradó intézményközi megállapodás) hatályba nem lépnek; |
| --- | --- |

71.

hangsúlyozza, hogy a 2011-es költségvetés elfogadására vonatkozó költségvetési eljárás lesz az első olyan, amely teljes mértékben a Lisszaboni Szerződésben meghatározott új szabályok szerint zajlik; emlékeztet rá, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodott a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után a költségvetési eljárásra alkalmazandó átmeneti intézkedésekről (4), amelyek addig lesznek érvényben, amíg az e kérdésekre vonatkozó szabályokat meghatározó szükséges jogi aktusok (a többéves pénzügyi keretről szóló új rendelet, a felülvizsgált költségvetési rendelet és az esetleg fennmaradó intézményközi megállapodás) hatályba nem lépnek;

| 72. | a 2010-es költségvetési eljárás zökkenőmentes lebonyolításához szükségesnek tartja, hogy az EP, a Tanács és a Bizottság megállapodjon az egyeztetőbizottság megszervezésére, előkészítésére és működésére vonatkozó elvekről és módozatokról, ahogy azt az említett együttes nyilatkozat 7. bekezdése rögzíti; hangsúlyozza, hogy ezeknek az elveknek meg kell felelniük a Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásairól szóló állásfoglalásában (5) és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettel a költségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatásokról szóló állásfoglalásában (6) meghatározott elveknek; utasítja Költségvetési Bizottságát, hogy ezeket az elveket tárgyalja meg a Tanáccsal és a Bizottsággal; |
| --- | --- |

72.

a 2010-es költségvetési eljárás zökkenőmentes lebonyolításához szükségesnek tartja, hogy az EP, a Tanács és a Bizottság megállapodjon az egyeztetőbizottság megszervezésére, előkészítésére és működésére vonatkozó elvekről és módozatokról, ahogy azt az említett együttes nyilatkozat 7. bekezdése rögzíti; hangsúlyozza, hogy ezeknek az elveknek meg kell felelniük a Lisszaboni Szerződés pénzügyi vonatkozásairól szóló állásfoglalásában (5) és a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésére tekintettel a költségvetési kérdésekre vonatkozó átmeneti eljárási iránymutatásokról szóló állásfoglalásában (6) meghatározott elveknek; utasítja Költségvetési Bizottságát, hogy ezeket az elveket tárgyalja meg a Tanáccsal és a Bizottsággal;

*

* *

| 73. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek. |
| --- | --- |

73.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  COM(2009)0647 végleges.

(3)  Emlékeztetőül: ez a speciális program az 1a. alfejezet alá tartozik.

(4)  Lásd az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre vonatkozó, a Tanács által módosított általános költségvetési tervezetéről szóló 2009. december 17-i európai parlamenti állásfoglalás (minden szakasz) 5. mellékletét.

(5)  2009. május 7-i állásfoglalás.

(6)  2009. november 12-i állásfoglalás.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/20

---

2010. március 25., csütörtökKöltségvetési iránymutatások: 2011 - I, II és IV-IX. szakasz

P7_TA(2010)0087

Az Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a 2011. évi költségvetési eljárásra vonatkozó iránymutatásokról, I. szakasz – Európai Parlament, II. szakasz – Tanács, IV. szakasz – Bíróság, V. szakasz – Számvevőszék, VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, VII. szakasz – Régiók Bizottsága, VIII. szakasz – európai ombudsman, IX. szakasz – európai adatvédelmi biztos (2010/2003(BUD))

2011/C 4 E/04

Az Európai Parlament,

tekintettel az EU működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, valamint a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1),

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK tanácsi határozatra (2),

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (3),

tekintettel az intézmények főtitkárainak a pénzügyi terv 5. fejezetét jellemző trendekről szóló, 2009 őszén felülvizsgált hatodik jelentésére,

tekintettel az Európai Számvevőszéknek a 2008-es költségvetési évre vonatkozó költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére (4),

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0036/2010),

| A. | mivel az éves eljárás jelenlegi szakaszában az Európai Parlament a többi intézmény becsléseit és saját Elnökségének javaslatait várja a 2011-es költségvetésre vonatkozóan, |
| --- | --- |

A.

mivel az éves eljárás jelenlegi szakaszában az Európai Parlament a többi intézmény becsléseit és saját Elnökségének javaslatait várja a 2011-es költségvetésre vonatkozóan,

| B. | mivel hasznos, hogy az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közötti, kísérleti jelleggel létrejött megerősített együttműködés a harmadik évben, azaz a 2011-es költségvetési eljárás során is folytatódjon, |
| --- | --- |

B.

mivel hasznos, hogy az Elnökség és a Költségvetési Bizottság közötti, kísérleti jelleggel létrejött megerősített együttműködés a harmadik évben, azaz a 2011-es költségvetési eljárás során is folytatódjon,

| C. | mivel 2011-ben az 5. fejezet felső határa 8 415 000 000 euró (amely 327 000 000 eurós, azaz 4 %-os növekedést jelent 2010-hez képest, 2 %-os inflációt beleszámítva), |
| --- | --- |

C.

mivel 2011-ben az 5. fejezet felső határa 8 415 000 000 euró (amely 327 000 000 eurós, azaz 4 %-os növekedést jelent 2010-hez képest, 2 %-os inflációt beleszámítva),

| D. | mivel az Európai Parlament 2010-es költségvetése 1 607 363 235 euró, ami az 5. fejezet idei felső határa 19,87 %-ának, majd pedig – a 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát követően, amely 126 000 000 euróval csökkentette az 5. fejezet felső határát az európai gazdaságélénkítési terv támogatása érdekében – 20,19 %-ának felelt meg, |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Parlament 2010-es költségvetése 1 607 363 235 euró, ami az 5. fejezet idei felső határa 19,87 %-ának, majd pedig – a 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát követően, amely 126 000 000 euróval csökkentette az 5. fejezet felső határát az európai gazdaságélénkítési terv támogatása érdekében – 20,19 %-ának felelt meg,

| E. | mivel figyelembe kell venni, hogy az intézmények 5. fejezet kiadásaiból való részesedése hogyan alakult, és hogy jelentős változások történtek különféle okokból, úgymint különböző szerződések hatálybalépése – amely következtében nőtt a képviselők száma és/vagy az egyes intézmények feladatai és illetékességi köre –, a bővítés és egyéb, a kiadások jelentős emelkedésével járó döntések, amelyeket a pénzügyi keret elfogadásakor nem irányoztak elő, |
| --- | --- |

E.

mivel figyelembe kell venni, hogy az intézmények 5. fejezet kiadásaiból való részesedése hogyan alakult, és hogy jelentős változások történtek különféle okokból, úgymint különböző szerződések hatálybalépése – amely következtében nőtt a képviselők száma és/vagy az egyes intézmények feladatai és illetékességi köre –, a bővítés és egyéb, a kiadások jelentős emelkedésével járó döntések, amelyeket a pénzügyi keret elfogadásakor nem irányoztak elő,

| F. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése az összes intézmény számára különböző mértékű pénzügyi következménnyel jár, melynek teljes kiterjedése egyelőre ismeretlen, |
| --- | --- |

F.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése az összes intézmény számára különböző mértékű pénzügyi következménnyel jár, melynek teljes kiterjedése egyelőre ismeretlen,

| G. | mivel alapvető jelentőségű az 5. fejezet alakulásának gondos ellenőrzése a 2010-es költségvetés végrehajtása során és a 2011-es költségvetés elfogadását megelőzően, |
| --- | --- |

G.

mivel alapvető jelentőségű az 5. fejezet alakulásának gondos ellenőrzése a 2010-es költségvetés végrehajtása során és a 2011-es költségvetés elfogadását megelőzően,

| H. | mivel a nyugdíjrendszerek, az életkorral kapcsolatos trendek, a nyugdíjba vonulás, a felvétel és a jogszabályi rendelkezésekhez kapcsolódó egyéb területek vonatkozásában különleges figyelmet kell fordítani a pénzügyi hatásokra és a hosszú távú fenntarthatóság biztosítására, |
| --- | --- |

H.

mivel a nyugdíjrendszerek, az életkorral kapcsolatos trendek, a nyugdíjba vonulás, a felvétel és a jogszabályi rendelkezésekhez kapcsolódó egyéb területek vonatkozásában különleges figyelmet kell fordítani a pénzügyi hatásokra és a hosszú távú fenntarthatóság biztosítására,

Általános keret

| 1. | hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése, és nevezetesen az, hogy a költségvetési hatóság két ága egy olvasatban dönt a költségvetésről, melyet a végleges költségvetés megállapítása céljából egyeztető ülés követ, még szorosabb együttműködést és párbeszédet tesz szükségessé az intézmények között az egész eljárás során, ideértve azt, hogy kellő időben realista becslést kell előreterjeszteni; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése, és nevezetesen az, hogy a költségvetési hatóság két ága egy olvasatban dönt a költségvetésről, melyet a végleges költségvetés megállapítása céljából egyeztető ülés követ, még szorosabb együttműködést és párbeszédet tesz szükségessé az intézmények között az egész eljárás során, ideértve azt, hogy kellő időben realista becslést kell előreterjeszteni;

| 2. | kiemeli, hogy a 2010-re és a 2011-re vonatkozó költségvetések elfogadásának körülményei meglehetősen különlegesek és nagy kihívásokat rejtenek, mivel egyrészt a Lisszaboni Szerződés sikeres végrehajtása többek között pénzügyi kihívásokat is teremtő, fő prioritás, másrészt a pénzügyi válság hatásai még számos tagállamban érzékelhetőek, EU-szintű politikai dilemmát eredményezve; ebben az összefüggésben emlékeztet, hogy az EU költségvetése az EU teljes közkiadásainak kevesebb mint 2,5 %-át teszi ki; megjegyzi továbbá, hogy az uniós költségvetés V. fejezete így az EU-n belüli közkiadások 0,14 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy a 2010-re és a 2011-re vonatkozó költségvetések elfogadásának körülményei meglehetősen különlegesek és nagy kihívásokat rejtenek, mivel egyrészt a Lisszaboni Szerződés sikeres végrehajtása többek között pénzügyi kihívásokat is teremtő, fő prioritás, másrészt a pénzügyi válság hatásai még számos tagállamban érzékelhetőek, EU-szintű politikai dilemmát eredményezve; ebben az összefüggésben emlékeztet, hogy az EU költségvetése az EU teljes közkiadásainak kevesebb mint 2,5 %-át teszi ki; megjegyzi továbbá, hogy az uniós költségvetés V. fejezete így az EU-n belüli közkiadások 0,14 %-ának felel meg;

| 3. | hangsúlyozza az 5. fejezet kiadásainak 2011-es felső határával kapcsolatos nehéz helyzetet, és tudatában van annak, hogy az intézmények nehézségekbe ütközhetnek, amikor a többéves pénzügyi keretnek való megfelelés céljából össze akarják egyeztetni egymással a finanszírozási szükségleteket és a költségvetési fegyelem és az önkorlátozás fenntartására irányuló szándékukat; megjegyzi, hogy számos igazgatási terület finanszírozása kívül esik az 5. fejezeten; kéri, hogy valamennyi igazgatási kiadás kerüljön e fejezet alá, és a felső határ ennek megfelelően kerüljön felülvizsgálatra; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza az 5. fejezet kiadásainak 2011-es felső határával kapcsolatos nehéz helyzetet, és tudatában van annak, hogy az intézmények nehézségekbe ütközhetnek, amikor a többéves pénzügyi keretnek való megfelelés céljából össze akarják egyeztetni egymással a finanszírozási szükségleteket és a költségvetési fegyelem és az önkorlátozás fenntartására irányuló szándékukat; megjegyzi, hogy számos igazgatási terület finanszírozása kívül esik az 5. fejezeten; kéri, hogy valamennyi igazgatási kiadás kerüljön e fejezet alá, és a felső határ ennek megfelelően kerüljön felülvizsgálatra;

| 4. | ragaszkodik ezért a fejlemények végleges döntések meghozatala előtti, gondos ellenőrzéséhez; ismételten hangsúlyozza, hogy véleménye szerint szükség van prioritások meghatározására, és a kulcsfontosságú tevékenységeknek elsőbbséget kell biztosítani; |
| --- | --- |

4.

ragaszkodik ezért a fejlemények végleges döntések meghozatala előtti, gondos ellenőrzéséhez; ismételten hangsúlyozza, hogy véleménye szerint szükség van prioritások meghatározására, és a kulcsfontosságú tevékenységeknek elsőbbséget kell biztosítani;

| 5. | ismételten hangot ad meggyőződésének, mely szerint a legjobb gyakorlati megoldások cseréje, valamint a hatásosság és a hatékonyság előmozdításának vonatkozásában további lehetőségek felderítése, illetve adott esetben a megtakarítási lehetőségek beazonosítása és az erőforrások jobb megosztása céljából alapvető jelentőséggel bír az intézményközi együttműködés; úgy véli, hogy ezen elképzelés hasznos eredményekkel járna olyan területeken is, amelyekre eddig nem alkalmazták, mint például az EMAS, a diszkriminációmentes politikák és a távmunka; javasolja, hogy – világosan meghatározott megvalósíthatósági kritériumok mellett és mind a közvetlen, mind a közvetett költségek, illetve haszon figyelembe vételével – tárják fel a nyílt szoftverek megfelelő biztonsági garanciákkal történő használatának lehetőségeit; hangsúlyozza, hogy – a tényleges vagy indokolható szükségletekre alapozva – folytatni kell az erőfeszítéseket olyan területeken, amelyek esetében az együttműködés lehetőségével már foglalkoznak, mint a fordítói kapacitás és a munkaerő-felvétel (EPSO); |
| --- | --- |

5.

ismételten hangot ad meggyőződésének, mely szerint a legjobb gyakorlati megoldások cseréje, valamint a hatásosság és a hatékonyság előmozdításának vonatkozásában további lehetőségek felderítése, illetve adott esetben a megtakarítási lehetőségek beazonosítása és az erőforrások jobb megosztása céljából alapvető jelentőséggel bír az intézményközi együttműködés; úgy véli, hogy ezen elképzelés hasznos eredményekkel járna olyan területeken is, amelyekre eddig nem alkalmazták, mint például az EMAS, a diszkriminációmentes politikák és a távmunka; javasolja, hogy – világosan meghatározott megvalósíthatósági kritériumok mellett és mind a közvetlen, mind a közvetett költségek, illetve haszon figyelembe vételével – tárják fel a nyílt szoftverek megfelelő biztonsági garanciákkal történő használatának lehetőségeit; hangsúlyozza, hogy – a tényleges vagy indokolható szükségletekre alapozva – folytatni kell az erőfeszítéseket olyan területeken, amelyek esetében az együttműködés lehetőségével már foglalkoznak, mint a fordítói kapacitás és a munkaerő-felvétel (EPSO);

| 6. | ismételten hangsúlyozza az intézményközi együttműködés megerősítésének fontosságát az ingatlanpolitika terén; felszólítja a többi intézményt, hogy azok is alakítsanak ki olyan közép- és hosszú távú ingatlanstratégiát, amely az ebben az állásfoglalásban lefektetett célokat is magában foglalja; hangsúlyozza, hogy a döntéshozatalhoz időben meg kell kapni a szükséges információkat a költségvetési rendelet 179. cikkében foglalt eljárásnak megfelelően, amelyeknek „a különböző lehetőségekre vonatkozó szükségletfelmérést és költséghaszon-elemzést, bérbevételi vagy megvásárlási opciókat, valamint alternatív finanszírozási lehetőségeket, a hosszú távú pénzügyi következményeket és a többéves pénzügyi kerettel való összhangot részletező átlátható információkat kell tartalmazniuk” („Az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetési tervezete a Tanács által módosított formában” című, 2009. december 17-i európai parlamenti állásfoglalás 2. melléklete) (5); ezzel összefüggésben azon a véleményen van, hogy az épületek területe és költségei összehasonlításának lehetővé tétele érdekében a többi intézménnyel való együttműködés az ilyen információk összehangolásában kulcsfontosságúnak tekintendő; rámutat arra, hogy különjelentésre és lehetséges ajánlásokra van szükség a szükségtelenül magas fenntartási, felújítási és vásárlási költségek tekintetében; |
| --- | --- |

6.

ismételten hangsúlyozza az intézményközi együttműködés megerősítésének fontosságát az ingatlanpolitika terén; felszólítja a többi intézményt, hogy azok is alakítsanak ki olyan közép- és hosszú távú ingatlanstratégiát, amely az ebben az állásfoglalásban lefektetett célokat is magában foglalja; hangsúlyozza, hogy a döntéshozatalhoz időben meg kell kapni a szükséges információkat a költségvetési rendelet 179. cikkében foglalt eljárásnak megfelelően, amelyeknek „a különböző lehetőségekre vonatkozó szükségletfelmérést és költséghaszon-elemzést, bérbevételi vagy megvásárlási opciókat, valamint alternatív finanszírozási lehetőségeket, a hosszú távú pénzügyi következményeket és a többéves pénzügyi kerettel való összhangot részletező átlátható információkat kell tartalmazniuk” („Az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetési tervezete a Tanács által módosított formában” című, 2009. december 17-i európai parlamenti állásfoglalás 2. melléklete) (5); ezzel összefüggésben azon a véleményen van, hogy az épületek területe és költségei összehasonlításának lehetővé tétele érdekében a többi intézménnyel való együttműködés az ilyen információk összehangolásában kulcsfontosságúnak tekintendő; rámutat arra, hogy különjelentésre és lehetséges ajánlásokra van szükség a szükségtelenül magas fenntartási, felújítási és vásárlási költségek tekintetében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a személyzeti bérkorrekcióval és a folyamatban lévő bírósági eljárással kapcsolatos többletköltségek becsült értéke az összes intézmény számára mintegy 135 millió euró (a 2009. júliustól 2010. december 31-ig tartó időszakra), amennyiben a Bíróság a Bizottság javára dönt; megjegyzi, hogy a határozatot várhatóan 2010-ben hozzák meg, azonban nincs kizárva annak a lehetősége, hogy 2011-ben születik döntés; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a személyzeti bérkorrekcióval és a folyamatban lévő bírósági eljárással kapcsolatos többletköltségek becsült értéke az összes intézmény számára mintegy 135 millió euró (a 2009. júliustól 2010. december 31-ig tartó időszakra), amennyiben a Bíróság a Bizottság javára dönt; megjegyzi, hogy a határozatot várhatóan 2010-ben hozzák meg, azonban nincs kizárva annak a lehetősége, hogy 2011-ben születik döntés;

Európai Parlament

| 8. | hangsúlyozza, hogy lényeges kihívást jelent az, hogy – az alábbiakban jelzett – néhány bizonytalan tényezőt fent kell tartani a 2011-es költségvetésben, ami egészen az eljárás utolsó szakaszáig, amikor is e tényezők világosabbá válnak, rendkívül megnehezíti a pontos előrejelzést és költségvetés-tervezést; felhívja az EP illetékes szerveit és igazgatását, hogy kellő időben készüljön fel többféle alapvető forgatókönyvvel, amelyek képesek elősegíteni a végleges politikai döntések meghozatalát azáltal, hogy jobban megvilágítják a kapcsolódó pénzügyi következményeket; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy lényeges kihívást jelent az, hogy – az alábbiakban jelzett – néhány bizonytalan tényezőt fent kell tartani a 2011-es költségvetésben, ami egészen az eljárás utolsó szakaszáig, amikor is e tényezők világosabbá válnak, rendkívül megnehezíti a pontos előrejelzést és költségvetés-tervezést; felhívja az EP illetékes szerveit és igazgatását, hogy kellő időben készüljön fel többféle alapvető forgatókönyvvel, amelyek képesek elősegíteni a végleges politikai döntések meghozatalát azáltal, hogy jobban megvilágítják a kapcsolódó pénzügyi következményeket;

| 9. | emlékeztet, hogy az Elnökség által szeptemberben a Költségvetési Bizottságnak küldött módosító levél célja a költségvetési javaslat elkészítésekor előre nem látott szükségletek figyelembe vétele, és hangsúlyozza, hogy ez nem tekinthető a korábban megállapított javaslat felülvizsgálatának lehetőségeként; reméli, hogy az Elnökség reális kéréseket nyújt be a költségvetési javaslat bemutatásakor; felkészült arra, hogy az Elnökség javaslatait szükséglet szempontú alapon és körültekintő módon vizsgálja meg az intézmény megfelelő és hatékony működésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet, hogy az Elnökség által szeptemberben a Költségvetési Bizottságnak küldött módosító levél célja a költségvetési javaslat elkészítésekor előre nem látott szükségletek figyelembe vétele, és hangsúlyozza, hogy ez nem tekinthető a korábban megállapított javaslat felülvizsgálatának lehetőségeként; reméli, hogy az Elnökség reális kéréseket nyújt be a költségvetési javaslat bemutatásakor; felkészült arra, hogy az Elnökség javaslatait szükséglet szempontú alapon és körültekintő módon vizsgálja meg az intézmény megfelelő és hatékony működésének biztosítása érdekében;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a Parlament számára elsődleges fontosságú a jogalkotás kiválósága, és kiemeli, hogy az ennek eléréséhez szükséges eszközöket biztosítani kell az intézmény számára; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a Parlament számára elsődleges fontosságú a jogalkotás kiválósága, és kiemeli, hogy az ennek eléréséhez szükséges eszközöket biztosítani kell az intézmény számára;

| 11. | hangsúlyozza a teljesen integrált tudásmenedzsment rendszer szükségességét; emlékeztet arra, hogy a Költségvetési Bizottságban a képviselők rendelkezésére álló sokféle információforrásról és -rendszerről szóló előadás megszervezésére, valamint a tudásmenedzsment rendszer jelenlegi helyzetére vonatkozó tájékoztatásra van szükség, amint arról az Elnökség és a Költségvetési Bizottság 2009. szeptember 15-i egyeztetésén megállapodott; azon a véleményen van, hogy egy ilyen rendszer könnyen hozzáférhetővé tehető az interneten keresztül; kiemeli, hogy fontolóra kell venni, hogyan bocsátható ez az információ az európai polgárok rendelkezésére; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a teljesen integrált tudásmenedzsment rendszer szükségességét; emlékeztet arra, hogy a Költségvetési Bizottságban a képviselők rendelkezésére álló sokféle információforrásról és -rendszerről szóló előadás megszervezésére, valamint a tudásmenedzsment rendszer jelenlegi helyzetére vonatkozó tájékoztatásra van szükség, amint arról az Elnökség és a Költségvetési Bizottság 2009. szeptember 15-i egyeztetésén megállapodott; azon a véleményen van, hogy egy ilyen rendszer könnyen hozzáférhetővé tehető az interneten keresztül; kiemeli, hogy fontolóra kell venni, hogyan bocsátható ez az információ az európai polgárok rendelkezésére;

| 12. | üdvözölné az Europarl TV, az Európai Parlament internetes tévécsatornájának elemzését; tájékoztatást kér különösen a nézettségi adatokról, valamint nézőinek földrajzi és életkor szerinti megoszlásáról annak értékelése érdekében, hogy ezen eszköz céljai teljesültek-e a terjesztés, illetve az információk továbbításának minősége és mennyisége tekintetében; |
| --- | --- |

12.

üdvözölné az Europarl TV, az Európai Parlament internetes tévécsatornájának elemzését; tájékoztatást kér különösen a nézettségi adatokról, valamint nézőinek földrajzi és életkor szerinti megoszlásáról annak értékelése érdekében, hogy ezen eszköz céljai teljesültek-e a terjesztés, illetve az információk továbbításának minősége és mennyisége tekintetében;

| 13. | úgy véli, hogy a 2011-es költségvetés szempontjából kulcsfontosságúak a Lisszaboni Szerződés hatékony végrehajtását célzó intézkedések, és hogy a rendeletezésre álló forrásokat a lehető legjobban kell kezelni a feladat sikeres megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy a 2011-es költségvetés szempontjából kulcsfontosságúak a Lisszaboni Szerződés hatékony végrehajtását célzó intézkedések, és hogy a rendeletezésre álló forrásokat a lehető legjobban kell kezelni a feladat sikeres megvalósítása érdekében;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az ezzel összefüggésben szükséges kiegészítő intézkedéseket a költségvetés egésze és a pénzügyi keret tágabb kerete figyelembevételével kell értékelni; véleménye szerint hasznos volna, ha elemzés készülne az egyes intézmények költségvetésből való részesedésének alakulásáról, valamint azon lényeges fejleményekről, amelyek ezek megváltoztatását indokolhatták; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az ezzel összefüggésben szükséges kiegészítő intézkedéseket a költségvetés egésze és a pénzügyi keret tágabb kerete figyelembevételével kell értékelni; véleménye szerint hasznos volna, ha elemzés készülne az egyes intézmények költségvetésből való részesedésének alakulásáról, valamint azon lényeges fejleményekről, amelyek ezek megváltoztatását indokolhatták;

| 15. | kiemeli, hogy 2006 óta a Parlament költségvetésének a saját maga által meghatározott 1988-as nyilatkozatban elő nem irányzott kiadásokat, mint a képviselői szabályzattal kapcsolatos, valamint a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő új szerepével kapcsolatos közvetlen és közvetett kiadásokat is tartalmaznia kell; kiemeli egy nyílt és mélyreható vita szükségességét az Európai Parlament költségvetésére alkalmazandó jelenlegi, saját maga által megszabott 20 %-os küszöbértékről; úgy véli, hogy az Elnökségnek és a Költségvetési Bizottságnak együtt kell dolgoznia e határérték újraértékelésén, mielőtt intézményközi párbeszéd nyílik e kérdésben; úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozóan 2006-ban megtárgyalt és 2007 óta érvényben lévő eredeti referenciaértékek alapján kiadásainak továbbra is az eddigi 20 %-os határon belül kell maradnia, figyelembe véve a többi intézmény szükségleteit és a rendelkezésre álló mozgásteret; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy 2006 óta a Parlament költségvetésének a saját maga által meghatározott 1988-as nyilatkozatban elő nem irányzott kiadásokat, mint a képviselői szabályzattal kapcsolatos, valamint a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követő új szerepével kapcsolatos közvetlen és közvetett kiadásokat is tartalmaznia kell; kiemeli egy nyílt és mélyreható vita szükségességét az Európai Parlament költségvetésére alkalmazandó jelenlegi, saját maga által megszabott 20 %-os küszöbértékről; úgy véli, hogy az Elnökségnek és a Költségvetési Bizottságnak együtt kell dolgoznia e határérték újraértékelésén, mielőtt intézményközi párbeszéd nyílik e kérdésben; úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keretre vonatkozóan 2006-ban megtárgyalt és 2007 óta érvényben lévő eredeti referenciaértékek alapján kiadásainak továbbra is az eddigi 20 %-os határon belül kell maradnia, figyelembe véve a többi intézmény szükségleteit és a rendelkezésre álló mozgásteret;

| 16. | nem győzi eleget hangsúlyozni azt az alapvető elvet, miszerint valamennyi képviselőnek egyenlő mértékben kell hozzáférnie az átfogó, magas minőségű szolgáltatásokhoz, melyek lehetővé teszik számukra, hogy anyanyelvükön dolgozzanak, fejezzék ki magukat és kapjanak dokumentumokat azért, hogy a lehető legjobban tudjanak szavazóik érdekében tevékenykedni; |
| --- | --- |

16.

nem győzi eleget hangsúlyozni azt az alapvető elvet, miszerint valamennyi képviselőnek egyenlő mértékben kell hozzáférnie az átfogó, magas minőségű szolgáltatásokhoz, melyek lehetővé teszik számukra, hogy anyanyelvükön dolgozzanak, fejezzék ki magukat és kapjanak dokumentumokat azért, hogy a lehető legjobban tudjanak szavazóik érdekében tevékenykedni;

| 17. | választ vár az illetékes szervektől a tekintetben, hogyan alkalmazható a nullbázisú költségvetési politika koncepciója – mely különbséget tesz az állandó és a változó költségek között – az EP költségvetési eljárása során; felszólítja az Elnökséget, hogy a többéves pénzügyi keret időszakára nyújtsa be az ezen állandó költségekre vonatkozó éves tervezetet; |
| --- | --- |

17.

választ vár az illetékes szervektől a tekintetben, hogyan alkalmazható a nullbázisú költségvetési politika koncepciója – mely különbséget tesz az állandó és a változó költségek között – az EP költségvetési eljárása során; felszólítja az Elnökséget, hogy a többéves pénzügyi keret időszakára nyújtsa be az ezen állandó költségekre vonatkozó éves tervezetet;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a bérkorrekció hatása a Parlament számára 14 millió eurót jelentene, amennyiben a Bíróság a Bizottság javára dönt; jelen pillanatban nem lehet biztosan tudni, hogy ez a 2010-es vagy 2011-es költségvetést érintené; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a bérkorrekció hatása a Parlament számára 14 millió eurót jelentene, amennyiben a Bíróság a Bizottság javára dönt; jelen pillanatban nem lehet biztosan tudni, hogy ez a 2010-es vagy 2011-es költségvetést érintené;

| 19. | kéri, hogy értékeljék a titkársági juttatások felhasználását, valamint hogy bármilyen esetleges jövőbeli további emelést megelőzően végezzék el a jelenleg a költségvetési hatóság mindkét ágának jóváhagyását váró növelés teljes költségeinek értékelését; emlékeztet arra, hogy a tágabb költségvonzatokat minden esetben a bevezetett új intézkedések tükrében kell értékelni, például a 2010-re és 2011-re vonatkozó személyzeti és akkreditált parlamenti asszisztensi rendszerekről való döntés során; különösen hangsúlyozza, hogy további asszisztensek felvétele Brüsszelben kihatna az irodahelyiségekkel kapcsolatos igényekre, az épületek karbantartására és biztonságára, az informatikai berendezésekre, az adminisztratív feladatokat ellátó emberi erőforrásokra és az általános létesítményekre; úgy véli, hogy kulcsfontosságú a három munkahelyére vonatkozó középtávú ingatlanstratégia, melyet márciusban mutatnak be; kitart amellett, hogy az intézmény ingatlanpolitikáját hosszú távon meg kell tervezni, figyelembe véve a költségvetés fenntarthatóságának biztosítását; |
| --- | --- |

19.

kéri, hogy értékeljék a titkársági juttatások felhasználását, valamint hogy bármilyen esetleges jövőbeli további emelést megelőzően végezzék el a jelenleg a költségvetési hatóság mindkét ágának jóváhagyását váró növelés teljes költségeinek értékelését; emlékeztet arra, hogy a tágabb költségvonzatokat minden esetben a bevezetett új intézkedések tükrében kell értékelni, például a 2010-re és 2011-re vonatkozó személyzeti és akkreditált parlamenti asszisztensi rendszerekről való döntés során; különösen hangsúlyozza, hogy további asszisztensek felvétele Brüsszelben kihatna az irodahelyiségekkel kapcsolatos igényekre, az épületek karbantartására és biztonságára, az informatikai berendezésekre, az adminisztratív feladatokat ellátó emberi erőforrásokra és az általános létesítményekre; úgy véli, hogy kulcsfontosságú a három munkahelyére vonatkozó középtávú ingatlanstratégia, melyet márciusban mutatnak be; kitart amellett, hogy az intézmény ingatlanpolitikáját hosszú távon meg kell tervezni, figyelembe véve a költségvetés fenntarthatóságának biztosítását;

| 20. | olyan közép- és hosszú távú ingatlanstratégia kifejlesztésére szólít fel, amely magában foglalja az alábbi célkitűzéseket: az épületek tervezésére és fejlesztésére vonatkozó irányvonalak meghatározása, a rendelkezésre álló irodahelyiségek és terek hatékony kihasználása; a szükségletek pontos feltárása, valamint az Európai Parlament képviselői és alkalmazottai számára megfelelő munkakörülmények biztosítása; az épületek karbantartására és felújítására vonatkozó hatékony terv – a 2008-ban az Európai Parlament strasbourgi épületében, illetve az azbeszttel kapcsolatosan bekövetkezettekhez hasonló esetek kizárása érdekében; a felelősségi kérdések és a felelősségvállalás szigorú megvizsgálása és károk esetén a harmadik fél felelősségi körébe tartozó mindenkori jótállások érvényesítése, a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak szigorú és átlátható betartása; ezenkívül elvárja, hogy a közép- és hosszú távú ingatlanstratégia középpontjába a fenntarthatóság elveit állítsák, és figyelembe vegyenek olyan szempontokat, mint a környezetvédelem, az energiahatékonyság és az egészség; továbbá arra szólít fel, hogy a célkitűzések közé vegyenek fel mobilitási szempontokat, különösen a motoros vagy szenzoros fogyatékkal élő személyek érdekében történő akadálymentesítést; ismételten rámutat arra, hogy a Költségvetési Bizottság a drága bérleti vagy lízingdíjakkal szemben előnyben részesíti az épületek megvásárlását; |
| --- | --- |

20.

olyan közép- és hosszú távú ingatlanstratégia kifejlesztésére szólít fel, amely magában foglalja az alábbi célkitűzéseket: az épületek tervezésére és fejlesztésére vonatkozó irányvonalak meghatározása, a rendelkezésre álló irodahelyiségek és terek hatékony kihasználása; a szükségletek pontos feltárása, valamint az Európai Parlament képviselői és alkalmazottai számára megfelelő munkakörülmények biztosítása; az épületek karbantartására és felújítására vonatkozó hatékony terv – a 2008-ban az Európai Parlament strasbourgi épületében, illetve az azbeszttel kapcsolatosan bekövetkezettekhez hasonló esetek kizárása érdekében; a felelősségi kérdések és a felelősségvállalás szigorú megvizsgálása és károk esetén a harmadik fél felelősségi körébe tartozó mindenkori jótállások érvényesítése, a közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak szigorú és átlátható betartása; ezenkívül elvárja, hogy a közép- és hosszú távú ingatlanstratégia középpontjába a fenntarthatóság elveit állítsák, és figyelembe vegyenek olyan szempontokat, mint a környezetvédelem, az energiahatékonyság és az egészség; továbbá arra szólít fel, hogy a célkitűzések közé vegyenek fel mobilitási szempontokat, különösen a motoros vagy szenzoros fogyatékkal élő személyek érdekében történő akadálymentesítést; ismételten rámutat arra, hogy a Költségvetési Bizottság a drága bérleti vagy lízingdíjakkal szemben előnyben részesíti az épületek megvásárlását;

| 21. | emlékeztet arra, hogy az Elnökség az 1/2010. számú költségvetés-módosításra vonatkozó javaslat-tervezetében a bizottsági titkárságnak a személyzeti állomány 70 tagjával való növelését javasolta; hangsúlyozza, hogy ezt a személyzetet három csoport között fogják elosztani a Lisszaboni Szerződés hatályba lépését követően a jogalkotási aktivitás szempontjából várható munkaterhelés-növekedésnek megfelelően; úgy véli, hogy ezt a felosztást 2011 júliusáig félidős értékelésnek kell alávetni annak tisztázása érdekében, hogy a kibővített személyi állománnyal rendelkező szolgálatokat ténylegesen érintette-e az előre jelzett magasabb munkaterhelés; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az Elnökség az 1/2010. számú költségvetés-módosításra vonatkozó javaslat-tervezetében a bizottsági titkárságnak a személyzeti állomány 70 tagjával való növelését javasolta; hangsúlyozza, hogy ezt a személyzetet három csoport között fogják elosztani a Lisszaboni Szerződés hatályba lépését követően a jogalkotási aktivitás szempontjából várható munkaterhelés-növekedésnek megfelelően; úgy véli, hogy ezt a felosztást 2011 júliusáig félidős értékelésnek kell alávetni annak tisztázása érdekében, hogy a kibővített személyi állománnyal rendelkező szolgálatokat ténylegesen érintette-e az előre jelzett magasabb munkaterhelés;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi kimutatások (fiches financières) és a hasonló költségelemzések a Parlamenten belüli döntéshozatalban rendkívül fontos szerepet játszanak; ragaszkodik ezek rendszeres használatához, és hogy e kimutatások határozzák meg az adott intézkedéssel kapcsolatos visszatérő és egyszeri költségeket, valamint azt, hogy felmerül-e más kiadási tételeket érintő pénzügyi hatás; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi kimutatások (fiches financières) és a hasonló költségelemzések a Parlamenten belüli döntéshozatalban rendkívül fontos szerepet játszanak; ragaszkodik ezek rendszeres használatához, és hogy e kimutatások határozzák meg az adott intézkedéssel kapcsolatos visszatérő és egyszeri költségeket, valamint azt, hogy felmerül-e más kiadási tételeket érintő pénzügyi hatás;

| 23. | véleménye szerint a nyomon követés és az elemzés számos, a költségvetéshez egyértelműen kapcsolódó terület esetében fontos, így a főigazgatóságok átszervezése, a hatékonyabb és nagyobb szakmai színvonalú személyzeti politika, a helyszín tekintetében költség- és energiahatékony ingatlanpolitika, a diszkriminációmentesség, az EMAS, a közbeszerzések és a költségvetési mentesítési ajánlásokat követő intézkedések tekintetében; hangsúlyozza, hogy a Parlament költségvetésének általános végrehajtását folyamatosan nyomon kell követni, és elemezni kell; ennek kapcsán emlékeztet azokra a negatív beszámolókra, amelyeket a juttatásoknak a parlamenti alkalmazottak hozzátartozói számára való továbbadása váltott ki, és arra szólít fel, hogy a főtitkárság előzetesen vizsgálja meg a rendezvény jellegű tevékenységeket, és azokról értesítse az illetékes bizottságot is; |
| --- | --- |

23.

véleménye szerint a nyomon követés és az elemzés számos, a költségvetéshez egyértelműen kapcsolódó terület esetében fontos, így a főigazgatóságok átszervezése, a hatékonyabb és nagyobb szakmai színvonalú személyzeti politika, a helyszín tekintetében költség- és energiahatékony ingatlanpolitika, a diszkriminációmentesség, az EMAS, a közbeszerzések és a költségvetési mentesítési ajánlásokat követő intézkedések tekintetében; hangsúlyozza, hogy a Parlament költségvetésének általános végrehajtását folyamatosan nyomon kell követni, és elemezni kell; ennek kapcsán emlékeztet azokra a negatív beszámolókra, amelyeket a juttatásoknak a parlamenti alkalmazottak hozzátartozói számára való továbbadása váltott ki, és arra szólít fel, hogy a főtitkárság előzetesen vizsgálja meg a rendezvény jellegű tevékenységeket, és azokról értesítse az illetékes bizottságot is;

| 24. | tudomásul veszi a DG INLO esetében már elvégzett átvilágítást és a főigazgatóság ebből eredő átszervezését; úgy véli, hogy ezen átvilágítás eredményei alapul szolgálhatnak az olyan további lépéseknek, mint a hiteles nemzeti szervek által végzett időszakos és rendszeres átvilágítások a karbantartási politika módszereinek ellenőrzése érdekében, valamint az alkalmazottak és berendezések biztonságának szavatolásához; |
| --- | --- |

24.

tudomásul veszi a DG INLO esetében már elvégzett átvilágítást és a főigazgatóság ebből eredő átszervezését; úgy véli, hogy ezen átvilágítás eredményei alapul szolgálhatnak az olyan további lépéseknek, mint a hiteles nemzeti szervek által végzett időszakos és rendszeres átvilágítások a karbantartási politika módszereinek ellenőrzése érdekében, valamint az alkalmazottak és berendezések biztonságának szavatolásához;

| 25. | hangsúlyozza, hogy teljes pénzügyi kimutatásra van szükség az Európai Történelem Háza vonatkozásában az építészek pályáztatásának lezárultát követően, mivel máskülönben nem lesz lehetőség a hosszú távú költségek alapos becslésére a Parlament ingatlanstratégiája és költségvetése tekintetében; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza, hogy teljes pénzügyi kimutatásra van szükség az Európai Történelem Háza vonatkozásában az építészek pályáztatásának lezárultát követően, mivel máskülönben nem lesz lehetőség a hosszú távú költségek alapos becslésére a Parlament ingatlanstratégiája és költségvetése tekintetében;

| 26. | hangsúlyozza, hogy meg kell tenni a szükséges előkészületeket a horvát megfigyelők fogadására tekintettel az EU lehetséges bővítésére; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy meg kell tenni a szükséges előkészületeket a horvát megfigyelők fogadására tekintettel az EU lehetséges bővítésére;

Egyéb intézmények

| 27. | kéri, hogy a szűkös erőforrások optimális kezelésének szükségességét maradéktalanul figyelembe vevő reális és költségalapú költségvetési igényeket nyújtsanak be kellő időben; örülne, ha költségvetési elemzés készülne arról, hogy a Lisszaboni Szerződés milyen hatással lehet az egyes intézményekre 2010–2011-ben, és szükség esetén mi indokolhatja a további igényeket; |
| --- | --- |

27.

kéri, hogy a szűkös erőforrások optimális kezelésének szükségességét maradéktalanul figyelembe vevő reális és költségalapú költségvetési igényeket nyújtsanak be kellő időben; örülne, ha költségvetési elemzés készülne arról, hogy a Lisszaboni Szerződés milyen hatással lehet az egyes intézményekre 2010–2011-ben, és szükség esetén mi indokolhatja a további igényeket;

| 28. | úgy véli, hogy tanácsos lenne információkat kérni arról, hogy más intézményeknél milyen rendszert alkalmaznak a javadalmazás, a juttatások és az útiköltségek tekintetében, illetve hasznos volna ezen információk összehasonlítása; kiemeli, hogy az átláthatóság és a demokratikus elszámoltathatóság egyértelműen kulcsfontosságú; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy tanácsos lenne információkat kérni arról, hogy más intézményeknél milyen rendszert alkalmaznak a javadalmazás, a juttatások és az útiköltségek tekintetében, illetve hasznos volna ezen információk összehasonlítása; kiemeli, hogy az átláthatóság és a demokratikus elszámoltathatóság egyértelműen kulcsfontosságú;

| 29. | nyomon szeretné követni a rendelkezésre álló erőforrások intézmények közötti jobb megosztására vonatkozó múlt évi prioritás megvalósítását, beleértve a fordítás területén tett konkrét intézkedéseket, és úgy véli, hogy a tolmácsolás területét is meg lehetne vizsgálni ebből a szempontból; |
| --- | --- |

29.

nyomon szeretné követni a rendelkezésre álló erőforrások intézmények közötti jobb megosztására vonatkozó múlt évi prioritás megvalósítását, beleértve a fordítás területén tett konkrét intézkedéseket, és úgy véli, hogy a tolmácsolás területét is meg lehetne vizsgálni ebből a szempontból;

| 30. | felhívja a 2010-es eljárás előadóját, hogy tegyen látogatásokat a Tanácsnál, a Bíróságnál, a Számvevőszéknél, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnál, a Régiók Bizottságánál, az európai ombudsmannál és az európai adatvédelmi biztosnál annak érdekében, hogy még a költségvetési javaslatot megelőzően meghallgassa őket és jelentést tegyen a Költségvetési Bizottságnak; |
| --- | --- |

30.

felhívja a 2010-es eljárás előadóját, hogy tegyen látogatásokat a Tanácsnál, a Bíróságnál, a Számvevőszéknél, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnál, a Régiók Bizottságánál, az európai ombudsmannál és az európai adatvédelmi biztosnál annak érdekében, hogy még a költségvetési javaslatot megelőzően meghallgassa őket és jelentést tegyen a Költségvetési Bizottságnak;

*

* *

| 31. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak. |
| --- | --- |

31.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak a Bíróságnak, a Számvevőszéknek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, a Régiók Bizottságának, az európai ombudsmannak és az európai adatvédelmi biztosnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 163, 2007.6.23., 17. o.

(3)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(4)  HL C 269., 2009.11.10., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0115.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/25

---

2010. március 25., csütörtökA mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitika: követendő stratégia

P7_TA(2010)0088

Az Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikáról: a követendő stratégia kérdése (2009/2105(INI))

2011/C 4 E/05

Az Európai Parlament,

tekintettel a mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikáról szóló, 2009. május 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0234),

tekintettel a Bizottság 2008. október 15-én kiadott, a mezőgazdasági termékek minőségéről szóló zöld könyvére: a termékekre alkalmazandó előírásokról, a termelési követelményekről és a minőségi rendszerekről (COM(2008)0641),

tekintettel „Az élelmiszerek minőségének biztosítása, beleértve az előírások harmonizálását vagy kölcsönös elismerését ” című, 2009. március 10-i állásfoglalására (1),

tekintettel a mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre vonatkozó minőségpolitikáról szóló, 1998. október 9-i állásfoglalására (2),

tekintettel a Bizottság 2008 októberében kiadott, az élelmiszerminőség-tanúsítási rendszerekről szóló szolgálati munkadokumentumára,

tekintettel a közös agrárpolitika (KAP) állapotfelmérésére,

tekintettel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2008)0040),

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményére (A7-0029/2010),

| A. | mivel az élelmiszerekre vonatkozó minőségi előírások világszerte az Európai Unióban a legszigorúbbak, és e szigorú előírásokat az európai fogyasztók igénylik, és a hozzáadott érték maximalizálásának egyik eszközéül szolgálnak, |
| --- | --- |

A.

mivel az élelmiszerekre vonatkozó minőségi előírások világszerte az Európai Unióban a legszigorúbbak, és e szigorú előírásokat az európai fogyasztók igénylik, és a hozzáadott érték maximalizálásának egyik eszközéül szolgálnak,

| B. | mivel azon kis és közepes méretű gazdaságok számára nyújtott támogatás, amelyek termelési és fogyasztási szintjei helyi igényeket elégítenek ki, mind hagyományos, mind tapasztalati gazdálkodási módszereket támogat, és biztosítja, hogy azokat a legmagasabb szintű minőségi és biztonsági szabályokkal összhangban alkalmazzák, |
| --- | --- |

B.

mivel azon kis és közepes méretű gazdaságok számára nyújtott támogatás, amelyek termelési és fogyasztási szintjei helyi igényeket elégítenek ki, mind hagyományos, mind tapasztalati gazdálkodási módszereket támogat, és biztosítja, hogy azokat a legmagasabb szintű minőségi és biztonsági szabályokkal összhangban alkalmazzák,

| C. | mivel az európai minőségi termékek az Európai Unió eleven kulturális és gasztronómiai örökségét képezik, és számos európai régióban a gazdasági és társadalmi tevékenység alapvető összetevői, amelyek alapot adnak a helyi valósághoz közvetlenül kapcsolódó tevékenységekhez, különösen falusi környezetben, |
| --- | --- |

C.

mivel az európai minőségi termékek az Európai Unió eleven kulturális és gasztronómiai örökségét képezik, és számos európai régióban a gazdasági és társadalmi tevékenység alapvető összetevői, amelyek alapot adnak a helyi valósághoz közvetlenül kapcsolódó tevékenységekhez, különösen falusi környezetben,

| D. | mivel a jelenlegi, az értékesítési láncot érintő politika befolyásolja a kistermelőknek a széles célcsoportok eléréséhez fűződő esélyeit, |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenlegi, az értékesítési láncot érintő politika befolyásolja a kistermelőknek a széles célcsoportok eléréséhez fűződő esélyeit,

| E. | mivel a fogyasztók érdeklődése nem csupán az élelmiszerbiztonság, hanem az élelmiszerek származása és előállítási módja iránt is egyre nő; mivel az EU már reagált e tendenciára négy élelmiszerminőségi, illetve eredetmegjelölési rendszer, éspedig az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM), az oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ), a hagyományos különleges termékek (HKT) és az ökológiai termelés jelölésének bevezetésével, |
| --- | --- |

E.

mivel a fogyasztók érdeklődése nem csupán az élelmiszerbiztonság, hanem az élelmiszerek származása és előállítási módja iránt is egyre nő; mivel az EU már reagált e tendenciára négy élelmiszerminőségi, illetve eredetmegjelölési rendszer, éspedig az oltalom alatt álló eredetmegjelölés (OEM), az oltalom alatt álló földrajzi jelzés (OFJ), a hagyományos különleges termékek (HKT) és az ökológiai termelés jelölésének bevezetésével,

| F. | mivel a tanúsítási rendszereket a fogyasztók a magasabb minőség garanciájának tekintik, |
| --- | --- |

F.

mivel a tanúsítási rendszereket a fogyasztók a magasabb minőség garanciájának tekintik,

| G. | mivel az egyes mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek eredetére és jellemzőire vonatkozó részletes tájékoztatáshoz az új technológiákat fel lehet használni, |
| --- | --- |

G.

mivel az egyes mezőgazdasági és élelmiszeripari termékek eredetére és jellemzőire vonatkozó részletes tájékoztatáshoz az új technológiákat fel lehet használni,

Általános észrevételek

| 1. | üdvözli a Bizottság közleményét, valamint hogy abba a mezőgazdasági termékek minőségéről szóló zöld könyv által elindított gondolkodási folyamatot követően a parlament több ajánlását is felvették; szeretné, ha a Parlament által ezen állásfoglalásban javasolt intézkedéseket a konzultációs folyamat során a termelőktől és az élelmiszer-előállítóktól kapott visszajelzésekkel kapcsolatos hatékony cselekvés érdekében továbbá a javasolt szabályozási keret kívánatosságának, szükségességének és arányosságának vizsgálata végett minél előbb végrehajtanák, a gazdasági válság hatásainak és annak szükségességének egyidejű figyelembe vételével, hogy a termelők részére az ne eredményezzen többletköltségeket vagy terheket; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság közleményét, valamint hogy abba a mezőgazdasági termékek minőségéről szóló zöld könyv által elindított gondolkodási folyamatot követően a parlament több ajánlását is felvették; szeretné, ha a Parlament által ezen állásfoglalásban javasolt intézkedéseket a konzultációs folyamat során a termelőktől és az élelmiszer-előállítóktól kapott visszajelzésekkel kapcsolatos hatékony cselekvés érdekében továbbá a javasolt szabályozási keret kívánatosságának, szükségességének és arányosságának vizsgálata végett minél előbb végrehajtanák, a gazdasági válság hatásainak és annak szükségességének egyidejű figyelembe vételével, hogy a termelők részére az ne eredményezzen többletköltségeket vagy terheket;

| 2. | sajnálja, hogy a Bizottság közleménye az egyszerűsítés érdekében, amely az elérni kívánt hatással éppen ellentétes hatású lehet, csupán részlegesen veszi figyelembe a zöld könyv kiadását követően az érintett ágazatok által megfogalmazott igényeket; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy a Bizottság közleménye az egyszerűsítés érdekében, amely az elérni kívánt hatással éppen ellentétes hatású lehet, csupán részlegesen veszi figyelembe a zöld könyv kiadását követően az érintett ágazatok által megfogalmazott igényeket;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a minőség az élelmiszerlánc egészére nézve kulcsfontosságú kérdés, és nélkülözhetetlen érték az európai agrár-élelmiszeripari termelők versenyképességének támogatása számára; úgy véli, hogy a minőség jelentős üzleti előnyök alapját képezheti az európai termelők számára, és közvetetten hozzájárulhat a vidékfejlesztéshez; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a minőség az élelmiszerlánc egészére nézve kulcsfontosságú kérdés, és nélkülözhetetlen érték az európai agrár-élelmiszeripari termelők versenyképességének támogatása számára; úgy véli, hogy a minőség jelentős üzleti előnyök alapját képezheti az európai termelők számára, és közvetetten hozzájárulhat a vidékfejlesztéshez;

| 4. | úgy véli, hogy az EU minőségpolitikája fokozott versenyképességhez vezethet, és hozzáadott értéket jelenthet az európai régiók gazdasága számára, és hogy a minőségi mezőgazdasági és agrárélelmiszer-termelés sok korlátozott termelési lehetőségekkel rendelkező vidéki terület esetében gyakran az egyetlen esélyt jelenti; emellett úgy véli, hogy a minőség a termékek sokféleségének egyik hajtóereje és a munkaerő-készségek fejlesztésének egyik eszköze; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az EU minőségpolitikája fokozott versenyképességhez vezethet, és hozzáadott értéket jelenthet az európai régiók gazdasága számára, és hogy a minőségi mezőgazdasági és agrárélelmiszer-termelés sok korlátozott termelési lehetőségekkel rendelkező vidéki terület esetében gyakran az egyetlen esélyt jelenti; emellett úgy véli, hogy a minőség a termékek sokféleségének egyik hajtóereje és a munkaerő-készségek fejlesztésének egyik eszköze;

| 5. | kéri, hogy erősítsék meg az Európai Unió minőségpolitikáját, amely fontos ösztönző erőt jelent annak érdekében, hogy az európai termelők fokozzák a minőséggel, élelmezésbiztonsággal és a környezet tiszteletben tartásával kapcsolatos erőfeszítéseiket; úgy véli, hogy a minőségpolitika jelentős mértékben növelheti az európai agrár-élelmiszeripari termékek hozzáadott értékét az egyre inkább globalizálódó piacon; |
| --- | --- |

5.

kéri, hogy erősítsék meg az Európai Unió minőségpolitikáját, amely fontos ösztönző erőt jelent annak érdekében, hogy az európai termelők fokozzák a minőséggel, élelmezésbiztonsággal és a környezet tiszteletben tartásával kapcsolatos erőfeszítéseiket; úgy véli, hogy a minőségpolitika jelentős mértékben növelheti az európai agrár-élelmiszeripari termékek hozzáadott értékét az egyre inkább globalizálódó piacon;

| 6. | bízik abban, hogy a minőségpolitika jelentős fejlődést hoz az európai mezőgazdaságban, hiszen a minőségi termékek nagy mennyiségben készülnek, az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek értéke egyedül meghaladja a 14 milliárd eurót; |
| --- | --- |

6.

bízik abban, hogy a minőségpolitika jelentős fejlődést hoz az európai mezőgazdaságban, hiszen a minőségi termékek nagy mennyiségben készülnek, az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek értéke egyedül meghaladja a 14 milliárd eurót;

| 7. | úgy véli, hogy igazságtalan helyzetekhez vezetne, ha különböző oltalmi szinteket határoznának meg az európai minőségjelzések tekintetében, különösen, ha mindezt elsősorban gazdasági kritériumok alapján teszik; ezért úgy gondolja, hogy valamennyi földrajzi árujelzőt azonos mértékben kell elismerni; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy igazságtalan helyzetekhez vezetne, ha különböző oltalmi szinteket határoznának meg az európai minőségjelzések tekintetében, különösen, ha mindezt elsősorban gazdasági kritériumok alapján teszik; ezért úgy gondolja, hogy valamennyi földrajzi árujelzőt azonos mértékben kell elismerni;

| 8. | úgy véli, hogy tekintettel az egyre nyitottabb piacra alapvetően fontos, hogy a WTO tárgyalások során az EU fenntartsa, hogy a minőségi termékek elve hatékony oltalmat élvezzen a szellemi tulajdont biztosító rendelkezések révén; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy tekintettel az egyre nyitottabb piacra alapvetően fontos, hogy a WTO tárgyalások során az EU fenntartsa, hogy a minőségi termékek elve hatékony oltalmat élvezzen a szellemi tulajdont biztosító rendelkezések révén;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a WTO-tárgyalások során a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy a „nem kereskedelmi szempontokról” is megállapodás szülessen, mivel ezek fogják biztosítani, hogy az importált mezőgazdasági termékek megfeleljenek ugyanazoknak az élelmiszerbiztonsági, állatjóléti és környezetvédelmi uniós előírásoknak, amelyeknek az EU területén termelt mezőgazdasági termékeknek meg kell felelniük; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a WTO-tárgyalások során a Bizottságnak törekednie kell arra, hogy a „nem kereskedelmi szempontokról” is megállapodás szülessen, mivel ezek fogják biztosítani, hogy az importált mezőgazdasági termékek megfeleljenek ugyanazoknak az élelmiszerbiztonsági, állatjóléti és környezetvédelmi uniós előírásoknak, amelyeknek az EU területén termelt mezőgazdasági termékeknek meg kell felelniük;

| 10. | azt az álláspontot képviseli, hogy az új uniós minőségpolitikának nyitottabbnak kell lennie az új tagállamokból származó termékekre nézve, amelyek csak néhány éve nyertek hozzáférést a földrajzi jelzések rendszeréhez; úgy véli, hogy az egy adott termék regisztrációjához teljesítendő követelményeknek átláthatóknak és érthetőknek kell lenniük nem csak a kérelmezők (termelők), hanem a fogyasztók számára is; |
| --- | --- |

10.

azt az álláspontot képviseli, hogy az új uniós minőségpolitikának nyitottabbnak kell lennie az új tagállamokból származó termékekre nézve, amelyek csak néhány éve nyertek hozzáférést a földrajzi jelzések rendszeréhez; úgy véli, hogy az egy adott termék regisztrációjához teljesítendő követelményeknek átláthatóknak és érthetőknek kell lenniük nem csak a kérelmezők (termelők), hanem a fogyasztók számára is;

| 11. | támogatja a szorosabb nyomon követést és a Bizottság, valamint a tagállamok közötti fokozott koordinációt annak biztosítása érdekében, hogy az importált élelmiszer-termékek megfeleljenek az EU minőségi és élelmiszer-biztonsági előírásainak, valamint annak környezetvédelmi és szociális szabványainak; |
| --- | --- |

11.

támogatja a szorosabb nyomon követést és a Bizottság, valamint a tagállamok közötti fokozott koordinációt annak biztosítása érdekében, hogy az importált élelmiszer-termékek megfeleljenek az EU minőségi és élelmiszer-biztonsági előírásainak, valamint annak környezetvédelmi és szociális szabványainak;

| 12. | hangsúlyozza a minőségi szabályok szükségességét, amelyek hatékony kommunikációt biztosítanak a fogyasztóknak a termékek előállításának módjáról, és amelyek e szabályok javítására szolgáló ösztönzőket kínálnak, és ezáltal szélesebb uniós politikai célkitűzésekhez járulnak hozzá; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza a minőségi szabályok szükségességét, amelyek hatékony kommunikációt biztosítanak a fogyasztóknak a termékek előállításának módjáról, és amelyek e szabályok javítására szolgáló ösztönzőket kínálnak, és ezáltal szélesebb uniós politikai célkitűzésekhez járulnak hozzá;

| 13. | úgy véli, hogy az európai minőségpolitikát szorosan össze kell kapcsolni a KAP 2013 utáni reformjával; úgy véli, hogy e politikával összefüggésben az EU-nak pénzügyi támogatást kell nyújtania abból a célból, hogy kiváló minőségű agrárélelmiszer-termelés valósuljon meg; úgy véli, hogy egy ilyen támogatásnak a KAP második pilléréhez való hozzáférés esetében a fejlesztés, a sokrétűvé tétel és fokozás formáját kell öltenie, különösen a gazdaságok modernizációja, a mikrovállalkozások vidéken való alapítása és fejlesztése terén; hangsúlyozza, hogy a termékminőség fejlesztésére vonatkozó pénzügyi támogatás segíthet abban, hogy a részben önellátó gazdák a piaci orientáltság irányába mozduljanak el; úgy véli, hogy a termelők szervezeteinek több támogatásra van szükségük, különösen a kistermelők hátrányos helyzetbe hozásának elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy az európai minőségpolitikát szorosan össze kell kapcsolni a KAP 2013 utáni reformjával; úgy véli, hogy e politikával összefüggésben az EU-nak pénzügyi támogatást kell nyújtania abból a célból, hogy kiváló minőségű agrárélelmiszer-termelés valósuljon meg; úgy véli, hogy egy ilyen támogatásnak a KAP második pilléréhez való hozzáférés esetében a fejlesztés, a sokrétűvé tétel és fokozás formáját kell öltenie, különösen a gazdaságok modernizációja, a mikrovállalkozások vidéken való alapítása és fejlesztése terén; hangsúlyozza, hogy a termékminőség fejlesztésére vonatkozó pénzügyi támogatás segíthet abban, hogy a részben önellátó gazdák a piaci orientáltság irányába mozduljanak el; úgy véli, hogy a termelők szervezeteinek több támogatásra van szükségük, különösen a kistermelők hátrányos helyzetbe hozásának elkerülése érdekében;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a diverzitásnak továbbra is Európa alapvető értékének kell maradnia, és hogy minden olyan minőségi terméket, amely megfelel az EU által meghatározott kritériumoknak, elismerésben és oltalomban kell részesíteni; úgy véli, hogy 2013 után a KAP-nak támogatnia kell a minőségpolitikát és a termelők azon erőfeszítéseit, hogy különösen környezetbarátabb termelési módszereket támogassanak; rámutat, hogy a régiók a KAP partnerei, és azok a vidékfejlesztésben társfinanszírozóként és irányítóként vesznek részt; hozzáteszi, hogy földrajzi közelségükből fakadóan a régiók a termelők, és különösen a hagyományos és biotermékek termelőinek partnerei; úgy véli, hogy a régióknak részt kell venniük a megjelöléssel ellátott termékek, a hagyományos termékek és a biotermékek elismerésében és támogatásában; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a diverzitásnak továbbra is Európa alapvető értékének kell maradnia, és hogy minden olyan minőségi terméket, amely megfelel az EU által meghatározott kritériumoknak, elismerésben és oltalomban kell részesíteni; úgy véli, hogy 2013 után a KAP-nak támogatnia kell a minőségpolitikát és a termelők azon erőfeszítéseit, hogy különösen környezetbarátabb termelési módszereket támogassanak; rámutat, hogy a régiók a KAP partnerei, és azok a vidékfejlesztésben társfinanszírozóként és irányítóként vesznek részt; hozzáteszi, hogy földrajzi közelségükből fakadóan a régiók a termelők, és különösen a hagyományos és biotermékek termelőinek partnerei; úgy véli, hogy a régióknak részt kell venniük a megjelöléssel ellátott termékek, a hagyományos termékek és a biotermékek elismerésében és támogatásában;

Az uniós termelési követelmények és forgalmazási előírások

| 15. | hangsúlyozza, hogy hivatalosan el kell ismerni az európai termelők annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy megfeleljenek az uniós termelési követelményeknek a minőségi, környezetvédelmi, állatjóléti és egészségügyi előírások tekintetében; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy hivatalosan el kell ismerni az európai termelők annak érdekében tett erőfeszítéseit, hogy megfeleljenek az uniós termelési követelményeknek a minőségi, környezetvédelmi, állatjóléti és egészségügyi előírások tekintetében;

| 16. | e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a rendelkezésre álló lehetőségekről, amelyekkel lehetővé lehet tenni az európai termelők számára, hogy termékeiken feltüntessék a minőség, az élelmiszerbiztonság és valamennyi európai termelési előírás tiszteletben tartása iránti elkötelezettségüket, akár egy uniós minőségi logón keresztül, amely kizárólag a teljes egészében az EU-ban zajló termelésből származó mezőgazdasági termékek számára lehetne elérhető, és amely, mivel a hivatalos ellenőrzéshez kötött, jogszabályoknak történő megfelelést igazolná, semmilyen körülmények között nem vonhat magával további költségeket a szereplők számára, illetve nem jelenthet pénzügyi vagy adminisztratív terhet az ellenőrzéseket végző tagállamok számára; |
| --- | --- |

16.

e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a rendelkezésre álló lehetőségekről, amelyekkel lehetővé lehet tenni az európai termelők számára, hogy termékeiken feltüntessék a minőség, az élelmiszerbiztonság és valamennyi európai termelési előírás tiszteletben tartása iránti elkötelezettségüket, akár egy uniós minőségi logón keresztül, amely kizárólag a teljes egészében az EU-ban zajló termelésből származó mezőgazdasági termékek számára lehetne elérhető, és amely, mivel a hivatalos ellenőrzéshez kötött, jogszabályoknak történő megfelelést igazolná, semmilyen körülmények között nem vonhat magával további költségeket a szereplők számára, illetve nem jelenthet pénzügyi vagy adminisztratív terhet az ellenőrzéseket végző tagállamok számára;

| 17. | úgy véli, hogy az uniós mezőgazdasági termékek önmagukban megfelelnek a minőségi előírásoknak, mivel azokat a termékminőségre, a fenntartható termelésre, valamint a környezeti és egészségi feltételekre vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban termelik (kölcsönös megfeleltetés); ezenfelül Európa kulturális értékű tájait a mezőgazdasági termelésen keresztül is őrizzük; e követelmények alapján az egyik lehetőség az „Európában termesztett [termelt, készített]” minőségcímke lehetne; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az uniós mezőgazdasági termékek önmagukban megfelelnek a minőségi előírásoknak, mivel azokat a termékminőségre, a fenntartható termelésre, valamint a környezeti és egészségi feltételekre vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban termelik (kölcsönös megfeleltetés); ezenfelül Európa kulturális értékű tájait a mezőgazdasági termelésen keresztül is őrizzük; e követelmények alapján az egyik lehetőség az „Európában termesztett [termelt, készített]” minőségcímke lehetne;

| 18. | úgy véli, hogy az ágazati forgalmazási előírások továbbra is fontos szerepet játszanak a termelési láncban, és ezért fenn kell tartani őket; átláthatóvá teszik a piacon végbemenő változásokat, lehetővé teszik a fogyasztók számára a termékek árának, méretének és minőségének összehasonlítását, és biztosítják az egyenlő feltételeket az európai versenyben; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az ágazati forgalmazási előírások továbbra is fontos szerepet játszanak a termelési láncban, és ezért fenn kell tartani őket; átláthatóvá teszik a piacon végbemenő változásokat, lehetővé teszik a fogyasztók számára a termékek árának, méretének és minőségének összehasonlítását, és biztosítják az egyenlő feltételeket az európai versenyben;

| 19. | támogatja további választható fenntartott jelölések bevezetését és különösen a „hegyi”„szigeten termelt”„helyi” és „alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó” megjelölések fogalmának és alkalmazhatóságának egyértelmű meghatározása, valamint a használatukra vonatkozó uniós iránymutatások elfogadása tekintetében; támogatását fejezi ki továbbá a „hegyi” kifejezés jelenleg csupán néhány tagállamban szabályozott fogalommeghatározásának uniós szintű harmonizációja iránt; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a „szén-dioxid lábnyom” címkézés átfogóbb „ökológiai lábnyom” méréssé történő továbbfejlesztéséről, mivel a csak a szén-dioxid szintekre utaló címkék vagy kifejezések elhanyagolnak más lényeges környezetvédelmi szempontokat, például a vízkészletekre és a biodiverzitásra gyakorolt hatást; |
| --- | --- |

19.

támogatja további választható fenntartott jelölések bevezetését és különösen a „hegyi”„szigeten termelt”„helyi” és „alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó” megjelölések fogalmának és alkalmazhatóságának egyértelmű meghatározása, valamint a használatukra vonatkozó uniós iránymutatások elfogadása tekintetében; támogatását fejezi ki továbbá a „hegyi” kifejezés jelenleg csupán néhány tagállamban szabályozott fogalommeghatározásának uniós szintű harmonizációja iránt; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a „szén-dioxid lábnyom” címkézés átfogóbb „ökológiai lábnyom” méréssé történő továbbfejlesztéséről, mivel a csak a szén-dioxid szintekre utaló címkék vagy kifejezések elhanyagolnak más lényeges környezetvédelmi szempontokat, például a vízkészletekre és a biodiverzitásra gyakorolt hatást;

| 20. | úgy gondolja, hogy az integrált termeléshez, a legeltetéshez és a hegyvidéki gazdálkodáshoz hasonló egyéb környezet- és állatbarát termelési módszerek esetén ösztönözni kell az önkéntes címkézést; |
| --- | --- |

20.

úgy gondolja, hogy az integrált termeléshez, a legeltetéshez és a hegyvidéki gazdálkodáshoz hasonló egyéb környezet- és állatbarát termelési módszerek esetén ösztönözni kell az önkéntes címkézést;

| 21. | úgy ítéli meg, hogy a hegyvidéki területeken előállított termékeket és a géntechnológiával módosított szervezetektől mentes területeket meg kell védeni; ezért felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden lehetséges erőfeszítést annak biztosítása érdekében, hogy a fenti területeket megfelelően védjék; |
| --- | --- |

21.

úgy ítéli meg, hogy a hegyvidéki területeken előállított termékeket és a géntechnológiával módosított szervezetektől mentes területeket meg kell védeni; ezért felhívja a Bizottságot, hogy tegyen meg minden lehetséges erőfeszítést annak biztosítása érdekében, hogy a fenti területeket megfelelően védjék;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen neki azon lehetőség megfontolásának, hogy a termelés társadalmi feltételeivel – például a termelők jövedelmével, a termelők, a feldolgozók és a termékértékesítők közötti szerződéses kapcsolatokkal – kapcsolatos minőségi mutatókat vezessenek be; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy kezdjen neki azon lehetőség megfontolásának, hogy a termelés társadalmi feltételeivel – például a termelők jövedelmével, a termelők, a feldolgozók és a termékértékesítők közötti szerződéses kapcsolatokkal – kapcsolatos minőségi mutatókat vezessenek be;

| 23. | a jobb átláthatóság és a fokozottabb nyomonkövethetőség, tehát annak érdekében, hogy a fogyasztók a tények ismeretében vásárolhassanak, a friss mezőgazdasági termények esetén a származási ország megjelölését, és az egy összetevőből álló késztermékek esetén a felhasznált mezőgazdasági alapanyag származási helyének feltüntetését tartja helyénvalónak; |
| --- | --- |

23.

a jobb átláthatóság és a fokozottabb nyomonkövethetőség, tehát annak érdekében, hogy a fogyasztók a tények ismeretében vásárolhassanak, a friss mezőgazdasági termények esetén a származási ország megjelölését, és az egy összetevőből álló késztermékek esetén a felhasznált mezőgazdasági alapanyag származási helyének feltüntetését tartja helyénvalónak;

| 24. | megjegyzi, hogy a termelés helyére utaló címkézést sikerrel alkalmazzák olyan országokban, mint Ausztrália és az Egyesült Államok, és hogy az Európai Unióban már több mezőgazdasági termék esetében kötelező; |
| --- | --- |

24.

megjegyzi, hogy a termelés helyére utaló címkézést sikerrel alkalmazzák olyan országokban, mint Ausztrália és az Egyesült Államok, és hogy az Európai Unióban már több mezőgazdasági termék esetében kötelező;

| 25. | rámutat, hogy a kiegészítő és különleges információk önkéntesek, és hogy a címke teljes tartalmát nem szabad túlzsúfolni; úgy véli, hogy az európai uniós minőségjelölésnek egyértelműen és kiemelten felismerhetőnek kell maradnia; |
| --- | --- |

25.

rámutat, hogy a kiegészítő és különleges információk önkéntesek, és hogy a címke teljes tartalmát nem szabad túlzsúfolni; úgy véli, hogy az európai uniós minőségjelölésnek egyértelműen és kiemelten felismerhetőnek kell maradnia;

| 26. | úgy véli, hogy a tájékoztatás alternatív módszereinek (pl. az interneten, a vonalkódokon vagy a nyugtán) is teret kell adni; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy a tájékoztatás alternatív módszereinek (pl. az interneten, a vonalkódokon vagy a nyugtán) is teret kell adni;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen alapos technikai és gazdasági tanulmányt annak biztosítása érdekében, hogy az új jogszabály ne rójon túlzott költségeket az élelmiszer-feldolgozó iparra és különösen a kis- és közepes méretű termelőkre; a fenti tanulmánynak ki kell terjednie azon feldolgozott termékek termelésének helyére utaló kötelező címkézés bevezetésére, amely termékek – a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló uniós rendeletre irányuló javaslat 2. cikkében meghatározott – „lényeges összetevőket” (azaz olyan élelmiszeripari termék összetevőt, amely az érintett élelmiszeripari termék száraz tömegének több mint 50 %-át teszi ki) vagy „jellegzetes összetevőket” (azaz olyan összetevőket, amelyeket a fogyasztók az élelmiszer nevével hoznak kapcsolatba) tartalmaznak; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen alapos technikai és gazdasági tanulmányt annak biztosítása érdekében, hogy az új jogszabály ne rójon túlzott költségeket az élelmiszer-feldolgozó iparra és különösen a kis- és közepes méretű termelőkre; a fenti tanulmánynak ki kell terjednie azon feldolgozott termékek termelésének helyére utaló kötelező címkézés bevezetésére, amely termékek – a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló uniós rendeletre irányuló javaslat 2. cikkében meghatározott – „lényeges összetevőket” (azaz olyan élelmiszeripari termék összetevőt, amely az érintett élelmiszeripari termék száraz tömegének több mint 50 %-át teszi ki) vagy „jellegzetes összetevőket” (azaz olyan összetevőket, amelyeket a fogyasztók az élelmiszer nevével hoznak kapcsolatba) tartalmaznak;

| 28. | kéri, hogy a már létező tanúsítványokat, a tagállamok helyi, regionális vagy nemzeti eredetmegjelöléseit egészítse ki az előírások egyszerűsítése és az uniós minőségi logók megbízhatóságának javítása; |
| --- | --- |

28.

kéri, hogy a már létező tanúsítványokat, a tagállamok helyi, regionális vagy nemzeti eredetmegjelöléseit egészítse ki az előírások egyszerűsítése és az uniós minőségi logók megbízhatóságának javítása;

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy tartsa fenn a következetességet a mezőgazdasági termékek minőségére vonatkozó javaslataiban a származási országra utaló címkézés tekintetében a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendeletre irányuló javaslata kapcsán; úgy véli, hogy a mezőgazdasági termékek minőségével foglalkozó politikának figyelembe kell vennie az új politika költségeit, valamint az egyes ágazatok, így például a mezőgazdasági késztermékek ágazatának sajátosságait; |
| --- | --- |

29.

felhívja a Bizottságot, hogy tartsa fenn a következetességet a mezőgazdasági termékek minőségére vonatkozó javaslataiban a származási országra utaló címkézés tekintetében a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló rendeletre irányuló javaslata kapcsán; úgy véli, hogy a mezőgazdasági termékek minőségével foglalkozó politikának figyelembe kell vennie az új politika költségeit, valamint az egyes ágazatok, így például a mezőgazdasági késztermékek ágazatának sajátosságait;

Földrajzi jelzések és hagyományos termékek

| 30. | úgy véli, hogy az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések rendszere azon KAP-eszközök egyike, amelyek célja, hogy támogassák a vidéki területek fejlődését, védjék a régiók kulturális örökségét és a vidéki területeken segítsék elő a foglalkoztatás diverzifikációját; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az oltalom alatt álló földrajzi jelzések és eredetmegjelölések rendszere azon KAP-eszközök egyike, amelyek célja, hogy támogassák a vidéki területek fejlődését, védjék a régiók kulturális örökségét és a vidéki területeken segítsék elő a foglalkoztatás diverzifikációját;

| 31. | úgy véli, hogy a földrajzi jelzések kiemelt jelentőséggel bírnak az európai mezőgazdaság szempontjából; meggyőződése, hogy a földrajzi jelzések bejegyzésére szolgáló három (a borokra, a szeszesitalokra, illetve a mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre vonatkozó) rendszert jelenlegi formájában fenn kell tartani; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a földrajzi jelzések kiemelt jelentőséggel bírnak az európai mezőgazdaság szempontjából; meggyőződése, hogy a földrajzi jelzések bejegyzésére szolgáló három (a borokra, a szeszesitalokra, illetve a mezőgazdasági termékekre és élelmiszerekre vonatkozó) rendszert jelenlegi formájában fenn kell tartani;

| 32. | úgy véli, hogy a földrajzi jelzéssel rendelkező termékek védelmére szolgáló jelenlegi uniós rendszert fenn kell tartani, és hogy az uniós szintű védelmet minden földrajzi jelzésnek meg kell adni; úgy véli továbbá, hogy ezzel párhuzamos, nemzeti vagy regionális szintű védelmi rendszereket nem szabad létrehozni, mivel ezek eltérő védelmi szinteket eredményezhetnek; úgy véli, hogy nincs szükség további, az egész Közösségre vonatkozó élelmiszertanúsítási rendszerek bevezetésére, mivel ezzel leértékelnék a fennálló rendszereket és összezavarnák a fogyasztókat; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a földrajzi jelzéssel rendelkező termékek védelmére szolgáló jelenlegi uniós rendszert fenn kell tartani, és hogy az uniós szintű védelmet minden földrajzi jelzésnek meg kell adni; úgy véli továbbá, hogy ezzel párhuzamos, nemzeti vagy regionális szintű védelmi rendszereket nem szabad létrehozni, mivel ezek eltérő védelmi szinteket eredményezhetnek; úgy véli, hogy nincs szükség további, az egész Közösségre vonatkozó élelmiszertanúsítási rendszerek bevezetésére, mivel ezzel leértékelnék a fennálló rendszereket és összezavarnák a fogyasztókat;

| 33. | úgy véli továbbá, hogy a meglévő két eszközt – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzést (OFJ) – szintén fenn kell tartani a jövőben, tekintettel elismertségükre és sikerükre; meggyőződése, hogy a fogyasztó számára egyértelműbb különbséget kell tenni az OEM és az OFJ között, és ezt átfogó tájékoztatási és promóciós erőfeszítéseken keresztül lehet elérni, a Közösség pénzügyi támogatásának bevonásával mind a nemzetközi piac, mind a harmadik országok összefüggésében, többek között a közösségi társfinanszírozás százalékos arányának növelése révén; |
| --- | --- |

33.

úgy véli továbbá, hogy a meglévő két eszközt – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést (OEM) és az oltalom alatt álló földrajzi jelzést (OFJ) – szintén fenn kell tartani a jövőben, tekintettel elismertségükre és sikerükre; meggyőződése, hogy a fogyasztó számára egyértelműbb különbséget kell tenni az OEM és az OFJ között, és ezt átfogó tájékoztatási és promóciós erőfeszítéseken keresztül lehet elérni, a Közösség pénzügyi támogatásának bevonásával mind a nemzetközi piac, mind a harmadik országok összefüggésében, többek között a közösségi társfinanszírozás százalékos arányának növelése révén;

| 34. | úgy ítéli meg, hogy a földrajzi jelzésekre vonatkozó hatályos uniós szabályokat ki kell egészíteni annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok által a földrajzi jelzésként történő nyilvántartásba vétel révén adományozott szellemi tulajdonjogok kezelésére, védelmére és/vagy támogatására kijelölt vagy elismert szervezetek által betöltött szerepet teljes mértékben elismerjék és fejlesszék; |
| --- | --- |

34.

úgy ítéli meg, hogy a földrajzi jelzésekre vonatkozó hatályos uniós szabályokat ki kell egészíteni annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok által a földrajzi jelzésként történő nyilvántartásba vétel révén adományozott szellemi tulajdonjogok kezelésére, védelmére és/vagy támogatására kijelölt vagy elismert szervezetek által betöltött szerepet teljes mértékben elismerjék és fejlesszék;

| 35. | úgy ítéli meg, hogy a termelők tapasztalata alapján az OEM és az OFJ meghatározásán keresztül történő termékminőség-irányítás és a visszaélésekkel szembeni védelem hatékonysága nem bizonyul elegendőnek a földrajzi jelzéssel rendelkező termékek további fejlődéséhez; úgy véli, hogy az uniós jogszabályokat módosítani kell annak érdekében, hogy a tagállamok elismerhessék és támogathassák az általuk a földrajzi jelzések és azok szellemi tulajdonjogaik kezelésére, védelmére és/vagy támogatására kijelölt vagy elismert szervezetek szerepét, és felhatalmazhassák e szervezeteket arra, hogy a termelési potenciált a piaci kereslethez igazítsák tisztességes és megkülönböztetés nélküli szabályok alapján; |
| --- | --- |

35.

úgy ítéli meg, hogy a termelők tapasztalata alapján az OEM és az OFJ meghatározásán keresztül történő termékminőség-irányítás és a visszaélésekkel szembeni védelem hatékonysága nem bizonyul elegendőnek a földrajzi jelzéssel rendelkező termékek további fejlődéséhez; úgy véli, hogy az uniós jogszabályokat módosítani kell annak érdekében, hogy a tagállamok elismerhessék és támogathassák az általuk a földrajzi jelzések és azok szellemi tulajdonjogaik kezelésére, védelmére és/vagy támogatására kijelölt vagy elismert szervezetek szerepét, és felhatalmazhassák e szervezeteket arra, hogy a termelési potenciált a piaci kereslethez igazítsák tisztességes és megkülönböztetés nélküli szabályok alapján;

| 36. | javasolja, hogy növeljék a földrajzi jelzések tulajdonosai által alkotott konzorciumok (3) szerepét mind a mennyiség kezelésére, mind a termelt áruk vonatkozásában a földrajzi jelzések felhasználására vonatkozó jogszabályok meghatározása érdekében; úgy ítéli meg, hogy a konzorciumoknak szerepet kell biztosítani a gazdasági szereplők koordinációjában annak érdekében, hogy a termelt és forgalomba hozott mennyiségeket a lehető legszorosabban összehangolják azokkal a mennyiségekkel, amelyeket a piac fel tud venni, valamint a termelőket és a fogyasztókat érintő intézkedések támogatásában; úgy ítéli meg, hogy ez hatékonyabban garantálná a termelés, a feldolgozás és az értékesítés különböző szakaszainak hosszú távú életképességét, ami létfontosságú a vidéki területeken élők szempontjából; hozzáfűzi, hogy a mennyiségellenőrzés a minőségellenőrzés egyik követelménye; úgy véli, hogy a konzorciumok szerepének meghatározását fel kell venni a közösségi jogszabályokba; úgy ítéli meg, hogy a különböző uniós tagállamok által meghatározott gyakorlatokat és tapasztalatokat fel kellene jegyezni, és a konzorciumok jogainak és kötelességeinek meghatározásához fel kellene használni azokat; |
| --- | --- |

36.

javasolja, hogy növeljék a földrajzi jelzések tulajdonosai által alkotott konzorciumok (3) szerepét mind a mennyiség kezelésére, mind a termelt áruk vonatkozásában a földrajzi jelzések felhasználására vonatkozó jogszabályok meghatározása érdekében; úgy ítéli meg, hogy a konzorciumoknak szerepet kell biztosítani a gazdasági szereplők koordinációjában annak érdekében, hogy a termelt és forgalomba hozott mennyiségeket a lehető legszorosabban összehangolják azokkal a mennyiségekkel, amelyeket a piac fel tud venni, valamint a termelőket és a fogyasztókat érintő intézkedések támogatásában; úgy ítéli meg, hogy ez hatékonyabban garantálná a termelés, a feldolgozás és az értékesítés különböző szakaszainak hosszú távú életképességét, ami létfontosságú a vidéki területeken élők szempontjából; hozzáfűzi, hogy a mennyiségellenőrzés a minőségellenőrzés egyik követelménye; úgy véli, hogy a konzorciumok szerepének meghatározását fel kell venni a közösségi jogszabályokba; úgy ítéli meg, hogy a különböző uniós tagállamok által meghatározott gyakorlatokat és tapasztalatokat fel kellene jegyezni, és a konzorciumok jogainak és kötelességeinek meghatározásához fel kellene használni azokat;

| 37. | úgy véli, hogy egyik eszköz esetében sem szabadna további feltételeket előírni a nyilvántartásba vételi eljáráshoz, hanem inkább az egyszerűsítést kell célul kitűzni; megállapítja, hogy az OEM és az OFJ jelzések nyilvántartásba vételére szolgáló jelenlegi eljárások bonyolultak és hosszadalmasak; sürgeti a Bizottságot, hogy találja meg a fenti eljárás felgyorsításának módozatait; |
| --- | --- |

37.

úgy véli, hogy egyik eszköz esetében sem szabadna további feltételeket előírni a nyilvántartásba vételi eljáráshoz, hanem inkább az egyszerűsítést kell célul kitűzni; megállapítja, hogy az OEM és az OFJ jelzések nyilvántartásba vételére szolgáló jelenlegi eljárások bonyolultak és hosszadalmasak; sürgeti a Bizottságot, hogy találja meg a fenti eljárás felgyorsításának módozatait;

| 38. | hangsúlyozza, hogy ésszerűsíteni kell a nyilvántartásba vételi kérelmek feldolgozását, de nem támogatja azt az elképzelést, amely szerint a kezdeti szakaszban önkényesen elutasítják azokat a kérelmeket, amelyeket a Bizottság hiányosnak ítél, és így rövidítik le a vizsgálati eljárást; helyteleníti, hogy a Bizottság kezdeti véleményét sok esetben túlzottan sietősen alakítják ki, vagy a vélemény nem illik a kérdéses ügyre a termék vagy a helyi piac sajátos jellegzetességeinek hibás megértése miatt; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy ésszerűsíteni kell a nyilvántartásba vételi kérelmek feldolgozását, de nem támogatja azt az elképzelést, amely szerint a kezdeti szakaszban önkényesen elutasítják azokat a kérelmeket, amelyeket a Bizottság hiányosnak ítél, és így rövidítik le a vizsgálati eljárást; helyteleníti, hogy a Bizottság kezdeti véleményét sok esetben túlzottan sietősen alakítják ki, vagy a vélemény nem illik a kérdéses ügyre a termék vagy a helyi piac sajátos jellegzetességeinek hibás megértése miatt;

| 39. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a kiskereskedő saját márkaneve alatt forgalomba hozott OEM/OFJ termékek esetében kötelező, megfelelő tájékoztatásról (a címkézésről és valamennyi más rendelkezésre álló eszközről); kéri a termelő nevének kötelező OEM- vagy OFJ-bejegyzését, amennyiben a terméket valamely kiskereskedő saját márkaneve alatt hozzák forgalomba; |
| --- | --- |

39.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a kiskereskedő saját márkaneve alatt forgalomba hozott OEM/OFJ termékek esetében kötelező, megfelelő tájékoztatásról (a címkézésről és valamennyi más rendelkezésre álló eszközről); kéri a termelő nevének kötelező OEM- vagy OFJ-bejegyzését, amennyiben a terméket valamely kiskereskedő saját márkaneve alatt hozzák forgalomba;

| 40. | úgy véli, hogy amennyiben egy földrajzi jelzéssel védett termék összetevőként kerül felhasználásra, a földrajzi jelzésért felelős testületnek, vagy az illetékes hatóságnak kellene meghatároznia a termék nevének a feldolgozott termékek árumegnevezésében történő alkalmazására vonatkozó szabályokat, valamint ezeknek kellene hatáskörrel rendelkezniük olyan ellenőrzések elvégzésére, amelyek célja, hogy megbizonyosodjanak a földrajzi jelzéssel rendelkező termék jellemzőinek, a róluk kialakított kép és hírnevük sértetlenségéről; úgy véli, hogy a fogyasztók félrevezetésének elkerülése érdekében a Bizottságnak egyértelmű iránymutatásokat kellene kidolgoznia az összetevőkként használt, földrajzi jelzéssel rendelkező termékek nevének feltüntetésére a feldolgozott termékek címkéin; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy amennyiben egy földrajzi jelzéssel védett termék összetevőként kerül felhasználásra, a földrajzi jelzésért felelős testületnek, vagy az illetékes hatóságnak kellene meghatároznia a termék nevének a feldolgozott termékek árumegnevezésében történő alkalmazására vonatkozó szabályokat, valamint ezeknek kellene hatáskörrel rendelkezniük olyan ellenőrzések elvégzésére, amelyek célja, hogy megbizonyosodjanak a földrajzi jelzéssel rendelkező termék jellemzőinek, a róluk kialakított kép és hírnevük sértetlenségéről; úgy véli, hogy a fogyasztók félrevezetésének elkerülése érdekében a Bizottságnak egyértelmű iránymutatásokat kellene kidolgoznia az összetevőkként használt, földrajzi jelzéssel rendelkező termékek nevének feltüntetésére a feldolgozott termékek címkéin;

| 41. | támogatja olyan közösségi szabályok kidolgozását, amelyek lehetővé teszik a földrajzi jelzéseket szabályozó testületek számára, hogy a termékek kiváló minőségének megőrzése érdekében termékeik csomagolására vonatkozó szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- |

41.

támogatja olyan közösségi szabályok kidolgozását, amelyek lehetővé teszik a földrajzi jelzéseket szabályozó testületek számára, hogy a termékek kiváló minőségének megőrzése érdekében termékeik csomagolására vonatkozó szabályokat határozzanak meg;

| 42. | ellenzi, hogy a földrajzi jelzéseket márkajegyekkel lehessen helyettesíteni, mivel ezek alapvetően különböző jogi eszközök; hangsúlyozza, hogy világosabban meg kell magyarázni a márkajegyek és a földrajzi jelzések közötti különbséget; kéri az OEM/OFJ-t tartalmazó, vagy arra utaló márkajegyeknek az adott OEM/OFJ-t használó termelők szervezetét nem képviselő szereplők általi bejegyzését tiltó, már létező közösségi szabályok hatékonyabb végrehajtását; |
| --- | --- |

42.

ellenzi, hogy a földrajzi jelzéseket márkajegyekkel lehessen helyettesíteni, mivel ezek alapvetően különböző jogi eszközök; hangsúlyozza, hogy világosabban meg kell magyarázni a márkajegyek és a földrajzi jelzések közötti különbséget; kéri az OEM/OFJ-t tartalmazó, vagy arra utaló márkajegyeknek az adott OEM/OFJ-t használó termelők szervezetét nem képviselő szereplők általi bejegyzését tiltó, már létező közösségi szabályok hatékonyabb végrehajtását;

| 43. | kéri továbbá a földrajzi jelzések hivatalból történő szigorú védelmét mint valamennyi tagállam hatóságaira rótt kötelezettséget; szeretné, ha ezzel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK rendelet (4) felülvizsgálata keretében és a termék piaci értékesítésének minden szakaszában – azaz a forgalomba hozatal előtt és után is – alkalmazandó ellenőrzési eljárások, jobb meghatározásán keresztül külön foglalkoznának; |
| --- | --- |

43.

kéri továbbá a földrajzi jelzések hivatalból történő szigorú védelmét mint valamennyi tagállam hatóságaira rótt kötelezettséget; szeretné, ha ezzel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK rendelet (4) felülvizsgálata keretében és a termék piaci értékesítésének minden szakaszában – azaz a forgalomba hozatal előtt és után is – alkalmazandó ellenőrzési eljárások, jobb meghatározásán keresztül külön foglalkoznának;

| 44. | úgy ítéli meg, hogy meg kell őrizni a garantáltan hagyományos különleges termékeket (GHKT), a nyilvántartásba vételre vonatkozó megfelelő szabályokat azonban tovább kell egyszerűsíteni; e tekintetben felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a GHKT eszközét, tanulmányozza az alkalmazási eljárás felgyorsításának lehetőségét és vizsgálja meg, hogy e rendszer hogyan biztosíthatja a termékek jobb védelmét, továbbá tárja fel azokat az eszközöket, amelyek e rendszert vonzóbbá tehetik a termelők számára; emlékeztet arra, hogy a GHKT viszonylag új keletű eszköz, ami magyarázattal szolgál a lassú fejlődésére; úgy ítéli meg, hogy erről az eszközről jobban kellene tájékoztatni a termelőket, és engedni kellene, hogy az Európában zajló minőségtámogatás ismert eszközévé váljon; |
| --- | --- |

44.

úgy ítéli meg, hogy meg kell őrizni a garantáltan hagyományos különleges termékeket (GHKT), a nyilvántartásba vételre vonatkozó megfelelő szabályokat azonban tovább kell egyszerűsíteni; e tekintetben felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a GHKT eszközét, tanulmányozza az alkalmazási eljárás felgyorsításának lehetőségét és vizsgálja meg, hogy e rendszer hogyan biztosíthatja a termékek jobb védelmét, továbbá tárja fel azokat az eszközöket, amelyek e rendszert vonzóbbá tehetik a termelők számára; emlékeztet arra, hogy a GHKT viszonylag új keletű eszköz, ami magyarázattal szolgál a lassú fejlődésére; úgy ítéli meg, hogy erről az eszközről jobban kellene tájékoztatni a termelőket, és engedni kellene, hogy az Európában zajló minőségtámogatás ismert eszközévé váljon;

| 45. | úgy véli, hogy a hagyományos ételekkel és azok generációról generációra átadott elkészítési módjával kapcsolatos tudás eltűnésének megakadályozása érdekében a Bizottságnak meg kellene fontolnia a régi recepteket és hagyományos elkészítési módokat tartalmazó, európai tudásbank kialakítását; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a hagyományos ételekkel és azok generációról generációra átadott elkészítési módjával kapcsolatos tudás eltűnésének megakadályozása érdekében a Bizottságnak meg kellene fontolnia a régi recepteket és hagyományos elkészítési módokat tartalmazó, európai tudásbank kialakítását;

| 46. | támogatja a konkrét területekhez kötött és földrajzi nevet viselő kis hagyományos, helyi és kézműipari termékek együttes támogatására és reklámozására vonatkozó eszközök létrehozását, amelyekre az OEM/OFJ hozzáférési eljárások túl nehézkesek és költségesek lennének; |
| --- | --- |

46.

támogatja a konkrét területekhez kötött és földrajzi nevet viselő kis hagyományos, helyi és kézműipari termékek együttes támogatására és reklámozására vonatkozó eszközök létrehozását, amelyekre az OEM/OFJ hozzáférési eljárások túl nehézkesek és költségesek lennének;

| 47. | emlékeztet arra, hogy bizonyos földrajzi jelzéseket harmadik országok rendszeresen hamisítanak; ez aláássa a földrajzi jelzéssel rendelkező termékek hírnevét és a róluk kialakított képet, továbbá félrevezeti a fogyasztókat; hangsúlyozza, hogy a földrajzi jelzések harmadik országbeli védelmének megszerzése a termelők szempontjából hosszú és nehézkes feladat, mivel az egyes harmadik országok saját oltalmi rendszereket dolgoznak ki; felkéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson technikai és pénzügyi támogatást a földrajzi jelzésekért felelős szervezeteknek, ezáltal segítve a jelzések bitorlásával kapcsolatos problémák megoldását; |
| --- | --- |

47.

emlékeztet arra, hogy bizonyos földrajzi jelzéseket harmadik országok rendszeresen hamisítanak; ez aláássa a földrajzi jelzéssel rendelkező termékek hírnevét és a róluk kialakított képet, továbbá félrevezeti a fogyasztókat; hangsúlyozza, hogy a földrajzi jelzések harmadik országbeli védelmének megszerzése a termelők szempontjából hosszú és nehézkes feladat, mivel az egyes harmadik országok saját oltalmi rendszereket dolgoznak ki; felkéri az Európai Bizottságot, hogy nyújtson technikai és pénzügyi támogatást a földrajzi jelzésekért felelős szervezeteknek, ezáltal segítve a jelzések bitorlásával kapcsolatos problémák megoldását;

| 48. | szorgalmazza a földrajzi jelzések jobb védelmét






  — | a WTO-ban azáltal, hogy egyrészt a TRIPS-megállapodás 23. cikke szerinti védelem kiterjed az összes földrajzi jelzésre, másrészt létrejön a földrajzi jelzések jogilag kötelező erejű, többoldalú nyilvántartása, valamint |
| --- | --- | --- |

48.

szorgalmazza a földrajzi jelzések jobb védelmét

—

a WTO-ban azáltal, hogy egyrészt a TRIPS-megállapodás 23. cikke szerinti védelem kiterjed az összes földrajzi jelzésre, másrészt létrejön a földrajzi jelzések jogilag kötelező erejű, többoldalú nyilvántartása, valamint

| — | harmadik országokban kétoldalú megállapodások megkötése révén, különös tekintettel a gazdasági szempontból jelentős országokra; |
| --- | --- |

—

harmadik országokban kétoldalú megállapodások megkötése révén, különös tekintettel a gazdasági szempontból jelentős országokra;

| — | támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a földrajzi jelzéseket a „hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás” hatálya alá vonja, és beilleszti a „hamisítás és termékkalózkodás jövőbeni európai megfigyelőközpontjának” tevékenységébe; valamint |
| --- | --- |

—

támogatja a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy a földrajzi jelzéseket a „hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás” hatálya alá vonja, és beilleszti a „hamisítás és termékkalózkodás jövőbeni európai megfigyelőközpontjának” tevékenységébe; valamint

| — | úgy véli, hogy a kereskedelmi tárgyalások megkezdése előtt és alatt a Bizottságnak szorosabban együtt kellene működnie a földrajzi jelzéssel rendelkező termékek termelőit képviselő szervezetekkel; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a kereskedelmi tárgyalások megkezdése előtt és alatt a Bizottságnak szorosabban együtt kellene működnie a földrajzi jelzéssel rendelkező termékek termelőit képviselő szervezetekkel;

| — | úgy véli, hogy a WTO-ban folyó mezőgazdasági témájú tárgyalások keretében létrehozandó, kiegyensúlyozott megállapodás előfeltétele a földrajzi jelölések tekintetében megvalósítandó, valódi előrelépés; |
| --- | --- |

—

úgy véli, hogy a WTO-ban folyó mezőgazdasági témájú tárgyalások keretében létrehozandó, kiegyensúlyozott megállapodás előfeltétele a földrajzi jelölések tekintetében megvalósítandó, valódi előrelépés;

| 49. | úgy véli, hogy alapvető fontosságú a földrajzi jelzések sui generis védelmével kapcsolatos tájékoztató és promóciós kampányok erősítése; felszólítja a Bizottságot, hogy harmadik országokban továbbra is igyekezzen előmozdítani a földrajzi jelzések rendszerét különösen azáltal, hogy az európai fölrajzi jelzéssel ellátott termékeket termelőkkel és/vagy az őket képviselő szervezetekkel együttműködve növeli a technikai segítségnyújtási küldetések számát; |
| --- | --- |

49.

úgy véli, hogy alapvető fontosságú a földrajzi jelzések sui generis védelmével kapcsolatos tájékoztató és promóciós kampányok erősítése; felszólítja a Bizottságot, hogy harmadik országokban továbbra is igyekezzen előmozdítani a földrajzi jelzések rendszerét különösen azáltal, hogy az európai fölrajzi jelzéssel ellátott termékeket termelőkkel és/vagy az őket képviselő szervezetekkel együttműködve növeli a technikai segítségnyújtási küldetések számát;

Integrált termelés

| 50. | úgy véli, hogy környezetbarát és a források racionalizálásán alapuló termelési rendszereket kell előmozdítani, mint amilyen például az „integrált termelés”; |
| --- | --- |

50.

úgy véli, hogy környezetbarát és a források racionalizálásán alapuló termelési rendszereket kell előmozdítani, mint amilyen például az „integrált termelés”;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az integrált termelésről szóló európai szintű jogszabályok bevezetése jobban láthatóvá tenné az uniós gazdálkodók és állattenyésztők harmadik országból érkező importokhoz képest az élelmiszerbiztonság, a környezetvédelem és az állatjóllét terén tett erőfeszítéseit; úgy véli, hogy az európai integrált termelést párhuzamosan kellene promóciós és marketing kampánnyal népszerűsíteni; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az integrált termelésről szóló európai szintű jogszabályok bevezetése jobban láthatóvá tenné az uniós gazdálkodók és állattenyésztők harmadik országból érkező importokhoz képest az élelmiszerbiztonság, a környezetvédelem és az állatjóllét terén tett erőfeszítéseit; úgy véli, hogy az európai integrált termelést párhuzamosan kellene promóciós és marketing kampánnyal népszerűsíteni;

| 52. | támogatja a fenntartható feltételek mellett jó minőségű élelmiszeripari termékeket előállító rendszerek, például az integrált termelés előmozdítását; kéri, hogy a különböző tagállamok eltérő feltételeinek egységesítése érdekében e területet közösségi szinten szabályozzák, és ezt fenntartható promóciós kampánnyal is erősítsék, amelynek célja, hogy a fogyasztókat az európai integrált termelés legfontosabb jellemzőiről tájékoztassa; |
| --- | --- |

52.

támogatja a fenntartható feltételek mellett jó minőségű élelmiszeripari termékeket előállító rendszerek, például az integrált termelés előmozdítását; kéri, hogy a különböző tagállamok eltérő feltételeinek egységesítése érdekében e területet közösségi szinten szabályozzák, és ezt fenntartható promóciós kampánnyal is erősítsék, amelynek célja, hogy a fogyasztókat az európai integrált termelés legfontosabb jellemzőiről tájékoztassa;

Biogazdálkodás

| 53. | megerősíti arra vonatkozó meggyőződését, hogy a biogazdálkodás és az integrált termelés kedvező hatást gyakorol a fogyasztók egészségére, biztosítja, hogy a termelési folyamat nem okoz a műtrágyázáshoz kapcsolódó környezeti károkat, valamint az európai mezőgazdasági termelők számára jelentős növekedési lehetőséget kínál, bár önmagában nem tekinthető a jövőbeni globális élelmiszer-ellátás megoldásának; támogatja a biotermékek jelölésére szolgáló új uniós logó – amely az EU-ban előállított valamennyi mezőgazdasági termékre lesz alkalmazandó – kidolgozására irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

53.

megerősíti arra vonatkozó meggyőződését, hogy a biogazdálkodás és az integrált termelés kedvező hatást gyakorol a fogyasztók egészségére, biztosítja, hogy a termelési folyamat nem okoz a műtrágyázáshoz kapcsolódó környezeti károkat, valamint az európai mezőgazdasági termelők számára jelentős növekedési lehetőséget kínál, bár önmagában nem tekinthető a jövőbeni globális élelmiszer-ellátás megoldásának; támogatja a biotermékek jelölésére szolgáló új uniós logó – amely az EU-ban előállított valamennyi mezőgazdasági termékre lesz alkalmazandó – kidolgozására irányuló közelmúltbeli erőfeszítéseket;

| 54. | úgy véli, hogy a biotermékek számára valódi egységes piacot kell létrehozni, és ennek megvalósítását jelentősen segítené egy kötelező közösségi logó bevezetése; e tekintetben támogatja az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletben (5) létrehozott keretet, és reméli, hogy annak ellenére, hogy e rendelet csak a közelmúltban lépett hatályba, hamarosan maradéktalan kiaknázásra kerülnek a benne rejlő jogi lehetőségek; |
| --- | --- |

54.

úgy véli, hogy a biotermékek számára valódi egységes piacot kell létrehozni, és ennek megvalósítását jelentősen segítené egy kötelező közösségi logó bevezetése; e tekintetben támogatja az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendeletben (5) létrehozott keretet, és reméli, hogy annak ellenére, hogy e rendelet csak a közelmúltban lépett hatályba, hamarosan maradéktalan kiaknázásra kerülnek a benne rejlő jogi lehetőségek;

| 55. | hangsúlyozza, hogy mind a tagállamoknak, mind az EU-nak kötelessége a jó minőségű termékek nemzetközi promóciója és védelme; e tekintetben úgy véli, hogy a harmadik országokból érkező biotermékek esetében szigorúbb ellenőrzésre van szükség az EU és a harmadik országok biotermékei közötti tisztességes verseny érdekében; |
| --- | --- |

55.

hangsúlyozza, hogy mind a tagállamoknak, mind az EU-nak kötelessége a jó minőségű termékek nemzetközi promóciója és védelme; e tekintetben úgy véli, hogy a harmadik országokból érkező biotermékek esetében szigorúbb ellenőrzésre van szükség az EU és a harmadik országok biotermékei közötti tisztességes verseny érdekében;

| 56. | úgy ítéli meg, hogy az olyan nem biotermékek megjelenése, amelyek címkézése azt sugallja, hogy e termékek biotermékek, káros hatást gyakorol a biotermékek egységes európai uniós piacának fejlődésére; ezzel összefüggésben aggodalmának ad hangot azon törekvésekkel kapcsolatban, amelyek a biotermék címkéknek a nem a biogazdálkodási elveknek megfelelően előállított élelmiszeripari termékekre történő kiterjesztésére irányulnak; |
| --- | --- |

56.

úgy ítéli meg, hogy az olyan nem biotermékek megjelenése, amelyek címkézése azt sugallja, hogy e termékek biotermékek, káros hatást gyakorol a biotermékek egységes európai uniós piacának fejlődésére; ezzel összefüggésben aggodalmának ad hangot azon törekvésekkel kapcsolatban, amelyek a biotermék címkéknek a nem a biogazdálkodási elveknek megfelelően előállított élelmiszeripari termékekre történő kiterjesztésére irányulnak;

| 57. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyre több magán biotermék címke jelenik meg a nem élelmiszeripari termékeken, amely olyan gyorsan bővülő ágazatot jelent, amely nem tartozik az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet hatálya alá; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a rendelkezéseknek erre az ágazatra is ki kellene-e terjedniük; |
| --- | --- |

57.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egyre több magán biotermék címke jelenik meg a nem élelmiszeripari termékeken, amely olyan gyorsan bővülő ágazatot jelent, amely nem tartozik az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet hatálya alá; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, hogy a rendelkezéseknek erre az ágazatra is ki kellene-e terjedniük;

| 58. | megerősíti, hogy a biotermékek belső piaca működésének előmozdítása érdekében az alábbiakra van szükség:






  — | biztosítani kell, hogy a harmadik országból származó biotermékek is megfeleljenek az unióból származó biotermékekre vonatkozó követelményeknek, és hogy ennek nyomon követése megerősítésre kerüljön; |
| --- | --- | --- |

58.

megerősíti, hogy a biotermékek belső piaca működésének előmozdítása érdekében az alábbiakra van szükség:

—

biztosítani kell, hogy a harmadik országból származó biotermékek is megfeleljenek az unióból származó biotermékekre vonatkozó követelményeknek, és hogy ennek nyomon követése megerősítésre kerüljön;

| — | regisztrálni kell a harmadik országokból érkező friss és feldolgozott biotermékek származási országát függetlenül a biotermékek vonatkozásában a közösségi logó használatától, |
| --- | --- |

—

regisztrálni kell a harmadik országokból érkező friss és feldolgozott biotermékek származási országát függetlenül a biotermékek vonatkozásában a közösségi logó használatától,

| — | meg kell erősíteni az európai logó iránti bizalmat a biotermékek népszerűsítésére irányuló programon keresztül, valamint |
| --- | --- |

—

meg kell erősíteni az európai logó iránti bizalmat a biotermékek népszerűsítésére irányuló programon keresztül, valamint

| — | azon nem-mezőgazdasági termékeket, amelyek előállítása tekintetében biológiai módszerekre hivatkoznak, más jelöléssel kell ellátni, mint a mezőgazdasági bio-termékeket; |
| --- | --- |

—

azon nem-mezőgazdasági termékeket, amelyek előállítása tekintetében biológiai módszerekre hivatkoznak, más jelöléssel kell ellátni, mint a mezőgazdasági bio-termékeket;

| 59. | üdvözli a hagyományos és biotermékek hivatalának létrehozását a tagállamokban; szükségesnek tartja, hogy minden tagállamban legyen olyan, akár állami-, akár magánszférában működő, a termelők és a fogyasztók által egyaránt elismert intézmény, amely ellenőrzi a hazai ökológiai és minőségi termelést, és népszerűsíti az ebből származó termékeket; |
| --- | --- |

59.

üdvözli a hagyományos és biotermékek hivatalának létrehozását a tagállamokban; szükségesnek tartja, hogy minden tagállamban legyen olyan, akár állami-, akár magánszférában működő, a termelők és a fogyasztók által egyaránt elismert intézmény, amely ellenőrzi a hazai ökológiai és minőségi termelést, és népszerűsíti az ebből származó termékeket;

| 60. | felszólítja a Bizottságot, hogy vázolja, hogyan képzeli el a környezetbarát mezőgazdasági termékek helyi kereskedelmének ösztönzését; |
| --- | --- |

60.

felszólítja a Bizottságot, hogy vázolja, hogyan képzeli el a környezetbarát mezőgazdasági termékek helyi kereskedelmének ösztönzését;

Magánminősítési rendszerek

| 61. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi helyzetben a magánminősítési rendszerek nem biztosítanak további információkat az érintett termékek minőségéről: ehelyett számos esetben pénzügyi és adminisztratív akadályt jelentenek a gazdák piacra jutása szempontjából; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi helyzetben a magánminősítési rendszerek nem biztosítanak további információkat az érintett termékek minőségéről: ehelyett számos esetben pénzügyi és adminisztratív akadályt jelentenek a gazdák piacra jutása szempontjából;

| 62. | felhív arra, hogy foglaljanak nyilvántartásba minden olyan magánminősítési rendszert, amelyet az európai termelők kötelesek alkalmazni az EU jogszabályok által már előírt minőségi követelményeken túl; támogatja a kérdéses magánminősítési rendszerek átlátható végrehajtására vonatkozó alapelvek közösségi jogalkotási keretének létrehozását; |
| --- | --- |

62.

felhív arra, hogy foglaljanak nyilvántartásba minden olyan magánminősítési rendszert, amelyet az európai termelők kötelesek alkalmazni az EU jogszabályok által már előírt minőségi követelményeken túl; támogatja a kérdéses magánminősítési rendszerek átlátható végrehajtására vonatkozó alapelvek közösségi jogalkotási keretének létrehozását;

| 63. | támogatja a mezőgazdasági termékek minőségéhez kapcsolódó valamennyi rendszer működésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat tartalmazó iránymutatások kidolgozására vonatkozó bizottsági kezdeményezést; az iránymutatásokat az üzemeltetőknek be kellene tartaniuk, és azoknak tartalmazniuk kellene olyan elképzeléseket, amelyek célja a termelő ágazat támogatása termékei hozzáadott értékének létrehozásában, a minősítési rendszerek kölcsönös elismerésének ösztönzése és a termelő ágazat bevonása az ilyen rendszerek létrehozásába, valamint a minősítés adminisztratív terheinek csökkentése a termelők szövetkezetei révén, a gazdálkodók költségeinek lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

63.

támogatja a mezőgazdasági termékek minőségéhez kapcsolódó valamennyi rendszer működésével kapcsolatos bevált gyakorlatokat tartalmazó iránymutatások kidolgozására vonatkozó bizottsági kezdeményezést; az iránymutatásokat az üzemeltetőknek be kellene tartaniuk, és azoknak tartalmazniuk kellene olyan elképzeléseket, amelyek célja a termelő ágazat támogatása termékei hozzáadott értékének létrehozásában, a minősítési rendszerek kölcsönös elismerésének ösztönzése és a termelő ágazat bevonása az ilyen rendszerek létrehozásába, valamint a minősítés adminisztratív terheinek csökkentése a termelők szövetkezetei révén, a gazdálkodók költségeinek lehető legnagyobb mértékű csökkentése érdekében;

Tájékoztatási és támogatási politika

| 64. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság közleményében nem utal a promóciós intézkedések támogatásának szükségességére, melyek pedig különösen fontosak annak érdekében, hogy az európai mezőgazdasági termelők minőséggel, élelmezésbiztonsággal és környezetvédelemmel kapcsolatos erőfeszítései megtérüljenek; úgy véli, hogy az Európai Unió rendelkezésére álló promóciós eszközöket a hatékonyságuk növelése érdekében felül kell vizsgálni; ezzel összefüggésben javasolja, hogy a közelmúltban a borágazatban bevezetett, reklámozásra nyújtott támogatást terjesszék ki az európai uniós piacra; |
| --- | --- |

64.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság közleményében nem utal a promóciós intézkedések támogatásának szükségességére, melyek pedig különösen fontosak annak érdekében, hogy az európai mezőgazdasági termelők minőséggel, élelmezésbiztonsággal és környezetvédelemmel kapcsolatos erőfeszítései megtérüljenek; úgy véli, hogy az Európai Unió rendelkezésére álló promóciós eszközöket a hatékonyságuk növelése érdekében felül kell vizsgálni; ezzel összefüggésben javasolja, hogy a közelmúltban a borágazatban bevezetett, reklámozásra nyújtott támogatást terjesszék ki az európai uniós piacra;

| 65. | támogatja az európai uniós élelmiszerminőségi és élelmiszerbiztonsági politikák pozitív hatásainak minél szélesebb körű és hatékony megismertetésére irányuló európai intézkedést; azt javasolja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a közösségi termékekre vonatkozó élelmiszerminőségi, és -biztonsági követelmények ismertetése és promóciója terén; |
| --- | --- |

65.

támogatja az európai uniós élelmiszerminőségi és élelmiszerbiztonsági politikák pozitív hatásainak minél szélesebb körű és hatékony megismertetésére irányuló európai intézkedést; azt javasolja a Bizottságnak és a tagállamoknak, hogy fokozzák erőfeszítéseiket a közösségi termékekre vonatkozó élelmiszerminőségi, és -biztonsági követelmények ismertetése és promóciója terén;

| 66. | a földrajzi jelzéssel ellátott termékek és a közösségi márkák tekintetében végzett kommunikációs és tájékoztatási tevékenységeket állami tulajdonú és/vagy magánvállalkozások, természetes személyek vagy szervezetek is végezhetik; |
| --- | --- |

66.

a földrajzi jelzéssel ellátott termékek és a közösségi márkák tekintetében végzett kommunikációs és tájékoztatási tevékenységeket állami tulajdonú és/vagy magánvállalkozások, természetes személyek vagy szervezetek is végezhetik;

| 67. | úgy véli, hogy mivel az Európai Unió piaca igen fontos a földrajzi jelzéssel ellátott termékek termelői számára, a Bizottságnak és a tagállamoknak további pénzügyi forrásokat kellene biztosítaniuk a belső piacot célzó promóciós programok számára, valamint tovább kellene növelniük a harmadik országokban folyó promóciós kampányok költségvetését; |
| --- | --- |

67.

úgy véli, hogy mivel az Európai Unió piaca igen fontos a földrajzi jelzéssel ellátott termékek termelői számára, a Bizottságnak és a tagállamoknak további pénzügyi forrásokat kellene biztosítaniuk a belső piacot célzó promóciós programok számára, valamint tovább kellene növelniük a harmadik országokban folyó promóciós kampányok költségvetését;

| 68. | hangsúlyozza, hogy a tájékoztatási politikának nemcsak a fogyasztókat, hanem a termelőket is célba kell venni, mivel a termelők magatartása szorosan kapcsolódik piaci ismereteikhez, valamint azzal kapcsolatos tájékozottságukhoz, hogy a fogyasztók mennyire értékelik termékeik minőségét; |
| --- | --- |

68.

hangsúlyozza, hogy a tájékoztatási politikának nemcsak a fogyasztókat, hanem a termelőket is célba kell venni, mivel a termelők magatartása szorosan kapcsolódik piaci ismereteikhez, valamint azzal kapcsolatos tájékozottságukhoz, hogy a fogyasztók mennyire értékelik termékeik minőségét;

| 69. | hangsúlyozza az európai uniós finanszírozás lehetséges szerepét ezen a téren, különösen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMOGA) keretében rendelkezésre álló eszközök révén; mindazonáltal felhívja a figyelmet arra, hogy a globális pénzügyi válság következtében a kistermelők számára a hitelfeltételek szigorúbbá váltak, és hogy ez drámai mértékben korlátozza e termelőknek a vidékfejlesztési programok által előírt társfinanszírozáshoz való hozzáférését; ezzel összefüggésben javasolja, hogy a Bizottság fontolja meg a mezőgazdasági hitelek rendszerének európai uniós szintű összehangolását; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza az európai uniós finanszírozás lehetséges szerepét ezen a téren, különösen az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMOGA) keretében rendelkezésre álló eszközök révén; mindazonáltal felhívja a figyelmet arra, hogy a globális pénzügyi válság következtében a kistermelők számára a hitelfeltételek szigorúbbá váltak, és hogy ez drámai mértékben korlátozza e termelőknek a vidékfejlesztési programok által előírt társfinanszírozáshoz való hozzáférését; ezzel összefüggésben javasolja, hogy a Bizottság fontolja meg a mezőgazdasági hitelek rendszerének európai uniós szintű összehangolását;

| 70. | előnyben részesíti az olyan mezőgazdasági piacok ösztönzését, amelyek a helyi idénytermékek árusítóhelyeként a gazdálkodók közvetlen irányítása alatt állnak, mivel ezáltal biztosítható a jó minőségű termékek tisztességes ára, megszilárdítható a termék és származási helye közötti kapcsolat, továbbá arra ösztönözhetők a fogyasztók, hogy a minőségen alapuló, tájékozott döntéseket hozzanak; úgy véli, hogy a tagállamoknak ösztönözniük kellene olyan forgalmazási egységek létrehozását, ahol a termelők közvetlenül ismertethetik meg termékeikkel a fogyasztókat; |
| --- | --- |

70.

előnyben részesíti az olyan mezőgazdasági piacok ösztönzését, amelyek a helyi idénytermékek árusítóhelyeként a gazdálkodók közvetlen irányítása alatt állnak, mivel ezáltal biztosítható a jó minőségű termékek tisztességes ára, megszilárdítható a termék és származási helye közötti kapcsolat, továbbá arra ösztönözhetők a fogyasztók, hogy a minőségen alapuló, tájékozott döntéseket hozzanak; úgy véli, hogy a tagállamoknak ösztönözniük kellene olyan forgalmazási egységek létrehozását, ahol a termelők közvetlenül ismertethetik meg termékeikkel a fogyasztókat;

| 71. | kéri a helyi piacokon történő értékesítés ösztönzését célzó programok létrehozását a feldolgozásra és értékesítésre irányuló helyi és regionális kezdeményezések támogatása céljából; úgy véli, hogy ez többek között a termelők szövetkezetei révén valósítható meg, tekintettel a hozzáadott érték növelésében vidéken játszott szerepükre; |
| --- | --- |

71.

kéri a helyi piacokon történő értékesítés ösztönzését célzó programok létrehozását a feldolgozásra és értékesítésre irányuló helyi és regionális kezdeményezések támogatása céljából; úgy véli, hogy ez többek között a termelők szövetkezetei révén valósítható meg, tekintettel a hozzáadott érték növelésében vidéken játszott szerepükre;

*

* *

| 72. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

72.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0098.

(2)  HL C 328., 1998.10.26., 232. o.

(3)  Például „consortium” Olaszországban, „consejo regulador” Spanyolországban és „organisme de défense et de gestion” vagy „détenteur d'IG” Franciaországban.

(4)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

(5)  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/34

---

2010. március 25., csütörtökA pénzügyi és gazdasági világválság hatása a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre

P7_TA(2010)0089

Az Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól (2009/2150(INI))

2011/C 4 E/06

Az Európai Parlament,

tekintettel a 2009. szeptember 24–25-én Pittsburghben, valamint a 2009. április 2-án Londonban tartott G20-csúcstalálkozókra,

tekintettel a 2009. július 8. és 10. között L’Aquilában tartott G8-csúcstalálkozóra,

tekintettel az Egyesült Nemzetek 2000. szeptember 8-i millenniumi nyilatkozatára, amely többek között a szegénység és az éhezés megszüntetése érdekében a nemzetközi közösség által együttesen megállapított célkitűzésekként rögzíti a millenniumi fejlesztési célokat,

tekintettel a fejlesztési politikával kapcsolatos európai konszenzusra (1), valamint a fejlesztési politika terén való komplementaritásról és munkamegosztásról szóló európai uniós magatartási kódexre (2),

tekintettel a 2002. március 18. és 22. között Monterreyben, Mexikóban megrendezett nemzetközi fejlesztésfinanszírozási konferencián elfogadott monterreyi konszenzusra,

tekintettel a segítségnyújtás hatékonyságáról szóló párizsi nyilatkozatra és az accrai cselekvési programra,

tekintettel a Nemzetközi Valutaalap (IMF) a globális pénzügyi válság alacsony jövedelmű országokra gyakorolt hatásairól szóló jelentésének 2009 szeptemberében közzétett frissített változatára,

tekintettel az IMF „Global Economic Outlook - Sustaining the Recovery” (Globális gazdasági kilátások – A fellendülés életben tartása) című, 2009 októberében közzétett jelentésére,

tekintettel az IMF „World Economic Outlook Update” című, 2010 januárjában közzétett jelentésére,

tekintettel a Világbank „Protecting Progress: The Challenge Facing Low-Income Countries in the Global Recession” (A fejlődés védelmében: az alacsony jövedelmű országok kihívásai a globális recesszió idején) című, 2009 szeptemberében közzétett jelentésére,

tekintettel a Világbank 2009 júniusában megjelent „Global Development Finance: Charting a Global Recovery 2009” (Globális fejlesztésfinanszírozás: a globális fellendülés felvázolása 2009-ben) című jelentésére,

tekintettel a Világbank „Global Economic Prospects - Crisis, Finance and Growth” (Globális gazdasági kilátások – Válság, pénzügy és növekedés) című, 2010 januárjában közzétett jelentésére,

tekintettel az „Overcoming Fragility in Africa - Forging a New European Approach” (Afrika törékenységének legyőzése – Egy új európai megközelítés kialakítása) című, 2009 októberében közzétett európai fejlesztési jelentésre,

tekintettel a „The Aid Effectiveness Agenda: Benefits of a European Approach” (A támogatáshatékonysági program: az európai megközelítés előnyei) című, a Bizottság megrendelésére a HTSPE tanácsadó cég által készített, 2009 októberében közzétett tanulmányra,

tekintettel a millenniumi fejlesztési célok megvalósításának hiányosságaival foglalkozó ENSZ-munkacsoport által 2009 szeptemberében közzétett, „Strengthening the Global Partnership for Development in a Time of Crisis” (A globális fejlesztési partnerség erősítése válság idején) című jelentésre,

tekintettel az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferenciája (UNCTAD) „Trade and Development Report, 2009” című, 2009 szeptemberében közzétett jelentésére,

tekintettel az UNCTAD „The Least Developed Countries Report 2009: The State and Development Governance” (A legkevésbé fejlett országokról szóló 2009. évi jelentés: Az állam és a fejlesztésirányítás) című jelentésére,

tekintettel a FAO csúcstalálkozójáról és az élelmezésbiztonságról szóló 2009. november 26-i állásfoglalására (3),

tekintettel 2009. október 8-i állásfoglalására a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól (4),

tekintettel a pénzügyi világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló 2009. november 10-i meghallgatására, különösen Guttorm Schjelderup professzor hozzászólására az illegális pénzáramlásokról és az adóparadicsomokról,

tekintettel a 2009. szeptember 24–25-i pittsburghi G20-csúcstalálkozóról szóló 2009. október 8-i állásfoglalására (5),

tekintettel az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank 2007-es éves jelentéséről szóló 2009. március 25-i állásfoglalására (6),

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokkal összefüggő, fejlesztésre szánt új pénzügyi eszközökről szóló 2006. február 16-i állásfoglalására (7),

tekintettel az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés 2009. december 3-án Luandában elfogadott, a pénzügyi válságnak az AKCS-országokra kifejtett hatásáról szóló közös állásfoglalására,

tekintettel a 2006/1016/EK határozat jogalapjáról szóló 2008. november 6-i bírósági ítéletre (8),

tekintettel a 2003/87/EK irányelvnek az üvegházhatású gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének továbbfejlesztése és kiterjesztése tekintetében történő módosításáról szóló 2009. április 23-i 2009/29/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

tekintettel „A fejlődő országok támogatása a válság kezelésében” című 2009. április 8-i bizottsági közleményre (COM(2009)0160),

tekintettel „A fejlesztés új finanszírozási forrásai: a lehetőségek áttekintése” című 2005. április 5-i bizottsági munkadokumentumra (SEC(2005)0467),

tekintettel az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2009. május 18-i és 19-i következtetéseire a fejlődő országoknak a válságkezelés során történő támogatásáról,

tekintettel „A politikák fejlesztési célú koherenciája – az egész Unióra kiterjedő megközelítés szakpolitikai keretének kialakítása” című 2009. szeptember 15-i bizottsági közleményre (COM(2009)0458), valamint az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának 2009. november 17-i következtetéseire a politikák fejlesztési célú koherenciájáról és a segélyhatékonyság működési keretéről,

tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválsággal és annak a fejlődésre gyakorolt hatásával foglalkozó ENSZ-konferenciára, valamint a konferencia eredményének az ENSZ Közgyűlése által 2009. július 9-én a 63/303. számú határozattal történő jóváhagyására,

tekintettel az innovatív finanszírozásról 2009. május 28–29-én Párizsban tartott konferenciára és a fejlesztési finanszírozásról 2008. november 28. és december 2. között Dohában tartott nemzetközi konferenciára,

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének elnöke alá tartozó, a nemzetközi monetáris és pénzügyi rendszer reformjával foglalkozó szakértői bizottság 2009 márciusában közzétett ajánlásaira,

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére (A7-0034/2010),

| A. | mivel a feltörekvő és a fejlődő gazdaságok a 2008-as 6,1 %-os gyarapodáshoz képest 2009-ben csupán 2,1 %-kal növekednek, |
| --- | --- |

A.

mivel a feltörekvő és a fejlődő gazdaságok a 2008-as 6,1 %-os gyarapodáshoz képest 2009-ben csupán 2,1 %-kal növekednek,

| B. | mivel a világ árukereskedelme 2009-ben előreláthatólag 17 %-kal csökken, a kereskedelemre és az infrastruktúrára irányuló beruházások pedig a hitelválság következtében akadoznak, és mivel a legkevésbé fejlett országokat különösen sújtotta a válság, |
| --- | --- |

B.

mivel a világ árukereskedelme 2009-ben előreláthatólag 17 %-kal csökken, a kereskedelemre és az infrastruktúrára irányuló beruházások pedig a hitelválság következtében akadoznak, és mivel a legkevésbé fejlett országokat különösen sújtotta a válság,

| C. | mivel a nemzetközi pénzintézetek nincsenek könnyű helyzetben a fejlődő országok igényeinek kielégítését illetően, és ha nem tudják tőkéjüket növelni, komoly hitelezési problémáik lesznek, |
| --- | --- |

C.

mivel a nemzetközi pénzintézetek nincsenek könnyű helyzetben a fejlődő országok igényeinek kielégítését illetően, és ha nem tudják tőkéjüket növelni, komoly hitelezési problémáik lesznek,

| D. | mivel a globális válságnak a közepes jövedelmű fejlődő országokra gyakorolt hatását nem lehet figyelmen kívül hagyni, |
| --- | --- |

D.

mivel a globális válságnak a közepes jövedelmű fejlődő országokra gyakorolt hatását nem lehet figyelmen kívül hagyni,

| E. | mivel a pénzügyi szektor szabályozásának, felügyeletének és ellenőrzésének hiányosságai, illetve a létező felügyeleti és gyors riasztási mechanizmusok, valamint a nemzetközi pénzintézetek által folytatott bizonyos politikák fogyatékosságai világszintű rendszerválságot okoztak, illetve felgyorsították annak kialakulását, és ez szükségessé teszi a fennálló paradigmák felülvizsgálatát, melynek nemzetközi kompenzációt és tehermegosztást is magában kell foglalnia, |
| --- | --- |

E.

mivel a pénzügyi szektor szabályozásának, felügyeletének és ellenőrzésének hiányosságai, illetve a létező felügyeleti és gyors riasztási mechanizmusok, valamint a nemzetközi pénzintézetek által folytatott bizonyos politikák fogyatékosságai világszintű rendszerválságot okoztak, illetve felgyorsították annak kialakulását, és ez szükségessé teszi a fennálló paradigmák felülvizsgálatát, melynek nemzetközi kompenzációt és tehermegosztást is magában kell foglalnia,

| F. | mivel az adóparadicsomok lehetőséget teremtenek a pénz elrejtésére, és ezzel ösztönzik a felelősségteljes kormányzás aláásását, elsősorban az adózás ás a jogállamiság területén; mivel a fejlődő országokból eredő illegális pénzáramlások becsült értéke 641–941 milliárd USD-re tehető, ami nagyjából a globális fejlesztéstámogatás tízszeresének felel meg, |
| --- | --- |

F.

mivel az adóparadicsomok lehetőséget teremtenek a pénz elrejtésére, és ezzel ösztönzik a felelősségteljes kormányzás aláásását, elsősorban az adózás ás a jogállamiság területén; mivel a fejlődő országokból eredő illegális pénzáramlások becsült értéke 641–941 milliárd USD-re tehető, ami nagyjából a globális fejlesztéstámogatás tízszeresének felel meg,

| G. | mivel a Transparency International 2008. évi jelentése szerint a világszinten tapasztalható korrupció eléri az 50 milliárd USA-dollárt, ami az összes hivatalos fejlesztéstámogatás, valamint az ivóvíz és a közegészségügy biztosítása terén kitűzött célok eléréséhez szükséges beruházások volumenének majdnem fele, |
| --- | --- |

G.

mivel a Transparency International 2008. évi jelentése szerint a világszinten tapasztalható korrupció eléri az 50 milliárd USA-dollárt, ami az összes hivatalos fejlesztéstámogatás, valamint az ivóvíz és a közegészségügy biztosítása terén kitűzött célok eléréséhez szükséges beruházások volumenének majdnem fele,

| H. | mivel az Európai Unió a legnagyobb adományozóként a világ segélyáramlásainak megközelítőleg 60 %-áért felel, és a Bizottság előrejelzései szerint 2009-ben a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kötelezettségvállalásai terén 22 milliárd dolláros hiánnyal kell számolni, |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió a legnagyobb adományozóként a világ segélyáramlásainak megközelítőleg 60 %-áért felel, és a Bizottság előrejelzései szerint 2009-ben a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) kötelezettségvállalásai terén 22 milliárd dolláros hiánnyal kell számolni,

| I. | mivel a globális válság miatt a fejlett gazdaságok termelésében bekövetkezett hanyatlás elkerülhetetlenül a hivatalos fejlesztési támogatás volumenének csökkenéséhez fog vezetni, épp egy olyan időszakban, amikor a fejlődő országok számára létfontosságú a külső segítség, |
| --- | --- |

I.

mivel a globális válság miatt a fejlett gazdaságok termelésében bekövetkezett hanyatlás elkerülhetetlenül a hivatalos fejlesztési támogatás volumenének csökkenéséhez fog vezetni, épp egy olyan időszakban, amikor a fejlődő országok számára létfontosságú a külső segítség,

| J. | mivel jóformán az összes uniós felajánlás (azok 99 %-a) már meglévő kötelezettségvállalásokhoz köthető; mivel 8,8 milliárd euró kifizetését előrehozták, aminek következtében fennáll a veszélye annak, hogy az elkövetkezendő évekre kevesebb fejlesztési támogatás jut, |
| --- | --- |

J.

mivel jóformán az összes uniós felajánlás (azok 99 %-a) már meglévő kötelezettségvállalásokhoz köthető; mivel 8,8 milliárd euró kifizetését előrehozták, aminek következtében fennáll a veszélye annak, hogy az elkövetkezendő évekre kevesebb fejlesztési támogatás jut,

| K. | mivel a segélyhatékonyságra irányuló európai megközelítéssel 2010 és 2015 között évente 3–6 milliárd eurót kitevő hatékonyságnövekedés érhető el, |
| --- | --- |

K.

mivel a segélyhatékonyságra irányuló európai megközelítéssel 2010 és 2015 között évente 3–6 milliárd eurót kitevő hatékonyságnövekedés érhető el,

| 1. | messzemenően tisztában van azzal, hogy az elmúlt két év (élelmezési, energiaügyi, éghajlati, pénzügyi, gazdasági és szociális) válságsorozata az iparosodott és a feltörekvő gazdaságokra súlyos, a fejlődő országok szegény néprétegeire viszont pusztító hatással van, aminek következtében világszerte több mint 200 millió munkavállalót sújt a rendkívüli szegénység, és a világ népességének több mint egyhatoda éhezik; |
| --- | --- |

1.

messzemenően tisztában van azzal, hogy az elmúlt két év (élelmezési, energiaügyi, éghajlati, pénzügyi, gazdasági és szociális) válságsorozata az iparosodott és a feltörekvő gazdaságokra súlyos, a fejlődő országok szegény néprétegeire viszont pusztító hatással van, aminek következtében világszerte több mint 200 millió munkavállalót sújt a rendkívüli szegénység, és a világ népességének több mint egyhatoda éhezik;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak kötelessége támogatni a fejlődő országokat, hogy azok megbirkózhassanak a gazdasági világválság és az éghajlatváltozás miatt rájuk nehezedő terhekkel, annak ellenére, hogy nem felelősek azokért; e tekintetben sürgeti a tagállamokat, hogy maradéktalanul tegyenek eleget a hivatalos fejlesztési támogatásokba foglalt, fejlődő országok iránti kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak kötelessége támogatni a fejlődő országokat, hogy azok megbirkózhassanak a gazdasági világválság és az éghajlatváltozás miatt rájuk nehezedő terhekkel, annak ellenére, hogy nem felelősek azokért; e tekintetben sürgeti a tagállamokat, hogy maradéktalanul tegyenek eleget a hivatalos fejlesztési támogatásokba foglalt, fejlődő országok iránti kötelezettségeiknek;

| 3. | felszólít a millenniumi fejlesztési célok 2015-re történő megvalósítására irányuló kötelezettségvállalások megerősítésére, és a millenniumi fejlesztési célok felülvizsgálata tekintetében fokozott összehangolt fellépésre hív fel; felhívja a tagállamokat, hogy a legmesszebbmenőkig támogassák és helyezkedjenek közös álláspontra az ENSZ millenniumi fejlesztési célkitűzéseiről 2010-ben rendezendő csúcsértekezlet kapcsán; |
| --- | --- |

3.

felszólít a millenniumi fejlesztési célok 2015-re történő megvalósítására irányuló kötelezettségvállalások megerősítésére, és a millenniumi fejlesztési célok felülvizsgálata tekintetében fokozott összehangolt fellépésre hív fel; felhívja a tagállamokat, hogy a legmesszebbmenőkig támogassák és helyezkedjenek közös álláspontra az ENSZ millenniumi fejlesztési célkitűzéseiről 2010-ben rendezendő csúcsértekezlet kapcsán;

| 4. | felszólítja a tagállamokat hivatalos fejlesztéstámogatási kötelezettségeik teljes mértékű megvalósítására mind kétoldalú, mind többoldalú szinten; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a tagállamokat hivatalos fejlesztéstámogatási kötelezettségeik teljes mértékű megvalósítására mind kétoldalú, mind többoldalú szinten;

| 5. | arra kéri a tagállamokat, hogy emeljék a hivatalos fejlesztési támogatások összegét azon közös célkitűzés elérése érdekében, hogy 2010-re a hivatalos fejlesztéstámogatás a bruttó nemzeti jövedelem 0, 56 %-át, 2015-re pedig 0,7 %-át tegye ki; továbbá felszólítja őket arra, hogy a párizsi nyilatkozat és az accrai cselekvési program megvalósításával fokozzák a segítségnyújtás hatékonyságának fejlesztésére irányuló erőfeszítéseiket, oly módon, hogy egymás között jobban összehangolják intézkedéseiket, javítják a segítségnyújtási mechanizmusok előreláthatóságát és tartósságát, felgyorsítják a segélyezés ütemét, törekszenek a segélyek felszabadítására, valamint növelik a segélyeket fogadók befogadási képességét; támogatja a segélyezés átláthatóságáért indított nemzetközi kezdeményezést, amelynek célja a segélyekre vonatkozó információk elérhetőségének és rendelkezésre állásának javítása és legitimitásának fokozása, illetve annak biztosítása, hogy segélyeket a szegénység elleni küzdelem érdekében a lehető leghatékonyabb módon használják fel; felkéri az összes olyan tagállamot, amely még nem csatlakozott ehhez a kezdeményezéshez, hogy tegye meg; |
| --- | --- |

5.

arra kéri a tagállamokat, hogy emeljék a hivatalos fejlesztési támogatások összegét azon közös célkitűzés elérése érdekében, hogy 2010-re a hivatalos fejlesztéstámogatás a bruttó nemzeti jövedelem 0, 56 %-át, 2015-re pedig 0,7 %-át tegye ki; továbbá felszólítja őket arra, hogy a párizsi nyilatkozat és az accrai cselekvési program megvalósításával fokozzák a segítségnyújtás hatékonyságának fejlesztésére irányuló erőfeszítéseiket, oly módon, hogy egymás között jobban összehangolják intézkedéseiket, javítják a segítségnyújtási mechanizmusok előreláthatóságát és tartósságát, felgyorsítják a segélyezés ütemét, törekszenek a segélyek felszabadítására, valamint növelik a segélyeket fogadók befogadási képességét; támogatja a segélyezés átláthatóságáért indított nemzetközi kezdeményezést, amelynek célja a segélyekre vonatkozó információk elérhetőségének és rendelkezésre állásának javítása és legitimitásának fokozása, illetve annak biztosítása, hogy segélyeket a szegénység elleni küzdelem érdekében a lehető leghatékonyabb módon használják fel; felkéri az összes olyan tagállamot, amely még nem csatlakozott ehhez a kezdeményezéshez, hogy tegye meg;

| 6. | hangsúlyozza, hogy bár a hivatalos fejlesztéstámogatási kötelezettségvállalások teljesítése feltétlenül szükséges, nem elegendő a fejlesztési vészhelyzet kezeléséhez, és ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy aktívan támogassa a már létező innovatív jellegű fejlesztési támogatási eszközöket, és sürgősen nevezzen meg további innovatív forrásokat; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy bár a hivatalos fejlesztéstámogatási kötelezettségvállalások teljesítése feltétlenül szükséges, nem elegendő a fejlesztési vészhelyzet kezeléséhez, és ismételten felszólítja a Bizottságot, hogy aktívan támogassa a már létező innovatív jellegű fejlesztési támogatási eszközöket, és sürgősen nevezzen meg további innovatív forrásokat;

| 7. | aggodalommal veszi tudomásul a hivatalos fejlesztési támogatások erőfeszítéseinek csökkentését a millenniumi fejlesztési célok elérésében döntő fontosságú közegészségügy, különösen a szexuális és reproduktív egészségjogok terén; rámutat, hogy az egészséges, erős munkaerő a gazdasági fejlődés előfeltétele; |
| --- | --- |

7.

aggodalommal veszi tudomásul a hivatalos fejlesztési támogatások erőfeszítéseinek csökkentését a millenniumi fejlesztési célok elérésében döntő fontosságú közegészségügy, különösen a szexuális és reproduktív egészségjogok terén; rámutat, hogy az egészséges, erős munkaerő a gazdasági fejlődés előfeltétele;

| 8. | felszólítja a Bizottságot, hogy még inkább mozdítsa elő a nemzetközi fejlesztési együttműködés reformját; |
| --- | --- |

8.

felszólítja a Bizottságot, hogy még inkább mozdítsa elő a nemzetközi fejlesztési együttműködés reformját;

| 9. | hangsúlyozza, hogy a nemzetközi segélyezési rendszer jelenleg is zajló reformja nem jelenthet visszalépést a fejlesztéssel kapcsolatban eddig elértekhez képest, és nem szolgálhat ürügyként a tagállamok számára kötelezettségeik be nem tartásához; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy a nemzetközi segélyezési rendszer jelenleg is zajló reformja nem jelenthet visszalépést a fejlesztéssel kapcsolatban eddig elértekhez képest, és nem szolgálhat ürügyként a tagállamok számára kötelezettségeik be nem tartásához;

| 10. | azon a véleményen van, hogy a fejlesztéstámogatásra szánt források mennyisége önmagában nem elegendő ahhoz, hogy megítélhető legyen az Európai Unió fejlesztéstámogatási intézkedéseinek eredményessége és hatékonysága; |
| --- | --- |

10.

azon a véleményen van, hogy a fejlesztéstámogatásra szánt források mennyisége önmagában nem elegendő ahhoz, hogy megítélhető legyen az Európai Unió fejlesztéstámogatási intézkedéseinek eredményessége és hatékonysága;

| 11. | véleménye szerint a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésének továbbra is elsőbbséget kell élveznie; |
| --- | --- |

11.

véleménye szerint a pénzügyi és gazdasági válság leküzdésének továbbra is elsőbbséget kell élveznie;

| 12. | hangsúlyozza, hogy továbbra is segítséget kell nyújtani, mégpedig folyamatosan az új adottságokhoz és körülményekhez igazítva; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy továbbra is segítséget kell nyújtani, mégpedig folyamatosan az új adottságokhoz és körülményekhez igazítva;

| 13. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági világválság mind a mennyiség, mind a minőség tekintetében szükségessé tette a megerősített fejlesztési együttműködést; |
| --- | --- |

13.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági világválság mind a mennyiség, mind a minőség tekintetében szükségessé tette a megerősített fejlesztési együttműködést;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a hitelválság, a gazdaság csökkenő ciklusa által keltett bizonytalanság, valamint a nemzetközi kereskedelem, a befektetések és a migráns munkavállalók pénzátutalásainak visszaesése voltak azok a tényezők, amelyeken keresztül a válság a fejlett országokból átterjedt a fejlődő országokba, valamint hogy az Uniónak valamennyi említett területen kezdeményezéseket kell elfogadnia és a nemzetközi színtéren összehangolt, átfogó és következetes módon kell fellépnie; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a hitelválság, a gazdaság csökkenő ciklusa által keltett bizonytalanság, valamint a nemzetközi kereskedelem, a befektetések és a migráns munkavállalók pénzátutalásainak visszaesése voltak azok a tényezők, amelyeken keresztül a válság a fejlett országokból átterjedt a fejlődő országokba, valamint hogy az Uniónak valamennyi említett területen kezdeményezéseket kell elfogadnia és a nemzetközi színtéren összehangolt, átfogó és következetes módon kell fellépnie;

| 15. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos eszközeik és politikáik ellenőrzésekor arra is ügyeljenek, hogy a lehető legalacsonyobb szinten tartsák a fejlődő országok gazdaságára gyakorolt nem kívánt hatásokat, például a fejlesztési segélyek átutalásától való egyre nagyobb függőséget és a növekedésre, a fizetésekre és a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatásait, valamint a járadékvadászatra irányuló rendszerek és a korrupció elterjedését; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a fejlesztési együttműködéssel kapcsolatos eszközeik és politikáik ellenőrzésekor arra is ügyeljenek, hogy a lehető legalacsonyobb szinten tartsák a fejlődő országok gazdaságára gyakorolt nem kívánt hatásokat, például a fejlesztési segélyek átutalásától való egyre nagyobb függőséget és a növekedésre, a fizetésekre és a foglalkoztatásra gyakorolt negatív hatásait, valamint a járadékvadászatra irányuló rendszerek és a korrupció elterjedését;

| 16. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy javítsa a két- és többoldalú fejlesztési együttműködés összehangolását, mivel e terület hiányosságai a fejlesztési segélyek alacsony hatásfokának fő okai közé tartoznak; |
| --- | --- |

16.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy javítsa a két- és többoldalú fejlesztési együttműködés összehangolását, mivel e terület hiányosságai a fejlesztési segélyek alacsony hatásfokának fő okai közé tartoznak;

| 17. | felismeri, hogy a pénzügyi szektor szabályozásának, felügyeletének és ellenőrzésének hiányosságai, illetve a nemzetközi pénzintézetek által folytatott bizonyos politikák nem tették lehetővé a válság megelőzését, és inkább felerősítették annak negatív hatásait; hangsúlyozza, hogy – a fejlett országokban lezajlottakkal ellentétben – az ilyen feltételek jelentősen csökkentették a fejlődő országok képességét arra, hogy költségvetési ösztönző intézkedések bevezetésével reagáljanak a gazdaság lassulására; |
| --- | --- |

17.

felismeri, hogy a pénzügyi szektor szabályozásának, felügyeletének és ellenőrzésének hiányosságai, illetve a nemzetközi pénzintézetek által folytatott bizonyos politikák nem tették lehetővé a válság megelőzését, és inkább felerősítették annak negatív hatásait; hangsúlyozza, hogy – a fejlett országokban lezajlottakkal ellentétben – az ilyen feltételek jelentősen csökkentették a fejlődő országok képességét arra, hogy költségvetési ösztönző intézkedések bevezetésével reagáljanak a gazdaság lassulására;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válságra átfogó jellegű választ kell adni, hogy a szabályozás és a felülvizsgálat alól nem maradhat ki semmilyen pénzintézet, piaci szegmens vagy joghatóság, továbbá, hogy az új nemzetközi pénzügyi kormányzás alapját valamennyi szereplő átláthatósága és felelőssége kell, hogy képezze; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a gazdasági és pénzügyi válságra átfogó jellegű választ kell adni, hogy a szabályozás és a felülvizsgálat alól nem maradhat ki semmilyen pénzintézet, piaci szegmens vagy joghatóság, továbbá, hogy az új nemzetközi pénzügyi kormányzás alapját valamennyi szereplő átláthatósága és felelőssége kell, hogy képezze;

| 19. | egyrészről üdvözli, hogy a nemzetközi pénzügyi intézmények a szegények érdekeit szolgáló kiadások növelésével, valamint a szegénység visszaszorításának hangsúlyozásával és a növekedést ösztönző kiadások emelésével javították a kölcsönfelvételi lehetőségeket az alacsony bevételű országok számára; ugyanakkor mélységes aggodalmát fejezi ki a fejlődő országok egyre növekvő eladósodása, illetve az adósság fenntarthatóságával kapcsolatos újabb válság kialakulásának kockázata miatt; felszólítja a kormányokat, hogy tegyenek sürgős lépéseket a nemzetközi pénzintézetek megreformálása érdekében; |
| --- | --- |

19.

egyrészről üdvözli, hogy a nemzetközi pénzügyi intézmények a szegények érdekeit szolgáló kiadások növelésével, valamint a szegénység visszaszorításának hangsúlyozásával és a növekedést ösztönző kiadások emelésével javították a kölcsönfelvételi lehetőségeket az alacsony bevételű országok számára; ugyanakkor mélységes aggodalmát fejezi ki a fejlődő országok egyre növekvő eladósodása, illetve az adósság fenntarthatóságával kapcsolatos újabb válság kialakulásának kockázata miatt; felszólítja a kormányokat, hogy tegyenek sürgős lépéseket a nemzetközi pénzintézetek megreformálása érdekében;

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a Világbank arra irányuló javaslatának alkalmazását, hogy egy, az élelmiszerbiztonság, a szociális védelem és az emberi fejlődés finanszírozására hivatott kiszolgáltatottsági alap jöjjön létre; |
| --- | --- |

20.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a Világbank arra irányuló javaslatának alkalmazását, hogy egy, az élelmiszerbiztonság, a szociális védelem és az emberi fejlődés finanszírozására hivatott kiszolgáltatottsági alap jöjjön létre;

| 21. | felkéri a G20-csoport vezetőit arra, hogy a 2009. szeptemberi pittsburghi csúcstalálkozón vállalt kötelezettségeiknek megfelelően késedelem nélkül tegyenek lépéseket a globális fejlesztési rendszer átalakításáért, és ennek keretében az IMF-kvóták legalább 5 %-át csoportosítsák át a feltörekvő és a fejlődő gazdaságok számára, a Világbank szavazati részesedéseinek pedig legalább 3 %-át a fejlődő és átalakulóban lévő országok számára; |
| --- | --- |

21.

felkéri a G20-csoport vezetőit arra, hogy a 2009. szeptemberi pittsburghi csúcstalálkozón vállalt kötelezettségeiknek megfelelően késedelem nélkül tegyenek lépéseket a globális fejlesztési rendszer átalakításáért, és ennek keretében az IMF-kvóták legalább 5 %-át csoportosítsák át a feltörekvő és a fejlődő gazdaságok számára, a Világbank szavazati részesedéseinek pedig legalább 3 %-át a fejlődő és átalakulóban lévő országok számára;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a világgazdaság irányítását meg kell reformálni oly módon, hogy a döntéshozatali fórumokon biztosítva legyen a fejlődő országok jobb képviselete; ezért azt javasolja, hogy a G20-ak körét legalább egy, a fejlődő országokat - különösen a legkevésbé fejlett országokat - képviselő taggal bővítsék, aki a G77 hivatalban lévő elnöke lehetne; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a világgazdaság irányítását meg kell reformálni oly módon, hogy a döntéshozatali fórumokon biztosítva legyen a fejlődő országok jobb képviselete; ezért azt javasolja, hogy a G20-ak körét legalább egy, a fejlődő országokat - különösen a legkevésbé fejlett országokat - képviselő taggal bővítsék, aki a G77 hivatalban lévő elnöke lehetne;

| 23. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a tisztességes munka támogatására és védelmére, valamint a nemek közötti megkülönböztetés és a gyermekmunka elleni harcra, követve a növelendő szerepkörű Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a témában tett ajánlásait; |
| --- | --- |

23.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet a tisztességes munka támogatására és védelmére, valamint a nemek közötti megkülönböztetés és a gyermekmunka elleni harcra, követve a növelendő szerepkörű Nemzetközi Munkaügyi Szervezetnek a témában tett ajánlásait;

| 24. | hangsúlyozza, hogy olyan nemzetközi kormányzási rendszerre kell váltani, amely megvédi a legkiszolgáltatottabb embereket és országokat, különösen azokat, amelyeket a válság a legsúlyosabb mértékben érintett, és amelyek hatástalan védőhálóval rendelkeznek, vagy nem rendelkeznek védőhálóval; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy olyan nemzetközi kormányzási rendszerre kell váltani, amely megvédi a legkiszolgáltatottabb embereket és országokat, különösen azokat, amelyeket a válság a legsúlyosabb mértékben érintett, és amelyek hatástalan védőhálóval rendelkeznek, vagy nem rendelkeznek védőhálóval;

| 25. | megjegyzi, hogy az IMF tagsága jóváhagyta 250 milliárd USD értékű különleges lehívási jog (SDR) odaítélését, továbbá hogy a fejlődő országoknak csupán 18 milliárd USD értékű különleges lehívási jog jut; sürgeti a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy vizsgálják meg azt a Soros-javaslatot, mely szerint a gazdag országoknak különleges lehívási jogaikat egy egyetemes közjavakat – például az éghajlatváltozás elleni vagy a szegénység felszámolásáért folytatott harcot – finanszírozó alapnak kellene odaítélniük; |
| --- | --- |

25.

megjegyzi, hogy az IMF tagsága jóváhagyta 250 milliárd USD értékű különleges lehívási jog (SDR) odaítélését, továbbá hogy a fejlődő országoknak csupán 18 milliárd USD értékű különleges lehívási jog jut; sürgeti a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy vizsgálják meg azt a Soros-javaslatot, mely szerint a gazdag országoknak különleges lehívási jogaikat egy egyetemes közjavakat – például az éghajlatváltozás elleni vagy a szegénység felszámolásáért folytatott harcot – finanszírozó alapnak kellene odaítélniük;

| 26. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket a nemzetközi pénzintézetek támogatásának a G20-csúcstalálkozón meghatározott növelése érdekében; |
| --- | --- |

26.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyenek lépéseket a nemzetközi pénzintézetek támogatásának a G20-csúcstalálkozón meghatározott növelése érdekében;

| 27. | felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák az IMF ambiciózus reformját; |
| --- | --- |

27.

felkéri a Tanácsot és a Bizottságot, hogy támogassák az IMF ambiciózus reformját;

| 28. | a válságra és annak a fejlődő országokra gyakorolt hatására adott összehangolt válasz biztosítása érdekében felszólít a G20 országokon belüli erőteljesebb makrogazdasági együttműködésre, valamint az ENSZ rendszerének jelentősebb szerepére és a nemzetközi pénzintézetek reformjára; |
| --- | --- |

28.

a válságra és annak a fejlődő országokra gyakorolt hatására adott összehangolt válasz biztosítása érdekében felszólít a G20 országokon belüli erőteljesebb makrogazdasági együttműködésre, valamint az ENSZ rendszerének jelentősebb szerepére és a nemzetközi pénzintézetek reformjára;

| 29. | sajnálja, hogy annak ellenére, hogy a pénzügyi szektor hasznot húzott a hatalmas állami tőkeinjekciókból, még nem vonta le teljes mértékben a következtetéseket példa nélkül álló válságból; ezzel kapcsolatosan üdvözli, hogy a G20-csoport vezetői a 2009. szeptemberi pittsburghi csúcstalálkozón elkötelezték magukat annak biztosítása mellett, hogy a pénzügyi szektor mind a fejlett gazdaságokban, mind pedig a fejlődő országokban ki fogja egyenlíteni a válság azon költségeit, amelyeket eddig az adófizetők, az egyéb állampolgárok és a közszolgáltatások álltak; |
| --- | --- |

29.

sajnálja, hogy annak ellenére, hogy a pénzügyi szektor hasznot húzott a hatalmas állami tőkeinjekciókból, még nem vonta le teljes mértékben a következtetéseket példa nélkül álló válságból; ezzel kapcsolatosan üdvözli, hogy a G20-csoport vezetői a 2009. szeptemberi pittsburghi csúcstalálkozón elkötelezték magukat annak biztosítása mellett, hogy a pénzügyi szektor mind a fejlett gazdaságokban, mind pedig a fejlődő országokban ki fogja egyenlíteni a válság azon költségeit, amelyeket eddig az adófizetők, az egyéb állampolgárok és a közszolgáltatások álltak;

| 30. | szilárd meggyőződése, hogy a bankrendszer megadóztatásával a pénzügyi szektor méltányosan hozzájárulhatna a globális társadalmi igazságossághoz; felszólít továbbá a pénzügyi műveletek nemzetközi megadóztatására annak érdekében, hogy a teljes adórendszert igazságosabbá tegye, és további forrásokat hozzon létre a fejlesztés és a globális közjavak finanszírozására, különösen a fejlődő országok éghajlatváltozáshoz és annak hatásaihoz történő alkalmazkodására és azok enyhítésére; |
| --- | --- |

30.

szilárd meggyőződése, hogy a bankrendszer megadóztatásával a pénzügyi szektor méltányosan hozzájárulhatna a globális társadalmi igazságossághoz; felszólít továbbá a pénzügyi műveletek nemzetközi megadóztatására annak érdekében, hogy a teljes adórendszert igazságosabbá tegye, és további forrásokat hozzon létre a fejlesztés és a globális közjavak finanszírozására, különösen a fejlődő országok éghajlatváltozáshoz és annak hatásaihoz történő alkalmazkodására és azok enyhítésére;

| 31. | sürgeti a Bizottságot, hogy adjon ki közleményt arról, hogy a nemzetközi pénzügyi tranzakciók megadóztatása miként segítheti többek között a millenniumi fejlesztési célok elérését, a globális egyenlőtlenségek kiigazítását és a fenntartható fejlődés előmozdítását világszerte; |
| --- | --- |

31.

sürgeti a Bizottságot, hogy adjon ki közleményt arról, hogy a nemzetközi pénzügyi tranzakciók megadóztatása miként segítheti többek között a millenniumi fejlesztési célok elérését, a globális egyenlőtlenségek kiigazítását és a fenntartható fejlődés előmozdítását világszerte;

| 32. | felszólítja a Nemzetközi Monetáris Alapot, hogy a következő G20-találkozóra készítsen jelentést a pénzügyi rendszer hozzájárulásáról a különböző kormányzati beavatkozásokkal járó terhek kifizetéséhez, megvizsgálva a közfinanszírozásra nehezedő összes közvetlen és közvetett terhet, és konkrétan a fejlődő országok költségvetéseire gyakorolt hatásukat; |
| --- | --- |

32.

felszólítja a Nemzetközi Monetáris Alapot, hogy a következő G20-találkozóra készítsen jelentést a pénzügyi rendszer hozzájárulásáról a különböző kormányzati beavatkozásokkal járó terhek kifizetéséhez, megvizsgálva a közfinanszírozásra nehezedő összes közvetlen és közvetett terhet, és konkrétan a fejlődő országok költségvetéseire gyakorolt hatásukat;

| 33. | aggodalommal állapítja meg, hogy a fejlődő országok 2010-ben várhatóan 315 milliárd dollár finanszírozási hiánnyal lesznek kénytelenek szembenézni, továbbá hogy a kiszolgáltatott helyzetű országokban a költségvetés növekvő zavarai veszélyeztetik az oktatásra, az egészségügyre, az infrastruktúrára és a szociális védelemre fordítandó 11,6 milliárd dolláros összeget; ezért olyan, a hitelező országokkal történő megállapodás lehetőségének megvizsgálását javasolja, amely a legszegényebb országok számára az adósságok visszafizetésére átmeneti haladékot vagy adósságeltörlést irányoz elő, annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a ciklikus hatásokat ellensúlyozó költségvetési politika megvalósítását a válság súlyos következményeinek enyhítésére; javasolja, hogy tegyenek erőfeszítéseket az átlátható, adósságokkal kapcsolatos döntőbíráskodás feltételeinek egyszerűsítésére; |
| --- | --- |

33.

aggodalommal állapítja meg, hogy a fejlődő országok 2010-ben várhatóan 315 milliárd dollár finanszírozási hiánnyal lesznek kénytelenek szembenézni, továbbá hogy a kiszolgáltatott helyzetű országokban a költségvetés növekvő zavarai veszélyeztetik az oktatásra, az egészségügyre, az infrastruktúrára és a szociális védelemre fordítandó 11,6 milliárd dolláros összeget; ezért olyan, a hitelező országokkal történő megállapodás lehetőségének megvizsgálását javasolja, amely a legszegényebb országok számára az adósságok visszafizetésére átmeneti haladékot vagy adósságeltörlést irányoz elő, annak érdekében, hogy lehetővé tegye számukra a ciklikus hatásokat ellensúlyozó költségvetési politika megvalósítását a válság súlyos következményeinek enyhítésére; javasolja, hogy tegyenek erőfeszítéseket az átlátható, adósságokkal kapcsolatos döntőbíráskodás feltételeinek egyszerűsítésére;

| 34. | üdvözli a légi és tengeri forgalomból származó kibocsátások önkéntes megadóztatására vonatkozó tagállami kezdeményezéseket az éghajlatváltozás enyhítését és a hozzá való alkalmazkodást célzó kiadások finanszírozására a fejlődő országokban, továbbá felszólítja a tagállamokat, hogy fontolják meg hasonló adók bevezetését; |
| --- | --- |

34.

üdvözli a légi és tengeri forgalomból származó kibocsátások önkéntes megadóztatására vonatkozó tagállami kezdeményezéseket az éghajlatváltozás enyhítését és a hozzá való alkalmazkodást célzó kiadások finanszírozására a fejlődő országokban, továbbá felszólítja a tagállamokat, hogy fontolják meg hasonló adók bevezetését;

| 35. | 2008. október 21-i állásfoglalásával összhangban felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy állapodjanak meg arról, hogy az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere keretében a szénkibocsátási egységeik elárverezéséből származó bevételeik legalább 25 %-át fordítsák a fejlődő országok támogatására, állami beruházások alkalmazásával, hogy azok hatékonyan fel tudják venni a harcot az éghajlatváltozással; |
| --- | --- |

35.

2008. október 21-i állásfoglalásával összhangban felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy állapodjanak meg arról, hogy az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszere keretében a szénkibocsátási egységeik elárverezéséből származó bevételeik legalább 25 %-át fordítsák a fejlődő országok támogatására, állami beruházások alkalmazásával, hogy azok hatékonyan fel tudják venni a harcot az éghajlatváltozással;

| 36. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a – fejlődő országokat leginkább sújtó – éghajlatváltozás leküzdésére irányuló valamennyi fellépést, és ebben az összefüggésben gyorsítsák fel a megfelelő technológiák átadását; |
| --- | --- |

36.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a – fejlődő országokat leginkább sújtó – éghajlatváltozás leküzdésére irányuló valamennyi fellépést, és ebben az összefüggésben gyorsítsák fel a megfelelő technológiák átadását;

| 37. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a környezeti válság és a fejlesztési válság közötti kapcsolatra, és sürgeti őket, hogy a fenntartható fejlődést és a „zöld növekedést” tegyék az Unió stratégiai prioritásaivá; sürgeti az Uniót, hogy különítsen el további összegeket az éghajlatváltozás elleni, fejlődő országokban folytatott küzdelemre vonatkozó kötelezettségvállalásokra, figyelembe véve a környezeti okokból menekültté váló személyek növekvő számát is; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet a környezeti válság és a fejlesztési válság közötti kapcsolatra, és sürgeti őket, hogy a fenntartható fejlődést és a „zöld növekedést” tegyék az Unió stratégiai prioritásaivá; sürgeti az Uniót, hogy különítsen el további összegeket az éghajlatváltozás elleni, fejlődő országokban folytatott küzdelemre vonatkozó kötelezettségvállalásokra, figyelembe véve a környezeti okokból menekültté váló személyek növekvő számát is;

| 38. | üdvözli az Európai Tanács 2009. októberi arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy nem hátráltatja az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokat; sürgeti a Tanácsot, hogy minél hamarabb – és a koppenhágai csúcs következtetéseinek, valamint a G20-ak kompromisszumának keretein belül – állapodjon meg olyan határozott pénzügyi kötelezettségvállalásokról, amelyek lehetővé teszik a fejlődő országok számára, hogy megbirkózzanak a romló éghajlati körülményekkel, valamint hogy biztosítsa, hogy a gazdasági válság következtében szükséges támogatás ne vezessen ismét túlzott külső eladósodáshoz; |
| --- | --- |

38.

üdvözli az Európai Tanács 2009. októberi arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy nem hátráltatja az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos millenniumi fejlesztési célokat; sürgeti a Tanácsot, hogy minél hamarabb – és a koppenhágai csúcs következtetéseinek, valamint a G20-ak kompromisszumának keretein belül – állapodjon meg olyan határozott pénzügyi kötelezettségvállalásokról, amelyek lehetővé teszik a fejlődő országok számára, hogy megbirkózzanak a romló éghajlati körülményekkel, valamint hogy biztosítsa, hogy a gazdasági válság következtében szükséges támogatás ne vezessen ismét túlzott külső eladósodáshoz;

| 39. | hangsúlyozza a migránsok pénzátutalásainak központi jelentőségét, mivel így a tőke közvetlenül a fejlődő országok célnépessége kezébe áramlik, akik azonnal sürgető szükségleteikre tudják fordítani azt; felkéri a tagállamokat és a fogadó országokat, hogy könnyítsék meg az ilyen átutalásokat, és tegyenek lépéseket azok költségeinek csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza a migránsok pénzátutalásainak központi jelentőségét, mivel így a tőke közvetlenül a fejlődő országok célnépessége kezébe áramlik, akik azonnal sürgető szükségleteikre tudják fordítani azt; felkéri a tagállamokat és a fogadó országokat, hogy könnyítsék meg az ilyen átutalásokat, és tegyenek lépéseket azok költségeinek csökkentése érdekében;

| 40. | üdvözli a G8-csoport vezetőinek 2009 júliusában az olaszországi L’Aquilában tett kötelezettségvállalását, mely szerint a pénzátutalási műveletek költségeit öt éven belül 10 %-ról 5 %-ra csökkentik; úgy véli, hogy a piaci verseny fokozása és a szélesebb körű szabályozási keret elengedhetetlen intézkedések a pénzátutalási műveletekkel kapcsolatos költségek csökkentéséhez, továbbá hogy a fejlődő országokban fel kell gyorsítani az új technológiák bevezetését és elő kell segíteni a szegények pénzügyi integrációját; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a G8-csoport vezetőinek 2009 júliusában az olaszországi L’Aquilában tett kötelezettségvállalását, mely szerint a pénzátutalási műveletek költségeit öt éven belül 10 %-ról 5 %-ra csökkentik; úgy véli, hogy a piaci verseny fokozása és a szélesebb körű szabályozási keret elengedhetetlen intézkedések a pénzátutalási műveletekkel kapcsolatos költségek csökkentéséhez, továbbá hogy a fejlődő országokban fel kell gyorsítani az új technológiák bevezetését és elő kell segíteni a szegények pénzügyi integrációját;

| 41. | a fejlődő országokba irányuló felelősségteljes és fenntartható közvetlen befektetések elősegítése és a technológiaátadás megkönnyítése érdekében támogatja a fejlesztésre irányuló, tisztán állami és közös állami és magánkezdeményezések létrehozását, amelyek állami vezetéssel és magánadományozói támogatással, a partnerország prioritásainak figyelembevételével működnének; |
| --- | --- |

41.

a fejlődő országokba irányuló felelősségteljes és fenntartható közvetlen befektetések elősegítése és a technológiaátadás megkönnyítése érdekében támogatja a fejlesztésre irányuló, tisztán állami és közös állami és magánkezdeményezések létrehozását, amelyek állami vezetéssel és magánadományozói támogatással, a partnerország prioritásainak figyelembevételével működnének;

| 42. | emlékeztet a civil szervezetek, a helyi hatóságok és a decentralizált együttműködés a válság következményeinek kezelésében és a fejlesztési folyamatban betöltött létfontosságú szerepére; ezért kéri a Bizottságot, hogy a decentralizációt tegye a fejlődő országoknak juttatott európai segítség egyik prioritásává; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet a civil szervezetek, a helyi hatóságok és a decentralizált együttműködés a válság következményeinek kezelésében és a fejlesztési folyamatban betöltött létfontosságú szerepére; ezért kéri a Bizottságot, hogy a decentralizációt tegye a fejlődő országoknak juttatott európai segítség egyik prioritásává;

| 43. | üdvözli a „sebezhetőségi FLEX” mechanizmus jóváhagyását a megfelelő afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országok számára a válság társadalmi következményeinek leküzdéséhez, és sürgeti az anyagi eszközök gyors kiosztását; ugyanakkor ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság hogyan tudja majd pótolni a költségvetési támogatások mostani előrehozása miatt a következő években keletkező finanszírozási hiányt; |
| --- | --- |

43.

üdvözli a „sebezhetőségi FLEX” mechanizmus jóváhagyását a megfelelő afrikai, karibi és csendes-óceáni (AKCS) országok számára a válság társadalmi következményeinek leküzdéséhez, és sürgeti az anyagi eszközök gyors kiosztását; ugyanakkor ismételten aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság hogyan tudja majd pótolni a költségvetési támogatások mostani előrehozása miatt a következő években keletkező finanszírozási hiányt;

| 44. | úgy véli, hogy a kereskedelem a gazdasági növekedés és a szegénységcsökkentés fő motorja a fejlődő országokban, és felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy vessék be nemzetközi befolyásukat annak érdekében, hogy a fejlesztés a dohai forduló tárgyalásainak központi témája maradjon, és hogy megvalósuljon a tárgyalások sikeres, igazságos és fejlesztésközpontú lezárása, erősítve az EU kereskedelemösztönző támogatási (Aid for Trade) politikája szegények érdekeit szolgáló jellegét; |
| --- | --- |

44.

úgy véli, hogy a kereskedelem a gazdasági növekedés és a szegénységcsökkentés fő motorja a fejlődő országokban, és felszólítja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy vessék be nemzetközi befolyásukat annak érdekében, hogy a fejlesztés a dohai forduló tárgyalásainak központi témája maradjon, és hogy megvalósuljon a tárgyalások sikeres, igazságos és fejlesztésközpontú lezárása, erősítve az EU kereskedelemösztönző támogatási (Aid for Trade) politikája szegények érdekeit szolgáló jellegét;

| 45. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke értelmében az Uniónak gondoskodnia kell arról, hogy kereskedelmi, biztonsági, migrációs, mezőgazdasági és egyéb politikái egyfelől koherens módon szolgálják a fejlődő országok érdekeit, másfelől pedig támogassanak egy, a fejlesztés szempontjából előnyös nemzetközi pénzügyi és kereskedelmi rendszert; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke értelmében az Uniónak gondoskodnia kell arról, hogy kereskedelmi, biztonsági, migrációs, mezőgazdasági és egyéb politikái egyfelől koherens módon szolgálják a fejlődő országok érdekeit, másfelől pedig támogassanak egy, a fejlesztés szempontjából előnyös nemzetközi pénzügyi és kereskedelmi rendszert;

| 46. | emlékeztet arra, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának a EU-szerződésekben meghatározott elve kulcsfontosságú koncepció a millenniumi fejlesztési célok elérése szempontjából; ennek megfelelően sürgeti az EU-t, hogy alakítson ki olyan kereskedelempolitikát, amely következetes és koherens a millenniumi fejlesztési célok elérésével; erőteljes jogi mechanizmusok kidolgozását kéri annak biztosítására, hogy az EU legyen felelősségre vonható a politikai koherencia iránti kötelezettségvállalásaiért; |
| --- | --- |

46.

emlékeztet arra, hogy a politikák fejlesztési célú koherenciájának a EU-szerződésekben meghatározott elve kulcsfontosságú koncepció a millenniumi fejlesztési célok elérése szempontjából; ennek megfelelően sürgeti az EU-t, hogy alakítson ki olyan kereskedelempolitikát, amely következetes és koherens a millenniumi fejlesztési célok elérésével; erőteljes jogi mechanizmusok kidolgozását kéri annak biztosítására, hogy az EU legyen felelősségre vonható a politikai koherencia iránti kötelezettségvállalásaiért;

| 47. | felszólít a fejlesztési támogatás és az Unió egyéb politikái közötti következetesség erősítésére; megjegyzi, hogy például az Unió által támogatott mezőgazdasági termékek piacra dobása ellene hathat annak, hogy megfelelő piacokat hozzanak létre a szegény helyi termelők termékei számára, ami semmissé teheti a helyi mezőgazdaság támogatására irányuló projektek keretében tett erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

47.

felszólít a fejlesztési támogatás és az Unió egyéb politikái közötti következetesség erősítésére; megjegyzi, hogy például az Unió által támogatott mezőgazdasági termékek piacra dobása ellene hathat annak, hogy megfelelő piacokat hozzanak létre a szegény helyi termelők termékei számára, ami semmissé teheti a helyi mezőgazdaság támogatására irányuló projektek keretében tett erőfeszítéseket;

| 48. | meggyőződése, hogy 2010-ben a dohai forduló kiegyensúlyozott, méltányos és fejlesztésközpontú lezárása segítené a válságból való gazdasági kilábalást, és hozzájárulhat a fejlődő országokban a szegénység csökkentéséhez, továbbá jó minőségű munkahelyek létrehozásához és a fogyasztói árak csökkentéséhez; ezért rendkívüli mértékben aggódik amiatt, hogy a dohai tárgyalási fordulón nem történik előrelépés; |
| --- | --- |

48.

meggyőződése, hogy 2010-ben a dohai forduló kiegyensúlyozott, méltányos és fejlesztésközpontú lezárása segítené a válságból való gazdasági kilábalást, és hozzájárulhat a fejlődő országokban a szegénység csökkentéséhez, továbbá jó minőségű munkahelyek létrehozásához és a fogyasztói árak csökkentéséhez; ezért rendkívüli mértékben aggódik amiatt, hogy a dohai tárgyalási fordulón nem történik előrelépés;

| 49. | rámutat, hogy a pénzügyi stabilitás növelése, valamint a WTO-n belül a globális kereskedelmi rendszer működésének javítása érdekében lépéseket kell tenni egy új nemzetközi monetáris és pénzügyi rendszer felé, amely a fejlődő országok specifikus problémáira megoldást kereső, többoldalú szabályokon alapul, és amely az Egyesült Nemzetek keretei között működik; |
| --- | --- |

49.

rámutat, hogy a pénzügyi stabilitás növelése, valamint a WTO-n belül a globális kereskedelmi rendszer működésének javítása érdekében lépéseket kell tenni egy új nemzetközi monetáris és pénzügyi rendszer felé, amely a fejlődő országok specifikus problémáira megoldást kereső, többoldalú szabályokon alapul, és amely az Egyesült Nemzetek keretei között működik;

| 50. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelemösztönző támogatás (Aid for Trade) célja, hogy támogassa a fejlődő vagy legkevésbé fejlett országokat a kereskedelmi megállapodások tárgyalásai és végrehajtása, valamint azok kiaknázása során, hogy segítse azokat kereskedelmük bővítésében és a szegénység felszámolásának meggyorsításában; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, biztosítsák, hogy 2010-re teljesüljenek az egész EU-ra vonatkozó, évenkénti 2 milliárd eurós célra vonatkozó kötelezettségvállalások; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be részletes információkat és adatokat a kereskedelemmel kapcsolatos támogatások és a kereskedelemösztönző támogatás finanszírozására felhasznált költségvetési sorokra vonatkozóan (a 20 02 03. költségvetési soron felül), valamint a kereskedelemösztönző támogatásra irányuló, az EU költségvetéséből származó valamennyi finanszírozásról; |
| --- | --- |

50.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelemösztönző támogatás (Aid for Trade) célja, hogy támogassa a fejlődő vagy legkevésbé fejlett országokat a kereskedelmi megállapodások tárgyalásai és végrehajtása, valamint azok kiaknázása során, hogy segítse azokat kereskedelmük bővítésében és a szegénység felszámolásának meggyorsításában; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, biztosítsák, hogy 2010-re teljesüljenek az egész EU-ra vonatkozó, évenkénti 2 milliárd eurós célra vonatkozó kötelezettségvállalások; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be részletes információkat és adatokat a kereskedelemmel kapcsolatos támogatások és a kereskedelemösztönző támogatás finanszírozására felhasznált költségvetési sorokra vonatkozóan (a 20 02 03. költségvetési soron felül), valamint a kereskedelemösztönző támogatásra irányuló, az EU költségvetéséből származó valamennyi finanszírozásról;

| 51. | ismételten hangsúlyozza, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások célja, hogy a fejlesztést elősegítő eszközként funkcionáljanak, és nem szabad csupán nemzetközi kereskedelmi eszköznek tekinteni őket; sürgeti a Bizottságot, hogy mihamarabb zárja le a tárgyalásokat, és vegye figyelembe, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások rendelkezései milyen módokon befolyásolhatják az AKCS-országok képességét a válság leküzdésére; |
| --- | --- |

51.

ismételten hangsúlyozza, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások célja, hogy a fejlesztést elősegítő eszközként funkcionáljanak, és nem szabad csupán nemzetközi kereskedelmi eszköznek tekinteni őket; sürgeti a Bizottságot, hogy mihamarabb zárja le a tárgyalásokat, és vegye figyelembe, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások rendelkezései milyen módokon befolyásolhatják az AKCS-országok képességét a válság leküzdésére;

| 52. | megjegyzi, hogy sok fejlődő országban az exportbevételek jelentős csökkenése csökkentette a dél, és különösen a legkevésbé fejlett országok növekedését és fejlődését; kéri a Bizottságot, hogy – a kereskedelmi megállapodásokról és különösen a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalások során és azok végrehajtásakor – erősítse meg az európai uniós politikák fejlesztési célú koherenciáját és többek között a méltányos munka, a jólét és a munkahelyteremtés előmozdítását, és biztosítsa a megfelelő aszimmetriát és átmeneti időszakokat a kereskedelmi kötelezettségvállalásokban, valamint minden ország prioritásainak tiszteletben tartását és a kulcsfontosságú szereplőkkel és a civil társadalommal való megfelelő konzultációt; |
| --- | --- |

52.

megjegyzi, hogy sok fejlődő országban az exportbevételek jelentős csökkenése csökkentette a dél, és különösen a legkevésbé fejlett országok növekedését és fejlődését; kéri a Bizottságot, hogy – a kereskedelmi megállapodásokról és különösen a gazdasági partnerségi megállapodásokról folytatott tárgyalások során és azok végrehajtásakor – erősítse meg az európai uniós politikák fejlesztési célú koherenciáját és többek között a méltányos munka, a jólét és a munkahelyteremtés előmozdítását, és biztosítsa a megfelelő aszimmetriát és átmeneti időszakokat a kereskedelmi kötelezettségvállalásokban, valamint minden ország prioritásainak tiszteletben tartását és a kulcsfontosságú szereplőkkel és a civil társadalommal való megfelelő konzultációt;

| 53. | az a véleménye, hogy eddig azokat a fejlődő országokat érintette legnagyobb mértékben a válság, amelyek túlságosan függnek a fejlesztési együttműködésből származó pénzektől, és amelyek magas szintű exportorientáltságot mutatnak, mivel a pénzáramlások északról délre egyre inkább elapadnak, a belső piac pedig sok fejlődő országban túl gyenge ahhoz, hogy kompenzálja az exportvisszaesést; |
| --- | --- |

53.

az a véleménye, hogy eddig azokat a fejlődő országokat érintette legnagyobb mértékben a válság, amelyek túlságosan függnek a fejlesztési együttműködésből származó pénzektől, és amelyek magas szintű exportorientáltságot mutatnak, mivel a pénzáramlások északról délre egyre inkább elapadnak, a belső piac pedig sok fejlődő országban túl gyenge ahhoz, hogy kompenzálja az exportvisszaesést;

| 54. | felkéri a Bizottságot, hogy végezze el az AKCS-országok exportfüggőségének, és e jelenségnek az országstratégiai dokumentumokba foglalt fejlesztési célokkal való összeegyeztethetőségének értékelését; |
| --- | --- |

54.

felkéri a Bizottságot, hogy végezze el az AKCS-országok exportfüggőségének, és e jelenségnek az országstratégiai dokumentumokba foglalt fejlesztési célokkal való összeegyeztethetőségének értékelését;

| 55. | tudomásul veszi a globális kereskedelmi preferenciarendszerekről szóló megállapodást, amely egy 22 fejlődő ország által a vámtarifák és az egymás közötti árukereskedelemben az exportot érintő egyéb akadályok csökkentése érdekében létrehozott mechanizmus, és amelynek célja, hogy lendületet adjon a dél-dél irányú kereskedelemnek és függetlenebbé tegye azt a globális kereskedelmi zavaroktól; |
| --- | --- |

55.

tudomásul veszi a globális kereskedelmi preferenciarendszerekről szóló megállapodást, amely egy 22 fejlődő ország által a vámtarifák és az egymás közötti árukereskedelemben az exportot érintő egyéb akadályok csökkentése érdekében létrehozott mechanizmus, és amelynek célja, hogy lendületet adjon a dél-dél irányú kereskedelemnek és függetlenebbé tegye azt a globális kereskedelmi zavaroktól;

| 56. | úgy véli, hogy a protekcionizmus nem megfelelő megoldás a válságra, és ismételten felszólítja az Európai Uniót, hogy tegye meg kötelességét, és csökkentse a kereskedelmi akadályokat és az Unió kereskedelmet torzító támogatásait, mivel ezek sok kárt okoznak a fejlődő országok gazdaságában; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a protekcionizmus nem megfelelő megoldás a válságra, és ismételten felszólítja az Európai Uniót, hogy tegye meg kötelességét, és csökkentse a kereskedelmi akadályokat és az Unió kereskedelmet torzító támogatásait, mivel ezek sok kárt okoznak a fejlődő országok gazdaságában;

| 57. | úgy véli, hogy az EU fejlesztési politikájának tiszteletben kell tartania mind az Unió, mind a fejlődő országok érdekeit, továbbá úgy véli, hogy a piacok kölcsönös megnyitása, amelyet nem szabad a fejlődő országok gazdasági stabilitásának feláldozása révén megvalósítani, megfelelő felügyeleti és szabályozó kereteket kíván meg; felkéri a Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Befektetési Bankot, hogy a kkv-knak és a mezőgazdasági kistermelőknek nyújtott mikrohiteleket kezelje a fejlesztési együttműködés prioritásaként, ösztönözve ezzel a fenntartható regionális gazdasági struktúrákat; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy az EU fejlesztési politikájának tiszteletben kell tartania mind az Unió, mind a fejlődő országok érdekeit, továbbá úgy véli, hogy a piacok kölcsönös megnyitása, amelyet nem szabad a fejlődő országok gazdasági stabilitásának feláldozása révén megvalósítani, megfelelő felügyeleti és szabályozó kereteket kíván meg; felkéri a Bizottságot, a Tanácsot és az Európai Befektetési Bankot, hogy a kkv-knak és a mezőgazdasági kistermelőknek nyújtott mikrohiteleket kezelje a fejlesztési együttműködés prioritásaként, ösztönözve ezzel a fenntartható regionális gazdasági struktúrákat;

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket hosszú távú fejlesztési célkitűzéseinek elérése céljából, ugyanakkor készüljön fel tartós fejlesztési és humanitárius segítségnyújtásra akkor, amikor a válság által a fejlődő országokra rótt teher a legnehezebb; |
| --- | --- |

58.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket hosszú távú fejlesztési célkitűzéseinek elérése céljából, ugyanakkor készüljön fel tartós fejlesztési és humanitárius segítségnyújtásra akkor, amikor a válság által a fejlődő országokra rótt teher a legnehezebb;

| 59. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság kiterjedése, mélysége és összetettsége tükrözi a pénzügyek alakulása és a reálgazdaság közötti kapcsolat hiányát, a növekvő globális egyensúlyhiányt és a Föld környezeti problémáinak további súlyosbodását, mely problémákat helyre kell hozni annak érdekében, hogy a gazdasági rendszert a globális szintű fenntartható fejlődés pályájára lehessen állítani; |
| --- | --- |

59.

hangsúlyozza, hogy a pénzügyi válság kiterjedése, mélysége és összetettsége tükrözi a pénzügyek alakulása és a reálgazdaság közötti kapcsolat hiányát, a növekvő globális egyensúlyhiányt és a Föld környezeti problémáinak további súlyosbodását, mely problémákat helyre kell hozni annak érdekében, hogy a gazdasági rendszert a globális szintű fenntartható fejlődés pályájára lehessen állítani;

| 60. | mélységes aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az adóparadicsomok negatív hatásai leküzdhetetlen akadályt képeznek a szegény országok gazdasági fejlődése számára, mivel csorbítják a többi ország szuverenitását, ártanak a pénzpiacok és a forráselosztás hatékonyságának, aláássák a nemzeti adórendszerek működését és növelik az adózás költségeit, ösztönzik a gazdasági bűncselekmények elkövetését, továbbá károsítják a magánbevételeket, a jó kormányzást és a gazdasági növekedést, és ezzel akadályozzák a fejlődő országoknak a közszolgáltatásokra, az oktatásra, a szociális biztonságra és az emberek jólétére irányuló beruházásait; |
| --- | --- |

60.

mélységes aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az adóparadicsomok negatív hatásai leküzdhetetlen akadályt képeznek a szegény országok gazdasági fejlődése számára, mivel csorbítják a többi ország szuverenitását, ártanak a pénzpiacok és a forráselosztás hatékonyságának, aláássák a nemzeti adórendszerek működését és növelik az adózás költségeit, ösztönzik a gazdasági bűncselekmények elkövetését, továbbá károsítják a magánbevételeket, a jó kormányzást és a gazdasági növekedést, és ezzel akadályozzák a fejlődő országoknak a közszolgáltatásokra, az oktatásra, a szociális biztonságra és az emberek jólétére irányuló beruházásait;

| 61. | hangsúlyozza, hogy az adóparadicsomok és az off-shore központok ösztönzik az adókikerülő stratégiákat (például helytelen transzferárazás által), az adóelkerülést és az illegális tőkeáramlást; konkrétan hangsúlyozza, hogy az adócsalás a fejlődő országokban olyan arányú éves adóbevétel-kieséshez vezet, amely a fejlett országok által számukra eljuttatott fejlesztési támogatás tízszerese; sürgeti ezért a tagállamokat, hogy elsődleges prioritásként kezeljék az adóparadicsomok, az adókikerülés és a fejlődő országokból való illegális tőkekiáramlás elleni küzdelmet; ismételten hangsúlyozza e tekintetben azon meggyőződését, hogy az automatikus információcserét globálisan ki kellene terjeszteni és végre kellene hajtani egy többoldalú kereten belül; |
| --- | --- |

61.

hangsúlyozza, hogy az adóparadicsomok és az off-shore központok ösztönzik az adókikerülő stratégiákat (például helytelen transzferárazás által), az adóelkerülést és az illegális tőkeáramlást; konkrétan hangsúlyozza, hogy az adócsalás a fejlődő országokban olyan arányú éves adóbevétel-kieséshez vezet, amely a fejlett országok által számukra eljuttatott fejlesztési támogatás tízszerese; sürgeti ezért a tagállamokat, hogy elsődleges prioritásként kezeljék az adóparadicsomok, az adókikerülés és a fejlődő országokból való illegális tőkekiáramlás elleni küzdelmet; ismételten hangsúlyozza e tekintetben azon meggyőződését, hogy az automatikus információcserét globálisan ki kellene terjeszteni és végre kellene hajtani egy többoldalú kereten belül;

| 62. | megjegyzi, hogy világszerte több tucat olyan adóparadicsom létezik, amelyet még OECD-beli székhellyel rendelkező társaságok is használnak a hazájuk, illetve azon fejlődő országok számára való adófizetés elkerülésére, ahol profittermelő tevékenységet folytatnak; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést arról, miként lehet az automatikus információcserét az egész világra kiterjeszteni, és a nem együttműködő adóparadicsomokat és használóikat hogyan lehetne szankcionálni, továbbá hogyan válhatna szabállyá az országonkénti, a nyereségről és a befizetett adókról való jelentéskészítés az Unió transznacionális társaságai számára; |
| --- | --- |

62.

megjegyzi, hogy világszerte több tucat olyan adóparadicsom létezik, amelyet még OECD-beli székhellyel rendelkező társaságok is használnak a hazájuk, illetve azon fejlődő országok számára való adófizetés elkerülésére, ahol profittermelő tevékenységet folytatnak; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen jelentést arról, miként lehet az automatikus információcserét az egész világra kiterjeszteni, és a nem együttműködő adóparadicsomokat és használóikat hogyan lehetne szankcionálni, továbbá hogyan válhatna szabállyá az országonkénti, a nyereségről és a befizetett adókról való jelentéskészítés az Unió transznacionális társaságai számára;

| 63. | elismeri, hogy az adóügyi információcsere-egyezmények nem semlegesítik a körülhatárolt adórendszerek káros szerkezetét, sem az állami nyilvántartások hiányát, és nem írják elő a könyvvitel vagy a könyvvizsgálat elvégzését, sem pedig a nyilvántartások megőrzését; üdvözli a G20-csoport és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) arra irányuló erőfeszítéseit, hogy lépéseket tegyenek az adóparadicsomok ellen, ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy a megállapított kritériumok, az adóügyi információcsere-egyezmények és a meglévő eljárások nem lesznek elegendőek az adóparadicsomok és a tiltott pénzmozgások problémájának kezelésére; felhívja az OECD-t, a G20-csoportot és az Európai Uniót, hogy az adóparadicsomok azonosítására állapítsanak meg szigorúbb kritériumokat, és dolgozzanak ki egy nemzetközileg kötelező erejű, multilaterális adóügyi információcsere-egyezményt, amely megsértése esetére ellenintézkedéseket irányoz elő; |
| --- | --- |

63.

elismeri, hogy az adóügyi információcsere-egyezmények nem semlegesítik a körülhatárolt adórendszerek káros szerkezetét, sem az állami nyilvántartások hiányát, és nem írják elő a könyvvitel vagy a könyvvizsgálat elvégzését, sem pedig a nyilvántartások megőrzését; üdvözli a G20-csoport és a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) arra irányuló erőfeszítéseit, hogy lépéseket tegyenek az adóparadicsomok ellen, ugyanakkor sajnálattal állapítja meg, hogy a megállapított kritériumok, az adóügyi információcsere-egyezmények és a meglévő eljárások nem lesznek elegendőek az adóparadicsomok és a tiltott pénzmozgások problémájának kezelésére; felhívja az OECD-t, a G20-csoportot és az Európai Uniót, hogy az adóparadicsomok azonosítására állapítsanak meg szigorúbb kritériumokat, és dolgozzanak ki egy nemzetközileg kötelező erejű, multilaterális adóügyi információcsere-egyezményt, amely megsértése esetére ellenintézkedéseket irányoz elő;

| 64. | felhívja az EU-t, a tagállamokat és a nemzetközi pénzintézeteket, hogy támogassák a fejlődő országokat a bevételi oldal felépítésében, és segítsék az adóügyi kapacitásépítést; |
| --- | --- |

64.

felhívja az EU-t, a tagállamokat és a nemzetközi pénzintézeteket, hogy támogassák a fejlődő országokat a bevételi oldal felépítésében, és segítsék az adóügyi kapacitásépítést;

| 65. | megállapítja, hogy a fejlődő országokból kiinduló tiltott pénzáramlások fele a kereskedelmen belüli helytelen árazással kapcsolatos, és megerősíti az arra az új, kötelező erejű globális pénzügyi megállapodásra vonatkozó felhívását, amely alapján a transznacionális társaságoknak, így különböző leányvállalataiknak is automatikusan országonkénti lebontásban közzé kellene tenniük nyereségüket és befizetett adóikat, így biztosítva értékesítésük, nyereségük és befizetett adóik átláthatóságát azokban a joghatóságokban, ahol működnek; |
| --- | --- |

65.

megállapítja, hogy a fejlődő országokból kiinduló tiltott pénzáramlások fele a kereskedelmen belüli helytelen árazással kapcsolatos, és megerősíti az arra az új, kötelező erejű globális pénzügyi megállapodásra vonatkozó felhívását, amely alapján a transznacionális társaságoknak, így különböző leányvállalataiknak is automatikusan országonkénti lebontásban közzé kellene tenniük nyereségüket és befizetett adóikat, így biztosítva értékesítésük, nyereségük és befizetett adóik átláthatóságát azokban a joghatóságokban, ahol működnek;

| 66. | felkéri a Bizottságot, hogy aktívan támogassa a vállalatok társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalását annak érdekében, hogy hatékonyan ellenőrizhetőek legyenek a transznacionális vállalkozások és a fejlődő országokbeli leányvállalatok működésének szociális, környezeti és emberi jogokra a fejlődő országokban kifejtett hatásai; |
| --- | --- |

66.

felkéri a Bizottságot, hogy aktívan támogassa a vállalatok társadalmi és környezetvédelmi felelősségvállalását annak érdekében, hogy hatékonyan ellenőrizhetőek legyenek a transznacionális vállalkozások és a fejlődő országokbeli leányvállalatok működésének szociális, környezeti és emberi jogokra a fejlődő országokban kifejtett hatásai;

| 67. | aggodalommal veszi tudomásul, hogy a fejlődő országok gazdasági jólétének további romlása elfogadhatatlanul magas munkanélküliséghez és megnövekedett gazdasági migrációhoz vezetne; hozzáteszi, hogy az ilyen migrációs folyamatok a fejlődő nemzetektől való agyelszíváshoz (brain drain) vezethetnek, és tönkretehetik jövőbeni gazdasági növekedésüket; |
| --- | --- |

67.

aggodalommal veszi tudomásul, hogy a fejlődő országok gazdasági jólétének további romlása elfogadhatatlanul magas munkanélküliséghez és megnövekedett gazdasági migrációhoz vezetne; hozzáteszi, hogy az ilyen migrációs folyamatok a fejlődő nemzetektől való agyelszíváshoz (brain drain) vezethetnek, és tönkretehetik jövőbeni gazdasági növekedésüket;

| 68. | rámutat, hogy a fejlődő országok bankrendszerében a befektetések biztonságát, a pénzügyi szektor fejlődését és növekedését, a külföldi hazautalásokat, valamint a kereskedelmi és egyéb ügyleteket szavatoló, társadalmi kohéziót, valamint politikai és gazdasági stabilitást eredményező konkrét lépéseket tartalmazó, kézzelfogható javulásra van szükség; |
| --- | --- |

68.

rámutat, hogy a fejlődő országok bankrendszerében a befektetések biztonságát, a pénzügyi szektor fejlődését és növekedését, a külföldi hazautalásokat, valamint a kereskedelmi és egyéb ügyleteket szavatoló, társadalmi kohéziót, valamint politikai és gazdasági stabilitást eredményező konkrét lépéseket tartalmazó, kézzelfogható javulásra van szükség;

| 69. | üdvözli az ENSZ Kábítószerügyi és Bűnüldözési Hivatalának és a Világbanknak az ellopott javak visszaszerzésére irányuló kezdeményezését (StAR), amelynek célja a fejlődő országok támogatása a korrupció, a bűncselekmények és az adókikerülés elleni küzdelemben, továbbá felhívja a tagállamokat az ENSZ korrupció elleni egyezményének ratifikálására; |
| --- | --- |

69.

üdvözli az ENSZ Kábítószerügyi és Bűnüldözési Hivatalának és a Világbanknak az ellopott javak visszaszerzésére irányuló kezdeményezését (StAR), amelynek célja a fejlődő országok támogatása a korrupció, a bűncselekmények és az adókikerülés elleni küzdelemben, továbbá felhívja a tagállamokat az ENSZ korrupció elleni egyezményének ratifikálására;

| 70. | hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a fejlődő országok támogatást kapjanak hatékony kapacitások létrehozásához a korrupció elleni harc és a jogállamiság, illetve a jó kormányzás és az államháztartás átláthatósága saját érdekükben történő növelésére, annak érdekében, hogy javuljon a költségvetés előreláthatósága, végrehajtása és ellenőrzése; hangsúlyozza az államháztartás parlamenti ellenőrzésének fontosságát; ragaszkodik ahhoz, hogy javítani kell a nemzetközi könyvelési normákat az adóelkerülési és adócsalási gyakorlatok megelőzésére, beleértve azt is, hogy a transznacionális társaságoktól meg kell követelni, hogy a pénzügyi jelentéseket országonkénti alapon készítsék el; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a fejlődő országok támogatást kapjanak hatékony kapacitások létrehozásához a korrupció elleni harc és a jogállamiság, illetve a jó kormányzás és az államháztartás átláthatósága saját érdekükben történő növelésére, annak érdekében, hogy javuljon a költségvetés előreláthatósága, végrehajtása és ellenőrzése; hangsúlyozza az államháztartás parlamenti ellenőrzésének fontosságát; ragaszkodik ahhoz, hogy javítani kell a nemzetközi könyvelési normákat az adóelkerülési és adócsalási gyakorlatok megelőzésére, beleértve azt is, hogy a transznacionális társaságoktól meg kell követelni, hogy a pénzügyi jelentéseket országonkénti alapon készítsék el;

| 71. | üdvözli, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) érvényre juttatja az offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos meglévő politikáját; kéri az Uniót, a tagállamokat és az EBB-t, hogy vállaljanak vezető szerepet az adóparadicsomok elleni fellépésben, olyan közbeszerzési és közpénzelosztási szabályok elfogadása révén, amelyek megtiltják, hogy valamely adóparadicsomban regisztrált társaság, bank vagy egyéb intézmény közpénzekből hasznot húzzon; felhívja az EBB-t, hogy továbbfejlesztett útmutatásainak részeként vegye fontolóra annak szükségességét, hogy a társaságok és pénzügyi közvetítők országonkénti lebontásban jelentést tegyenek működésükről; |
| --- | --- |

71.

üdvözli, hogy az Európai Beruházási Bank (EBB) érvényre juttatja az offshore pénzügyi központokkal kapcsolatos meglévő politikáját; kéri az Uniót, a tagállamokat és az EBB-t, hogy vállaljanak vezető szerepet az adóparadicsomok elleni fellépésben, olyan közbeszerzési és közpénzelosztási szabályok elfogadása révén, amelyek megtiltják, hogy valamely adóparadicsomban regisztrált társaság, bank vagy egyéb intézmény közpénzekből hasznot húzzon; felhívja az EBB-t, hogy továbbfejlesztett útmutatásainak részeként vegye fontolóra annak szükségességét, hogy a társaságok és pénzügyi közvetítők országonkénti lebontásban jelentést tegyenek működésükről;

| 72. | megjegyzi, hogy az EBB erőfeszítéseket tett annak biztosítása érdekében, hogy garanciáit és befektetéseit ne az adóparadicsomokon keresztül hajtsák végre; felkéri az EBB-t, hogy tegye meg a szükséges további lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy ez közvetetten sem történik meg; felkéri az EBB-t, hogy tegyen jelentést az offshore pénzügyi központokra vonatkozó politikája végrehajtásáról; felkéri az EBB-t, hogy a feltételeket vagy feltételrendszert nagy körültekintéssel alakítsa ki, annak érdekében, hogy megfeleljen az uniós politikai célkitűzéseknek és az ILO „tisztességes munkára” vonatkozó elképzelésének a támogatás maximalizálása, a helyi gazdaságok bevonása és a korrupció elleni harc támogatása érdekében; úgy véli, hogy az EBB munkaerő-felvételi politikájának a környezetvédelmi és fejlesztési szakértelemre kell összpontosítania; |
| --- | --- |

72.

megjegyzi, hogy az EBB erőfeszítéseket tett annak biztosítása érdekében, hogy garanciáit és befektetéseit ne az adóparadicsomokon keresztül hajtsák végre; felkéri az EBB-t, hogy tegye meg a szükséges további lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy ez közvetetten sem történik meg; felkéri az EBB-t, hogy tegyen jelentést az offshore pénzügyi központokra vonatkozó politikája végrehajtásáról; felkéri az EBB-t, hogy a feltételeket vagy feltételrendszert nagy körültekintéssel alakítsa ki, annak érdekében, hogy megfeleljen az uniós politikai célkitűzéseknek és az ILO „tisztességes munkára” vonatkozó elképzelésének a támogatás maximalizálása, a helyi gazdaságok bevonása és a korrupció elleni harc támogatása érdekében; úgy véli, hogy az EBB munkaerő-felvételi politikájának a környezetvédelmi és fejlesztési szakértelemre kell összpontosítania;

| 73. | elismeri, hogy az EBB külső hitelezési tevékenységének és együttműködési megállapodásainak jelenlegi félidős felülvizsgálata, amely 2010-ben zárul le, és amelyben az Európai Parlament társjogalkotóként vesz részt, komoly lehetőséget jelent arra, hogy növeljék az EBB szerepét a fejlesztési együttműködésben, abból a célból, hogy a millenniumi fejlesztési célok 2015-re megvalósulhassanak; úgy ítéli meg, hogy ezért a szegénység csökkentését célzó projekteket elsőbbségben kell részesíteni; |
| --- | --- |

73.

elismeri, hogy az EBB külső hitelezési tevékenységének és együttműködési megállapodásainak jelenlegi félidős felülvizsgálata, amely 2010-ben zárul le, és amelyben az Európai Parlament társjogalkotóként vesz részt, komoly lehetőséget jelent arra, hogy növeljék az EBB szerepét a fejlesztési együttműködésben, abból a célból, hogy a millenniumi fejlesztési célok 2015-re megvalósulhassanak; úgy ítéli meg, hogy ezért a szegénység csökkentését célzó projekteket elsőbbségben kell részesíteni;

| 74. | sajnálja, hogy a fejlődő országokbeli mezőgazdasági befektetések csökkenő tendenciát mutatnak a ’80-as évek óta, és sürgeti a Bizottságot, hogy az élelmezés biztonságát kezeljék az Unió fejlesztési politikájának prioritásaként, és következésképpen erősítsék meg a mezőgazdaság támogatását, különösen az élelmiszertermelés és a vidékfejlesztés vonatkozásában; |
| --- | --- |

74.

sajnálja, hogy a fejlődő országokbeli mezőgazdasági befektetések csökkenő tendenciát mutatnak a ’80-as évek óta, és sürgeti a Bizottságot, hogy az élelmezés biztonságát kezeljék az Unió fejlesztési politikájának prioritásaként, és következésképpen erősítsék meg a mezőgazdaság támogatását, különösen az élelmiszertermelés és a vidékfejlesztés vonatkozásában;

| 75. | úgy ítéli meg, hogy a fejlődő országokban a gazdasági fejlődés egyik legfőbb akadálya az, hogy a vállalkozásoknak csak korlátozott lehetőségei vannak a hitelekhez és mikrohitelekhez való hozzájutásra; továbbá hangsúlyozza, hogy az esetek nagy részében nem állnak rendelkezésre hitelgaranciák; következésképpen felkéri a Bizottságot és az Európai Befektetési Bankot, hogy dolgozzanak ki programokat a hitelekhez és mikrohitelekhez való hozzájutásra; |
| --- | --- |

75.

úgy ítéli meg, hogy a fejlődő országokban a gazdasági fejlődés egyik legfőbb akadálya az, hogy a vállalkozásoknak csak korlátozott lehetőségei vannak a hitelekhez és mikrohitelekhez való hozzájutásra; továbbá hangsúlyozza, hogy az esetek nagy részében nem állnak rendelkezésre hitelgaranciák; következésképpen felkéri a Bizottságot és az Európai Befektetési Bankot, hogy dolgozzanak ki programokat a hitelekhez és mikrohitelekhez való hozzájutásra;

| 76. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a fejlődő országok hitelhez jutásának megkönnyítésére irányuló intézkedéseket, beleértve a többoldalú fejlesztési bankok jelentős mértékű tőkésítését, valamint egy olyan keret kialakítását, amely a helyi polgárok igényeinek kielégítése érdekében lehetővé teszi különféle pénzügyi szolgáltatók működésének engedélyezését; |
| --- | --- |

76.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák a fejlődő országok hitelhez jutásának megkönnyítésére irányuló intézkedéseket, beleértve a többoldalú fejlesztési bankok jelentős mértékű tőkésítését, valamint egy olyan keret kialakítását, amely a helyi polgárok igényeinek kielégítése érdekében lehetővé teszi különféle pénzügyi szolgáltatók működésének engedélyezését;

| 77. | felkéri a Bizottságot, hogy a félidős felülvizsgálatot követően az EBB külső hitelezési megbízatásáról szóló határozatra irányuló javaslat elkészítése során teljes mértékben vegye figyelembe az e jelentésben megfogalmazott ajánlásokat; |
| --- | --- |

77.

felkéri a Bizottságot, hogy a félidős felülvizsgálatot követően az EBB külső hitelezési megbízatásáról szóló határozatra irányuló javaslat elkészítése során teljes mértékben vegye figyelembe az e jelentésben megfogalmazott ajánlásokat;

| 78. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az ENSZ szervezeteinek, az IMF-nek és a Világbanknak, az IMF-be és a Világbankba az uniós tagállamok által delegált kormányzóknak, valamint a G20-csoport országainak. |
| --- | --- |

78.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak, az ENSZ szervezeteinek, az IMF-nek és a Világbanknak, az IMF-be és a Világbankba az uniós tagállamok által delegált kormányzóknak, valamint a G20-csoport országainak.

---

(1)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(2)  9558/07. számú, 2007. május 15-i tanácsi következtetések

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0102.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0029.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0028.

(6)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0185.

(7)  HL C 290. E, 2006.11.29., 396. o.

(8)  C-155/07. sz. ügy, Európai Parlament kontra Európai Unió Tanácsa; HL C 327., 2008.12.20., 2. o.

(9)  HL L 140., 2009.6.5., 63. o.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/44

---

2010. március 25., csütörtökAz EKB 2008. évi éves jelentése

P7_TA(2010)0090

Az Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az EKB 2008. évi éves jelentéséről (2009/2090(INI))

2011/C 4 E/07

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Központi Bank (EKB) 2008. évi éves jelentésére,

tekintettel az EK-Szerződés 113. cikkére,

tekintettel a Szerződéshez mellékelt, a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 15. cikkére,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződést és az Európai Közösséget létrehozó szerződést módosító Lisszaboni Szerződésre,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Unió (GMU ) harmadik szakaszában fennálló demokratikus elszámoltathatóságról szóló 1998. április 2-i állásfoglalására (1),

tekintettel az euróövezetről szóló 2009. évi éves beszámolóra vonatkozó 2009. október 7-i bizottsági közleményre (COM(2009)0527) és a Bizottság e közleményt kísérő belső munkadokumentumára (SEC(2009)1313/2),

tekintettel a Bizottság 2009. szeptemberi időközi gazdasági előrejelzésére,

tekintettel a pénzügyi rendszer közösségi makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló 2009. szeptember 23-i bizottsági javaslatra (COM(2009)0499),

tekintettel az Európai Központi Banknak az Európai Rendszerkockázati Testület működését érintő külön feladatokkal történő megbízásáról szóló tanácsi határozatra irányuló 2009. szeptember 23-i bizottsági javaslatra (COM(2009)0500,

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0010/2010),

| A. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság következtében a világgazdaságban az 1930-as évek óta történt legnagyobb arányú visszaesés következett be, melynek következményei még évekig súlyos kihatással lesznek az országok gazdaságára és társadalmára, |
| --- | --- |

A.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság következtében a világgazdaságban az 1930-as évek óta történt legnagyobb arányú visszaesés következett be, melynek következményei még évekig súlyos kihatással lesznek az országok gazdaságára és társadalmára,

| B. | mivel a pénzügyi és gazdasági válság miatt 2008-ban az euróövezet reál GDP -je csak 0,7 %-kal nőtt, és 2009-ben a GDP a várható adatok alapján jelentősen csökkent, |
| --- | --- |

B.

mivel a pénzügyi és gazdasági válság miatt 2008-ban az euróövezet reál GDP -je csak 0,7 %-kal nőtt, és 2009-ben a GDP a várható adatok alapján jelentősen csökkent,

| C. | mivel 2008-ban az éves átlagos infláció 3,3 % volt, amely az euró bevezetése óta legmagasabb, 4,0 %-os csúcsértékét 2008 nyarán érte el, és mivel az infláció ezt követően 2009 nyarán a negatív tartományba csökkent, |
| --- | --- |

C.

mivel 2008-ban az éves átlagos infláció 3,3 % volt, amely az euró bevezetése óta legmagasabb, 4,0 %-os csúcsértékét 2008 nyarán érte el, és mivel az infláció ezt követően 2009 nyarán a negatív tartományba csökkent,

| D. | mivel az euróövezetben az átlagos államháztartási hiány a 2007. évi GDP arányos 0,6 %-ról 2008-ban 1,9 %-ra emelkedett, és 2009. október közepére 20 tagállam esetében volt folyamatban túlzott hiány esetén követendő eljárás, |
| --- | --- |

D.

mivel az euróövezetben az átlagos államháztartási hiány a 2007. évi GDP arányos 0,6 %-ról 2008-ban 1,9 %-ra emelkedett, és 2009. október közepére 20 tagállam esetében volt folyamatban túlzott hiány esetén követendő eljárás,

| E. | mivel az átlagos államadósság-ráta az euróövezetben a GDP 66,2 %-áról (2007-es adat) 2008 végére a GDP 69,6 %-ára nőtt, és mivel ez az arány az elkövetkező években várhatóan tovább növekszik, |
| --- | --- |

E.

mivel az átlagos államadósság-ráta az euróövezetben a GDP 66,2 %-áról (2007-es adat) 2008 végére a GDP 69,6 %-ára nőtt, és mivel ez az arány az elkövetkező években várhatóan tovább növekszik,

| F. | mivel 2008-ban az euró-dollár árfolyam erőteljesen ingadozott és júliusban elérte az 1,6 dolláros csúcsot, majd októberben 1,25 dollárra mérséklődött, ám ezt követően 2009 októberében 1,5 dollárra nőtt, |
| --- | --- |

F.

mivel 2008-ban az euró-dollár árfolyam erőteljesen ingadozott és júliusban elérte az 1,6 dolláros csúcsot, majd októberben 1,25 dollárra mérséklődött, ám ezt követően 2009 októberében 1,5 dollárra nőtt,

| G. | mivel 2008 első felében az EKB változatlanul hagyta a kamatlábakat, majd 2008 júliusában 25 bázisponttal, 4,25 %-ra emelte, és ezt követően több lépésben, 2008 negyedik negyedévben 2,5 %-ra, majd 2009-ben 1 %-ra mérsékelte azokat, |
| --- | --- |

G.

mivel 2008 első felében az EKB változatlanul hagyta a kamatlábakat, majd 2008 júliusában 25 bázisponttal, 4,25 %-ra emelte, és ezt követően több lépésben, 2008 negyedik negyedévben 2,5 %-ra, majd 2009-ben 1 %-ra mérsékelte azokat,

| H. | mivel a pénzügyi válságra adott válaszlépésként az EKB jelentősen kibővítette az euróövezetbeli bankoknak nyújtott likviditást, és számos nem szokványos intézkedést hozott a pénzpiacok nem megfelelő működésének javítása érdekében; mivel hasonló likviditásbővítő lépésekre csak egyes, nem az euróövezethez tartozó tagállamok esetében került sor, |
| --- | --- |

H.

mivel a pénzügyi válságra adott válaszlépésként az EKB jelentősen kibővítette az euróövezetbeli bankoknak nyújtott likviditást, és számos nem szokványos intézkedést hozott a pénzpiacok nem megfelelő működésének javítása érdekében; mivel hasonló likviditásbővítő lépésekre csak egyes, nem az euróövezethez tartozó tagállamok esetében került sor,

Bevezetés

| 1. | üdvözli Szlovákia csatlakozását az euróövezethez, és megjegyzi az ország sikeres belépését; |
| --- | --- |

1.

üdvözli Szlovákia csatlakozását az euróövezethez, és megjegyzi az ország sikeres belépését;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az európai uniós tagság előfeltétele az euróövezeti tagságnak; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az európai uniós tagság előfeltétele az euróövezeti tagságnak;

| 3. | üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés folytán az EKB is európai uniós intézményi státusszal rendelkezik; úgy véli, hogy ez a változás fokozza a Parlament mint elsődleges olyan intézmény felelősségét, amelyen keresztül az EKB az európai polgárok felé elszámoltatható; |
| --- | --- |

3.

üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés folytán az EKB is európai uniós intézményi státusszal rendelkezik; úgy véli, hogy ez a változás fokozza a Parlament mint elsődleges olyan intézmény felelősségét, amelyen keresztül az EKB az európai polgárok felé elszámoltatható;

Az EKB pénzügyi válságra adott válaszai

| 4. | megjegyzi, hogy 2008 volt az az év, amikor – válaszul a romboló erejű gazdasági és pénzügyi válságra és messze ható következményeire – az EKB-nak létrehozása óta a legkeményebb intézkedéseket kellett meghoznia; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy 2008 volt az az év, amikor – válaszul a romboló erejű gazdasági és pénzügyi válságra és messze ható következményeire – az EKB-nak létrehozása óta a legkeményebb intézkedéseket kellett meghoznia;

| 5. | megjegyzi, hogy az EKB gazdasági előrejelzései – az IMF-hez és más nemzetközi intézményekhez hasonlóan – nem voltak képesek megjósolni a 2008-as visszaesés súlyosságát; |
| --- | --- |

5.

megjegyzi, hogy az EKB gazdasági előrejelzései – az IMF-hez és más nemzetközi intézményekhez hasonlóan – nem voltak képesek megjósolni a 2008-as visszaesés súlyosságát;

| 6. | megjegyzi, hogy az EKB továbbra is úgy válaszolt a pénzügyi válságra, hogy segítséget nyújtott a tagállamoknak azáltal, hogy fenntartotta és kibővítette a hitelintézeteknek nyújtott likviditást; ajánlja, hogy az EKB e likviditást terjessze ki az euróövezeten kívülre azon tagállamok támogatása érdekében, amelyeket leginkább sújtott a pénzügyi válság; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az EKB továbbra is úgy válaszolt a pénzügyi válságra, hogy segítséget nyújtott a tagállamoknak azáltal, hogy fenntartotta és kibővítette a hitelintézeteknek nyújtott likviditást; ajánlja, hogy az EKB e likviditást terjessze ki az euróövezeten kívülre azon tagállamok támogatása érdekében, amelyeket leginkább sújtott a pénzügyi válság;

| 7. | csalódását fejezi ki amiatt, hogy egyes kereskedelmi bankok nem érvényesítették a kamatcsökkentéseket az ügyfeleikkel bonyolított ügyletekben, ami különösen akkor vált általános gyakorlattá, amikor az EKB kamatai a legalacsonyabb szinten voltak; |
| --- | --- |

7.

csalódását fejezi ki amiatt, hogy egyes kereskedelmi bankok nem érvényesítették a kamatcsökkentéseket az ügyfeleikkel bonyolított ügyletekben, ami különösen akkor vált általános gyakorlattá, amikor az EKB kamatai a legalacsonyabb szinten voltak;

| 8. | üdvözli, hogy az EKB kiszélesítette a monetáris politika esetében alkalmazott rendes megközelítését, és számos különleges intézkedést tett, így a likviditásnyújtást hozzáigazította a tényleges kereslethez, továbbá a likviditást hosszabb távon is elérhetővé tette; |
| --- | --- |

8.

üdvözli, hogy az EKB kiszélesítette a monetáris politika esetében alkalmazott rendes megközelítését, és számos különleges intézkedést tett, így a likviditásnyújtást hozzáigazította a tényleges kereslethez, továbbá a likviditást hosszabb távon is elérhetővé tette;

| 9. | megjegyzi, hogy az EKB más központi bankokhoz – beleértve az Egyesült Államok központi bankjának szerepét betöltő Federal Reserve-öt és az Egyesült Királyság központi bankját, a Bank of Englandet –, illetve számos gazdasági megfigyelő akkori várakozásaihoz képest kevésbé radikális mértékben csökkentette a kamatszinteket; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az EKB más központi bankokhoz – beleértve az Egyesült Államok központi bankjának szerepét betöltő Federal Reserve-öt és az Egyesült Királyság központi bankját, a Bank of Englandet –, illetve számos gazdasági megfigyelő akkori várakozásaihoz képest kevésbé radikális mértékben csökkentette a kamatszinteket;

| 10. | csalódottságának ad hangot a tekintetben, hogy az EKB által nyújtott kiegészítő likviditás nem enyhített megfelelő mértékben az ipart, és elsősorban a kis- és középvállalatokat sújtó hitelválságon, és ehelyett ezt egyes bankok nyereségeik növelésére és veszteségeik fedezésére használták; |
| --- | --- |

10.

csalódottságának ad hangot a tekintetben, hogy az EKB által nyújtott kiegészítő likviditás nem enyhített megfelelő mértékben az ipart, és elsősorban a kis- és középvállalatokat sújtó hitelválságon, és ehelyett ezt egyes bankok nyereségeik növelésére és veszteségeik fedezésére használták;

| 11. | sajnálja, hogy a tagállamok nem fogadták meg az EKB tanácsát, hogy a bankok megsegítésére irányuló programjaikat az osztalékok és jutalmak kifizetésére, a gazdasági tevékenység – különösen a kkv-k – támogatására és az adóparadicsomokban végzett műveletekre vonatkozó, európai szinten közösen meghatározott feltételektől kell függővé tenni; |
| --- | --- |

11.

sajnálja, hogy a tagállamok nem fogadták meg az EKB tanácsát, hogy a bankok megsegítésére irányuló programjaikat az osztalékok és jutalmak kifizetésére, a gazdasági tevékenység – különösen a kkv-k – támogatására és az adóparadicsomokban végzett műveletekre vonatkozó, európai szinten közösen meghatározott feltételektől kell függővé tenni;

| 12. | egyetért az EKB -val abban, hogy a pénzügyi eszközök fokozódó összetettsége – súlyosbítva a pénzügyi intézmények átláthatóságának bizonyos fokú hiányával, a szabályozók felügyeleti, illetve a pénzpiacok szabályozási hiányosságaival – hozzájárult a rendszerszintű kockázat megnövekedéséhez; hozzáteszi, hogy ez hozzájárult a lakosság pénzintézetekbe vetett bizalmának egyre fokozódó hiányához; |
| --- | --- |

12.

egyetért az EKB -val abban, hogy a pénzügyi eszközök fokozódó összetettsége – súlyosbítva a pénzügyi intézmények átláthatóságának bizonyos fokú hiányával, a szabályozók felügyeleti, illetve a pénzpiacok szabályozási hiányosságaival – hozzájárult a rendszerszintű kockázat megnövekedéséhez; hozzáteszi, hogy ez hozzájárult a lakosság pénzintézetekbe vetett bizalmának egyre fokozódó hiányához;

| 13. | kéri, hogy az EKB nyilvánítson vélemény egy olyan elszámolóház felállításáról, amely a hitelnemteljesítési csereügyletekhez (CDS) hasonló eszközökkel foglalkozna az euróövezetben; |
| --- | --- |

13.

kéri, hogy az EKB nyilvánítson vélemény egy olyan elszámolóház felállításáról, amely a hitelnemteljesítési csereügyletekhez (CDS) hasonló eszközökkel foglalkozna az euróövezetben;

| 14. | felhívja az EKB figyelmét a spekulációs buborékok ismételt megjelenésének kockázatára, különösen az árupiac területén; sürgeti, hogy haladéktalanul figyelmeztesse erre a kormányokat is; |
| --- | --- |

14.

felhívja az EKB figyelmét a spekulációs buborékok ismételt megjelenésének kockázatára, különösen az árupiac területén; sürgeti, hogy haladéktalanul figyelmeztesse erre a kormányokat is;

| 15. | egyetért az EKB-val abban, hogy a válságból le kell vonni a tanulságokat, konkrétan hogy javítani kell a kockázat és a likviditás kezelését a pénzügyi rendszerben, valamint a pénzügyi piacok és pénzintézetek átláthatóságát, ha el akarjuk kerülni, hogy a jelenlegihez hasonló válság megismétlődjön; emlékeztet arra, hogy az újabb pénzügyi válságok elkerülése érdekében kezelni kell az euró és harmadik országbeli devizák – például az USA-dollár és a kínai jüan – közötti árfolyam-ingadozásokkal összefüggő globális egyensúlyhiányt is; |
| --- | --- |

15.

egyetért az EKB-val abban, hogy a válságból le kell vonni a tanulságokat, konkrétan hogy javítani kell a kockázat és a likviditás kezelését a pénzügyi rendszerben, valamint a pénzügyi piacok és pénzintézetek átláthatóságát, ha el akarjuk kerülni, hogy a jelenlegihez hasonló válság megismétlődjön; emlékeztet arra, hogy az újabb pénzügyi válságok elkerülése érdekében kezelni kell az euró és harmadik országbeli devizák – például az USA-dollár és a kínai jüan – közötti árfolyam-ingadozásokkal összefüggő globális egyensúlyhiányt is;

| 16. | üdvözli az EKB által tett lépéseket a monetáris könnyítéstől való elmozdulás keretében, szükség esetén és megfelelő módon végrehajtandó, részletes kivonulási stratégiáról szóló javaslat érdekében; hangsúlyozza, hogy e tekintetben alapvető fontosságú az időzítés és a szakpolitikai lépések tagállamok közötti összehangolása; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy ezen intézkedések többsége a gazdasági helyzet tartós javulása esetén automatikusan megszűnik; |
| --- | --- |

16.

üdvözli az EKB által tett lépéseket a monetáris könnyítéstől való elmozdulás keretében, szükség esetén és megfelelő módon végrehajtandó, részletes kivonulási stratégiáról szóló javaslat érdekében; hangsúlyozza, hogy e tekintetben alapvető fontosságú az időzítés és a szakpolitikai lépések tagállamok közötti összehangolása; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy ezen intézkedések többsége a gazdasági helyzet tartós javulása esetén automatikusan megszűnik;

| 17. | javasolja, hogy a kamatlábak növelésére irányuló bármilyen lépést a lehető legnagyobb körültekintés mellett tegyenek meg annak érdekében, hogy az ne veszélyeztesse a jövőbeli gazdasági növekedést; |
| --- | --- |

17.

javasolja, hogy a kamatlábak növelésére irányuló bármilyen lépést a lehető legnagyobb körültekintés mellett tegyenek meg annak érdekében, hogy az ne veszélyeztesse a jövőbeli gazdasági növekedést;

| 18. | úgy véli, hogy a tagállamoknak fenn kell tartaniuk a jelenlegi költségvetési ösztönző intézkedések alkalmazását a munkahelyek védelme, a beruházások ösztönzése és a növekedés serkentése érdekében, azonban ha gazdaságuk ismét tartósan növekedési pályára kerül, vissza kell vonniuk ezen intézkedéseket, és hozzá kell látniuk a túlzott államháztartási hiány csökkentéséhez; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy a tagállamoknak fenn kell tartaniuk a jelenlegi költségvetési ösztönző intézkedések alkalmazását a munkahelyek védelme, a beruházások ösztönzése és a növekedés serkentése érdekében, azonban ha gazdaságuk ismét tartósan növekedési pályára kerül, vissza kell vonniuk ezen intézkedéseket, és hozzá kell látniuk a túlzott államháztartási hiány csökkentéséhez;

Gazdasági és monetáris stabilitás

| 19. | osztja az EKB aggodalmait az euróövezetbeli gazdaságok közötti eltérések, valamint amiatt, ahogyan a válság a különböző országokat érintette, különösen azokat, amelyeket már korábban is strukturális elégtelenségek, magas fajlagos munkaerőköltségek, folyó fizetési mérleg hiány és adósság jellemeztek; |
| --- | --- |

19.

osztja az EKB aggodalmait az euróövezetbeli gazdaságok közötti eltérések, valamint amiatt, ahogyan a válság a különböző országokat érintette, különösen azokat, amelyeket már korábban is strukturális elégtelenségek, magas fajlagos munkaerőköltségek, folyó fizetési mérleg hiány és adósság jellemeztek;

| 20. | sürgeti az euróövezet valamennyi tagállamát, hogy vegyék tekintetbe, hogy a valódi gazdasági és monetáris unió megvalósulása érdekében az euróövezeti tagság nem tekinthető önmagában célnak, és hangsúlyozza a strukturális reformok szükségességét; hangsúlyozza továbbá, hogy e reformok beindításának elmulasztása veszélyezteti a Stabilitási és Növekedési Paktum hitelességét és fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

20.

sürgeti az euróövezet valamennyi tagállamát, hogy vegyék tekintetbe, hogy a valódi gazdasági és monetáris unió megvalósulása érdekében az euróövezeti tagság nem tekinthető önmagában célnak, és hangsúlyozza a strukturális reformok szükségességét; hangsúlyozza továbbá, hogy e reformok beindításának elmulasztása veszélyezteti a Stabilitási és Növekedési Paktum hitelességét és fenntarthatóságát;

Irányítás és döntéshozatal

| 21. | hangsúlyozza, hogy az elmúlt időszakban, amelyet nagyfokú árfolyam-ingadozások jellemeztek, az euró – különösen az USA-dollárral és a kínai jüannal szemben – megerősödött, és kifejezi azon aggodalmát, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorolhat az euróövezet versenyképességére; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az elmúlt időszakban, amelyet nagyfokú árfolyam-ingadozások jellemeztek, az euró – különösen az USA-dollárral és a kínai jüannal szemben – megerősödött, és kifejezi azon aggodalmát, hogy ez kedvezőtlen hatást gyakorolhat az euróövezet versenyképességére;

| 22. | javasolja, hogy az EKB legitimitásának és kiszámíthatóságának fokozása érdekében növelje munkája átláthatóságát, különösen a Kormányzótanács üléseiről készült jegyzőkönyvek közzététele révén, összhangban a US Federal Reserve, a Bank of England és a Bank of Japan gyakorlatával; véleménye szerint az ilyen jellegű átláthatóságra továbbá a lekötött biztosítékok értékeléséhez alkalmazott belső modellek és a biztosítékként felajánlott egyes értékpapírokhoz rendelt értékek vonatkozásában is szükség van; |
| --- | --- |

22.

javasolja, hogy az EKB legitimitásának és kiszámíthatóságának fokozása érdekében növelje munkája átláthatóságát, különösen a Kormányzótanács üléseiről készült jegyzőkönyvek közzététele révén, összhangban a US Federal Reserve, a Bank of England és a Bank of Japan gyakorlatával; véleménye szerint az ilyen jellegű átláthatóságra továbbá a lekötött biztosítékok értékeléséhez alkalmazott belső modellek és a biztosítékként felajánlott egyes értékpapírokhoz rendelt értékek vonatkozásában is szükség van;

| 23. | megismétli a Parlament és az EKB közötti, negyedévente folytatott monetáris párbeszéd iránti támogatását; hozzáteszi, hogy a párbeszédet fontos mechanizmusnak tartja az EKB munkafolyamatinak felügyelete, valamint a nyilvános elszámoltathatóság és az átláthatóság tekintetében; |
| --- | --- |

23.

megismétli a Parlament és az EKB közötti, negyedévente folytatott monetáris párbeszéd iránti támogatását; hozzáteszi, hogy a párbeszédet fontos mechanizmusnak tartja az EKB munkafolyamatinak felügyelete, valamint a nyilvános elszámoltathatóság és az átláthatóság tekintetében;

| 24. | hangsúlyozza az EKB függetlenségét, amelyhez hozzájárul az Igazgatótanács tagjainak kinevezésére vonatkozó eljárás; úgy véli, hogy ezt a függetlenséget fokozhatja, hogy a Lisszaboni Szerződés által az EKB-nak biztosított új jogállás és az EKB jelenlegi alapokmánya alapján a Tanács által javasolt jelöltek személyéről az Európai Parlament szavaz; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza az EKB függetlenségét, amelyhez hozzájárul az Igazgatótanács tagjainak kinevezésére vonatkozó eljárás; úgy véli, hogy ezt a függetlenséget fokozhatja, hogy a Lisszaboni Szerződés által az EKB-nak biztosított új jogállás és az EKB jelenlegi alapokmánya alapján a Tanács által javasolt jelöltek személyéről az Európai Parlament szavaz;

| 25. | kezdeményezi egy külső szakértőkből álló jelölőbizottság felállítását, amely lehetővé tenné 2010-ben jelöltek kiválasztását az igazgatótanácsi tagságra; hangsúlyozza, hogy a jelölteknek meghallgatáson kellene részt venniük az Európai Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága előtt, amely hivatalos formát biztosítana az Európai Parlament jelöltek értékelésében betöltött konzultatív szerepének; ezt követően az Európai Parlament plenáris ülésén állásfoglalást fogadna el, melyet továbbítana a Tanácsnak, mielőtt az kiadná ajánlását a tagállamok kormányainak; |
| --- | --- |

25.

kezdeményezi egy külső szakértőkből álló jelölőbizottság felállítását, amely lehetővé tenné 2010-ben jelöltek kiválasztását az igazgatótanácsi tagságra; hangsúlyozza, hogy a jelölteknek meghallgatáson kellene részt venniük az Európai Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága előtt, amely hivatalos formát biztosítana az Európai Parlament jelöltek értékelésében betöltött konzultatív szerepének; ezt követően az Európai Parlament plenáris ülésén állásfoglalást fogadna el, melyet továbbítana a Tanácsnak, mielőtt az kiadná ajánlását a tagállamok kormányainak;

| 26. | véleménye szerint a válság bebizonyította, hogy a piacok rendszerszintű kockázatoknak vannak kitéve; üdvözli az Európai Rendszerkockázati Testület (ESBR ) felállítására irányuló javaslatot, mivel ez biztosítaná a pénzügyi piacokon kialakuló jövőbeli kockázatok és egyensúlyhiányok korai előrejelzését; megjegyzi, hogy az ESRB-nek gyorsan és hatékonyan kell reagálnia a kialakulóban lévő rendszerszintű kockázatokra; megjegyzi, hogy az ESRB hatékony működése érdekében meg kell adni a „rendszerszintű kockázat” kvalitatív meghatározását; felhívja ezért az EKB-t, hogy hozzon létre egyértelmű modelleket és meghatározásokat, és tágabb értelemben maradéktalanul támogassa az ESRB hatékony működését; hozzáteszi, hogy az ESRB-vel összefüggésben az EKB-ra háruló új feladatok semmilyen módon nem korlátozhatják az EKB függetlenségét; |
| --- | --- |

26.

véleménye szerint a válság bebizonyította, hogy a piacok rendszerszintű kockázatoknak vannak kitéve; üdvözli az Európai Rendszerkockázati Testület (ESBR ) felállítására irányuló javaslatot, mivel ez biztosítaná a pénzügyi piacokon kialakuló jövőbeli kockázatok és egyensúlyhiányok korai előrejelzését; megjegyzi, hogy az ESRB-nek gyorsan és hatékonyan kell reagálnia a kialakulóban lévő rendszerszintű kockázatokra; megjegyzi, hogy az ESRB hatékony működése érdekében meg kell adni a „rendszerszintű kockázat” kvalitatív meghatározását; felhívja ezért az EKB-t, hogy hozzon létre egyértelmű modelleket és meghatározásokat, és tágabb értelemben maradéktalanul támogassa az ESRB hatékony működését; hozzáteszi, hogy az ESRB-vel összefüggésben az EKB-ra háruló új feladatok semmilyen módon nem korlátozhatják az EKB függetlenségét;

| 27. | tudomásul veszi az eurócsoport szerepét a gazdaságpolitikák szorosabb összehangolásának kialakításában az euróövezetben; következésképpen üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés jogi személyiséget biztosít az eurócsoport számára; javasolja továbbá, hogy az EKB továbbra is teljes körűen részt vegyen az eurócsoport tagjainak nem hivatalos megbeszélésein; |
| --- | --- |

27.

tudomásul veszi az eurócsoport szerepét a gazdaságpolitikák szorosabb összehangolásának kialakításában az euróövezetben; következésképpen üdvözli, hogy a Lisszaboni Szerződés jogi személyiséget biztosít az eurócsoport számára; javasolja továbbá, hogy az EKB továbbra is teljes körűen részt vegyen az eurócsoport tagjainak nem hivatalos megbeszélésein;

Az euró külső dimenziója

| 28. | üdvözli, hogy az euró hozzájárult a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatások nyújtásának növeléséhez az euróövezetben, és ezzel a nagymértékben integrált pénzpiachoz; |
| --- | --- |

28.

üdvözli, hogy az euró hozzájárult a határokon átnyúló pénzügyi szolgáltatások nyújtásának növeléséhez az euróövezetben, és ezzel a nagymértékben integrált pénzpiachoz;

| 29. | megjegyzi, hogy az euró nemzetközi fizetőeszköz státusa tovább bővül, és 2008 végén a globális valutatartalékok 26,5 %-a volt euróban; |
| --- | --- |

29.

megjegyzi, hogy az euró nemzetközi fizetőeszköz státusa tovább bővül, és 2008 végén a globális valutatartalékok 26,5 %-a volt euróban;

| 30. | úgy véli, hogy az euró egyre magasabb nemzetközi státusza előnyöket és felelősségeket kínál majd a nemzetközi színtéren; úgy véli, hogy mindez tovább ösztönzi az euróövezeten kívüli tagállamokat és harmadik országokat, hogy törekedjenek az euróövezeti tagságra; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy az euró egyre magasabb nemzetközi státusza előnyöket és felelősségeket kínál majd a nemzetközi színtéren; úgy véli, hogy mindez tovább ösztönzi az euróövezeten kívüli tagállamokat és harmadik országokat, hogy törekedjenek az euróövezeti tagságra;

| 31. | úgy érzi, hogy a Parlamentnek együtt kell működnie az EKB-val és a többi uniós intézménnyel az euróövezet nemzetközi monetáris és pénzügyi szintéren betöltött szerepének további erősítése érdekében; |
| --- | --- |

31.

úgy érzi, hogy a Parlamentnek együtt kell működnie az EKB-val és a többi uniós intézménnyel az euróövezet nemzetközi monetáris és pénzügyi szintéren betöltött szerepének további erősítése érdekében;

| 32. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak a nemzetközi monetáris rendszer jövőjéről alkotott elképzelése kialakításakor az euró bevezetését lehetővé tevő folyamatot kell alapul vennie; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak a nemzetközi monetáris rendszer jövőjéről alkotott elképzelése kialakításakor az euró bevezetését lehetővé tevő folyamatot kell alapul vennie;

| 33. | véleménye szerint az EKB-nak, a nemzeti központi bankoknak és a Kormányzótanácsnak fel kell ismerniük és vállalniuk kell alkalmazottaik és a széles nyilvánosság tekintetében fennálló szociális felelősségüket, és fokozottabban figyelembe kell venniük az Európai Központi Bankok Szakszervezetei Állandó Bizottságának szociális kérdésekről szóló memorandumát; |
| --- | --- |

33.

véleménye szerint az EKB-nak, a nemzeti központi bankoknak és a Kormányzótanácsnak fel kell ismerniük és vállalniuk kell alkalmazottaik és a széles nyilvánosság tekintetében fennálló szociális felelősségüket, és fokozottabban figyelembe kell venniük az Európai Központi Bankok Szakszervezetei Állandó Bizottságának szociális kérdésekről szóló memorandumát;

*

* *

| 34. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Eurócsoportnak és az Európai Központi Banknak. |
| --- | --- |

34.

utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást továbbítsa a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Eurócsoportnak és az Európai Központi Banknak.

---

(1)  HL C 138., 1998.5.4., 177. o.

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2010. március 25., csütörtök

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/49

---

2010. március 25., csütörtökA Tanácshoz intézett ajánlások az ENSZ Közgyűlésének 65. ülésszakáról

P7_TA(2010)0084

Az Európai Parlament 2010. március 25-i ajánlása a Tanácshoz az ENSZ Közgyűlése 65. ülésszakáról (2010/2020(INI))

2011/C 4 E/08

Az Európai Parlament,

tekintettel az Alexander Graf által az ALDE képviselőcsoportja nevében a Tanácshoz intézett, ajánlásra irányuló javaslatra az Európai Unió prioritásairól az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 65. ülésszakára vonatkozóan (B7-0243/2009),

tekintettel az Európai Parlamentnek a Tanácshoz intézett, 2009. március 24-i ajánlására az Európai Unió prioritásairól az Egyesült Nemzetek Közgyűlésének 64. ülésszakára vonatkozóan (1),

tekintettel az Egyesült Nemzetek 64. Közgyűlésére vonatkozó, a Tanács által 2009. június 9-én elfogadott uniós prioritásokra (10809/09),

tekintettel az ENSZ közgyűlésének 64. általános ülésszakára, és különösen annak a „Globális partnerségek felé” (2), a „Nők fejlődésben” (3), a „Katasztrófaelhárítás nemzetközi stratégiája” (4), a „Harmóniában a természettel” (5), „Az emberi jogok helyzete az Iráni Iszlám Köztársaságban” (6), „A tagok méltányos földrajzi megoszlása az emberi jogokról szóló megállapodás értelmében létrehozott szervekben” (7), „A nemzetközi együttműködés javítása az emberi jogok terén” (8), „A globalizáció és annak hatásai az emberi jogok teljes körű érvényesítésére” (9), „Az ENSZ fellépéseinek megerősítése az emberi jogok terén a nemzetközi együttműködés, valamint a megkülönböztetésmentesség, a pártatlanság és az objektivitás fontosságának népszerűsítésével” (10), „A demokratikus és méltányos nemzetközi rend előmozdítása” (11), „A gyermekek jogai” (12), „A lánygyermek” (13), „Az Emberi Jogi Tanács jelentése” (14), „A globális éghajlat védelme az emberiség jelenlegi és jövőbeli generációival szemben” (15), „Az átfogó atomcsend-egyezmény” (16), „A nukleáris fegyverektől mentes világ felé: a nukleáris leszereléssel kapcsolatos kötelezettségvállalások végrehajtásának felgyorsítása” (17), „A nukleáris leszerelés” (18), valamint a „A multilateralizmus előmozdítása a nukleáris fegyverek leszerelése és terjedésük megakadályozása terén” (19) című határozataira,

tekintettel az ENSZ millenniumi fejlesztési célkitűzéseire és az EU tagállamoknak az éhezés és a szegénység leküzdését célzó segélyezési kötelezettségvállalásaira,

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról szóló szerződés közelgő, 2010. évi felülvizsgálati konferenciájára, valamint a millenniumi fejlesztési céloknak, továbbá az Emberi Jogi Tanács és a Békeépítési Bizottság tevékenységének felülvizsgálatára,

tekintettel az Egyesült Nemzetek Éghajlat-változási Keretegyezményére (UNFCCC) és az ahhoz kapcsolódó Kiotói Jegyzőkönyvre,

tekintettel a dohai fejlesztési menetrend (DDA) kilátásairól szóló, a WTO hetedik miniszteri konferenciáját követő 2009. december 16-i állásfoglalására (20),

tekintettel a koppenhágai éghajlat-változási konferenciára (COP 15) vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2009. november 25-i állásfoglalására (21),

tekintettel az EU külkapcsolataiban történő demokráciaépítésről szóló 2009. október 22-i állásfoglalására (22),

tekintettel a pénzügyi és gazdasági világválságnak a fejlődő országokra és a fejlesztési együttműködésre gyakorolt hatásairól szóló 2009. október 8-i állásfoglalására (23),

tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén történő általános érvényesítéséről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (24),

tekintettel a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozásáról és az atomsorompó-szerződés jövőjéről (NPT) szóló 2009. április 24-i állásfoglalására (25),

tekintettel a „Mondj nemet a nők elleni erőszakra” kampányról szóló 2009. április 22-i nyilatkozatára (26),

tekintettel a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos szerződésekről szóló, 2009. március 24-i állásfoglalására (27),

tekintettel 2005. június 9-i, az ENSZ reformjáról szóló állásfoglalására (28),

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkének (3) bekezdésére és 97. cikkére,

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0049/2010),

| A. | mivel az ENSZ rendszere, a világ minden részére kiterjedő tagságából eredő legitimitásával továbbra is központi szerepet játszik a globális döntéshozatal formálásában és javításában, valamint a nemzetközi jogon, az ENSZ alapokmányában foglalt elveken, valamint az ENSZ 2005. évi csúcstalálkozóján elfogadott célok megvalósítása melletti közös elkötelezettségen alapuló hatékony multilateralizmus segítségével történő szembenézésben a globális kihívásokkal, |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ rendszere, a világ minden részére kiterjedő tagságából eredő legitimitásával továbbra is központi szerepet játszik a globális döntéshozatal formálásában és javításában, valamint a nemzetközi jogon, az ENSZ alapokmányában foglalt elveken, valamint az ENSZ 2005. évi csúcstalálkozóján elfogadott célok megvalósítása melletti közös elkötelezettségen alapuló hatékony multilateralizmus segítségével történő szembenézésben a globális kihívásokkal,

| B. | mivel az Európai Unió elkötelezett a többoldalú együttműködés és az ENSZ rendszerének megerősítése mellett; mivel ennélfogva tevékeny részt kell vállalnia a szervezet megreformálására irányuló törekvésekben, és továbbra is határozottan támogatnia kell a szervezet által a nemzetközi rendszerben betöltött fontos szerepet, |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió elkötelezett a többoldalú együttműködés és az ENSZ rendszerének megerősítése mellett; mivel ennélfogva tevékeny részt kell vállalnia a szervezet megreformálására irányuló törekvésekben, és továbbra is határozottan támogatnia kell a szervezet által a nemzetközi rendszerben betöltött fontos szerepet,

| C. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának jelenlegi struktúrája nem tükrözi a 21. század realitását és igényeit; mivel az ENSZ főtitkára a Biztonsági Tanács reformját e nélkülözhetetlen szervezet szélesebb körű képviseletének megvalósítására és hatékonyságának javítására irányuló, folyamatban levő törekvések részének tekinti, |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának jelenlegi struktúrája nem tükrözi a 21. század realitását és igényeit; mivel az ENSZ főtitkára a Biztonsági Tanács reformját e nélkülözhetetlen szervezet szélesebb körű képviseletének megvalósítására és hatékonyságának javítására irányuló, folyamatban levő törekvések részének tekinti,

| D. | mivel az EU és tagállamai az ENSZ rendszerének legnagyobb hozzájárulói, tekintve hogy ők biztosítják az ENSZ becsült költségvetésének körülbelül 40 %-át, a békefenntartási költségek több mint 40 %-át és a katonák 12 %-át, valamint az ENSZ-alapok és -programok alapvető finanszírozásának több mint felét, |
| --- | --- |

D.

mivel az EU és tagállamai az ENSZ rendszerének legnagyobb hozzájárulói, tekintve hogy ők biztosítják az ENSZ becsült költségvetésének körülbelül 40 %-át, a békefenntartási költségek több mint 40 %-át és a katonák 12 %-át, valamint az ENSZ-alapok és -programok alapvető finanszírozásának több mint felét,

| E. | mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Uniót külkapcsolataiban és a nemzetközi fórumokon egyetlen személy, a Bizottság alelnöke/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban alelnök/főképviselő) képviseli majd, akit az EU új diplomáciai szolgálata támogat majd; mivel a Lisszaboni Szerződés az Unió külpolitikáinak prioritásai terén is változásokat hozott, például az Unió külső fellépései különböző alkotórészeinek –nevezetesen a fejlesztési politika – nagyobb mértékű integrációját, |
| --- | --- |

E.

mivel a Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Uniót külkapcsolataiban és a nemzetközi fórumokon egyetlen személy, a Bizottság alelnöke/az Unió kül- és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban alelnök/főképviselő) képviseli majd, akit az EU új diplomáciai szolgálata támogat majd; mivel a Lisszaboni Szerződés az Unió külpolitikáinak prioritásai terén is változásokat hozott, például az Unió külső fellépései különböző alkotórészeinek –nevezetesen a fejlesztési politika – nagyobb mértékű integrációját,

| F. | mivel az EK után az EU-nak kell megfigyelőként jelen lennie az ENSZ Közgyűléseken (ENSZ KGY) és az ENSZ más szerveiben, számos ENSZ-egyezmény részes feleként és néhány kivételes esetben – mint például a FAO esetében – tagként, |
| --- | --- |

F.

mivel az EK után az EU-nak kell megfigyelőként jelen lennie az ENSZ Közgyűléseken (ENSZ KGY) és az ENSZ más szerveiben, számos ENSZ-egyezmény részes feleként és néhány kivételes esetben – mint például a FAO esetében – tagként,

| G. | mivel az uniós tagállamok a közelmúltban nem jutottak megegyezésre a rasszizmus elleni Durban II. konferencián való részvétel tekintetében; mivel különbségek merültek fel az EU által Kína emberi jogok terén elért teljesítménye kapcsán az UNHCR keretében folytatott vizsgálattal, valamint a Goldstone-jelentésről szóló szavazással kapcsolatban; mivel ennek következtében az EU befolyása és kapacitása látja kárát akkor, amikor az ENSZ-ben az EU értékeinek hangsúlyozása a cél, |
| --- | --- |

G.

mivel az uniós tagállamok a közelmúltban nem jutottak megegyezésre a rasszizmus elleni Durban II. konferencián való részvétel tekintetében; mivel különbségek merültek fel az EU által Kína emberi jogok terén elért teljesítménye kapcsán az UNHCR keretében folytatott vizsgálattal, valamint a Goldstone-jelentésről szóló szavazással kapcsolatban; mivel ennek következtében az EU befolyása és kapacitása látja kárát akkor, amikor az ENSZ-ben az EU értékeinek hangsúlyozása a cél,

| H. | mivel a nukleáris fegyverek fokozódó és ellenőrizetlen terjedése egyre növekvő fenyegetést jelent a szabad világra nézve; mivel az atomsorompó-szerződés mindhárom pillérének (a fegyverek terjedésének megakadályozása, leszerelés és együttműködés az atomenergia polgári célú felhasználása terén) megerősítése központi kérdés lesz az atomsorompó-szerződés közelgő felülvizsgálati konferenciáján, |
| --- | --- |

H.

mivel a nukleáris fegyverek fokozódó és ellenőrizetlen terjedése egyre növekvő fenyegetést jelent a szabad világra nézve; mivel az atomsorompó-szerződés mindhárom pillérének (a fegyverek terjedésének megakadályozása, leszerelés és együttműködés az atomenergia polgári célú felhasználása terén) megerősítése központi kérdés lesz az atomsorompó-szerződés közelgő felülvizsgálati konferenciáján,

| I. | mivel a 2000-ben aláírt millenniumi nyilatkozat támogatásával az Európai Unió vállalta, hogy 2015-re felére csökkenti a rendkívüli szegénységet a világban, erőfeszítéseit a nyolc millenniumi fejlesztési cél (MFC) elérésére összpontosítva, |
| --- | --- |

I.

mivel a 2000-ben aláírt millenniumi nyilatkozat támogatásával az Európai Unió vállalta, hogy 2015-re felére csökkenti a rendkívüli szegénységet a világban, erőfeszítéseit a nyolc millenniumi fejlesztési cél (MFC) elérésére összpontosítva,

| J. | mivel az ENSZ rendszerének nemek szerinti felépítésével kapcsolatos intézményi innovációnak új lendületet kell adnia a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséhez való holisztikus és összefüggő megközelítés kialakításához és a nők szerepének megerősítéséhez, |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ rendszerének nemek szerinti felépítésével kapcsolatos intézményi innovációnak új lendületet kell adnia a nemek közötti esélyegyenlőség általános érvényesítéséhez való holisztikus és összefüggő megközelítés kialakításához és a nők szerepének megerősítéséhez,

| K. | mivel az átfogó és jogilag kötelező érvényű, a 2012 utáni időszakra szóló, az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodással kapcsolatos tárgyalásoknak 2010 decemberében Mexikóvárosban megállapodáshoz kell vezetniük; mivel az éghajlatváltozás súlyosbíthatja a természeti erőforrásokkal kapcsolatos konfliktusok lehetőségét, |
| --- | --- |

K.

mivel az átfogó és jogilag kötelező érvényű, a 2012 utáni időszakra szóló, az éghajlatváltozással kapcsolatos nemzetközi megállapodással kapcsolatos tárgyalásoknak 2010 decemberében Mexikóvárosban megállapodáshoz kell vezetniük; mivel az éghajlatváltozás súlyosbíthatja a természeti erőforrásokkal kapcsolatos konfliktusok lehetőségét,

1.   a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz:

Az Európai Unió és az ENSZ

| a) | a kulcsfontosságú partnerekkel folytatott fokozott párbeszéd segítségével erősítse meg a hatékony multilateralizmust, egy erősebb ENSZ kiépítése érdekében; dolgozza ki a harmadik felek által az ENSZ-ben elvárt közös, összefüggő és következetes uniós megközelítést, |
| --- | --- |

a)

a kulcsfontosságú partnerekkel folytatott fokozott párbeszéd segítségével erősítse meg a hatékony multilateralizmust, egy erősebb ENSZ kiépítése érdekében; dolgozza ki a harmadik felek által az ENSZ-ben elvárt közös, összefüggő és következetes uniós megközelítést,

| b) | vállalja az ENSZ rendszerén belül a különböző csoportok közötti becsületes közvetítő szerepét a kölcsönös megértés és az ENSZ három pillére (béke és biztonság, fejlődés és emberi jogok) közötti kohézió javítása érdekében; aktívan mozdítsa elő a hatékony multilateralizmus kérdését a kétoldalú párbeszédekben és szisztematikusan foglalkozzon azzal, |
| --- | --- |

b)

vállalja az ENSZ rendszerén belül a különböző csoportok közötti becsületes közvetítő szerepét a kölcsönös megértés és az ENSZ három pillére (béke és biztonság, fejlődés és emberi jogok) közötti kohézió javítása érdekében; aktívan mozdítsa elő a hatékony multilateralizmus kérdését a kétoldalú párbeszédekben és szisztematikusan foglalkozzon azzal,

| c) | törekedjen olyan megoldásokra, amelyek segítségével az Unió megerősítheti külső szerepét és növelheti felelősségvállalásainak mértékét annak érdekében, hogy láthatóbbá váljék az ENSZ-tagállamok számára, különös tekintettel a megfelelő mennyiségű felszólalási idő és a kezdeményezési jog megszerzésére az ENSZ közgyűlésében; átfogóan vegye igénybe az európai külső fellépések összes rendelkezésre álló eszközét az EU fellépéseinek hatékonnyá és koherenssé tétele érdekében az ENSZ-ben, és biztosítsa, hogy az EU által az ENSZ-hez New Yorkba delegált küldöttség megfelelő erőforrásokkal rendelkezzék megnövelt szerepének ellátására, különösen ami a személyzetet illeti, |
| --- | --- |

c)

törekedjen olyan megoldásokra, amelyek segítségével az Unió megerősítheti külső szerepét és növelheti felelősségvállalásainak mértékét annak érdekében, hogy láthatóbbá váljék az ENSZ-tagállamok számára, különös tekintettel a megfelelő mennyiségű felszólalási idő és a kezdeményezési jog megszerzésére az ENSZ közgyűlésében; átfogóan vegye igénybe az európai külső fellépések összes rendelkezésre álló eszközét az EU fellépéseinek hatékonnyá és koherenssé tétele érdekében az ENSZ-ben, és biztosítsa, hogy az EU által az ENSZ-hez New Yorkba delegált küldöttség megfelelő erőforrásokkal rendelkezzék megnövelt szerepének ellátására, különösen ami a személyzetet illeti,

| d) | gondoskodjon arról, hogy az EU egységesen szólaljon meg érdekei képviseletében, és a 2009. decemberi koppenhágai éghajlat-változási konferencia kapcsán vonja le a tanulságokat, |
| --- | --- |

d)

gondoskodjon arról, hogy az EU egységesen szólaljon meg érdekei képviseletében, és a 2009. decemberi koppenhágai éghajlat-változási konferencia kapcsán vonja le a tanulságokat,

| e) | biztosítsa, hogy az Unió értékeit és érdekeit hatékonyan és koherensen képviseljék az ENSZ rendszerében; ebben az összefüggésben törekedjen annak biztosítására, hogy az EU tagállamaiból a fontos ENSZ-beosztásokra érkező, az EU tagállamainak egyetértését élvező jelölések kapjanak teljes támogatást az Unió részéről; viselkedjen olyan összetartó erőként, amely képes eredményeket elérni az egységes álláspont kialakítása terén, különösen a fontos szavazások alkalmával, |
| --- | --- |

e)

biztosítsa, hogy az Unió értékeit és érdekeit hatékonyan és koherensen képviseljék az ENSZ rendszerében; ebben az összefüggésben törekedjen annak biztosítására, hogy az EU tagállamaiból a fontos ENSZ-beosztásokra érkező, az EU tagállamainak egyetértését élvező jelölések kapjanak teljes támogatást az Unió részéről; viselkedjen olyan összetartó erőként, amely képes eredményeket elérni az egységes álláspont kialakítása terén, különösen a fontos szavazások alkalmával,

| f) | törekedjen lényegi együttműködésre és párbeszédre az Egyesült Államok új kormányával, valamint a feltörekvő globális és regionális szereplőkkel, például Kínával, Indiával és Brazíliával annak érdekében, hogy egy multilaterális keretben közös napirendet és közös megoldásokat találjanak a globális kihívásokra, |
| --- | --- |

f)

törekedjen lényegi együttműködésre és párbeszédre az Egyesült Államok új kormányával, valamint a feltörekvő globális és regionális szereplőkkel, például Kínával, Indiával és Brazíliával annak érdekében, hogy egy multilaterális keretben közös napirendet és közös megoldásokat találjanak a globális kihívásokra,

| g) | tekintve az EU új potenciálját a belső koordinációra és az Unió külső képviseletére, javítsa az Unió hosszú távú tervezési folyamatait, különösen ami a fontosabb közelgő ENSZ-eseményeket, például a millenniumi fejlesztési célok és az atomsorompó-egyezmény 2010. évi felülvizsgálati konferenciáit, továbbá az Emberi Jogi Tanács és Békeépítési Tanács tevékenységének 2011-es felülvizsgálatát illeti, |
| --- | --- |

g)

tekintve az EU új potenciálját a belső koordinációra és az Unió külső képviseletére, javítsa az Unió hosszú távú tervezési folyamatait, különösen ami a fontosabb közelgő ENSZ-eseményeket, például a millenniumi fejlesztési célok és az atomsorompó-egyezmény 2010. évi felülvizsgálati konferenciáit, továbbá az Emberi Jogi Tanács és Békeépítési Tanács tevékenységének 2011-es felülvizsgálatát illeti,

Globális kormányzás és az ENSZ reformja

| h) | vállaljon vezető szerepet a globális kormányzásról folyó jelenlegi vitában és biztosítson egyértelmű kapcsolatot a G20 és az ENSZ, mint a globális fellépés legitim szerve munkája között, |
| --- | --- |

h)

vállaljon vezető szerepet a globális kormányzásról folyó jelenlegi vitában és biztosítson egyértelmű kapcsolatot a G20 és az ENSZ, mint a globális fellépés legitim szerve munkája között,

| i) | tegyen kézzelfogható intézkedéseket és vállaljon új kezdeményezéseket az ENSZ-rendszer reformjának támogatása érdekében, hangsúlyozva a Biztonsági Tanács minden szempontra kiterjedő, átfogó reformjának szükségességét, |
| --- | --- |

i)

tegyen kézzelfogható intézkedéseket és vállaljon új kezdeményezéseket az ENSZ-rendszer reformjának támogatása érdekében, hangsúlyozva a Biztonsági Tanács minden szempontra kiterjedő, átfogó reformjának szükségességét,

| j) | sürgesse az alelnököt/főképviselőt, hogy az teremtsen az eddiginél egységesebb álláspontot a tagállamok körében az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformja tekintetében, és képviselje ezen álláspontot az ENSZ-ben; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió célja marad, hogy külön helyet kapjon a kibővített Biztonsági Tanácsban, |
| --- | --- |

j)

sürgesse az alelnököt/főképviselőt, hogy az teremtsen az eddiginél egységesebb álláspontot a tagállamok körében az ENSZ Biztonsági Tanácsának reformja tekintetében, és képviselje ezen álláspontot az ENSZ-ben; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió célja marad, hogy külön helyet kapjon a kibővített Biztonsági Tanácsban,

| k) | támogassa a nemzeti és transznacionális parlamentek erőteljesebb részvételét az ENSZ tevékenységeiben az Egyesült Nemzetek demokratikus jellegének, programjainak és ügynökségeinek megszilárdítása érdekében, és e célból támogassa a civil társadalmi és parlamenti kezdeményezéseket, |
| --- | --- |

k)

támogassa a nemzeti és transznacionális parlamentek erőteljesebb részvételét az ENSZ tevékenységeiben az Egyesült Nemzetek demokratikus jellegének, programjainak és ügynökségeinek megszilárdítása érdekében, és e célból támogassa a civil társadalmi és parlamenti kezdeményezéseket,

| l) | a legfontosabb partnerekkel összehangolt fellépések segítségével fokozza az ENSZ közgyűlésének újjáélesztésére irányuló erőfeszítéseit az eseti munkacsoport javaslatainak és az ENSZ-tisztviselők (például a közgyűlés 64. ülésszakának elnöke) ajánlásainak konkrét intézkedésekre váltásával annak érdekében, hogy javítsák a közgyűlés szerepét, tekintélyét, teljesítményét és hatékonyságát, valamint hogy átláthatóbbá tegyék annak munkáját, |
| --- | --- |

l)

a legfontosabb partnerekkel összehangolt fellépések segítségével fokozza az ENSZ közgyűlésének újjáélesztésére irányuló erőfeszítéseit az eseti munkacsoport javaslatainak és az ENSZ-tisztviselők (például a közgyűlés 64. ülésszakának elnöke) ajánlásainak konkrét intézkedésekre váltásával annak érdekében, hogy javítsák a közgyűlés szerepét, tekintélyét, teljesítményét és hatékonyságát, valamint hogy átláthatóbbá tegyék annak munkáját,

| m) | járuljon hozzá a nemek új struktúrájának, valamint a kapcsolódó intézményi innovációknak a megvalósításához annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb létrejöhessen egy összefüggőbb, összetett rendszer, amelynek célja a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, a nők védelme és szerepük megerősítése, többek között a konfliktusokban és a válsághelyzeteket követő szituációkban, |
| --- | --- |

m)

járuljon hozzá a nemek új struktúrájának, valamint a kapcsolódó intézményi innovációknak a megvalósításához annak érdekében, hogy a lehető leghamarabb létrejöhessen egy összefüggőbb, összetett rendszer, amelynek célja a nemek közötti egyenlőség előmozdítása, a nők védelme és szerepük megerősítése, többek között a konfliktusokban és a válsághelyzeteket követő szituációkban,

Béke és biztonság

| n) | támogassa teljes körűen az ENSZ főtitkár erőfeszítéseit a védelmezés felelőssége (R2P) elvének pontosabb meghatározására, illetve az R2P által a konfliktusmegelőzés terén játszott fontos szerep hangsúlyozására és támogassa az R2P végrehajtását, |
| --- | --- |

n)

támogassa teljes körűen az ENSZ főtitkár erőfeszítéseit a védelmezés felelőssége (R2P) elvének pontosabb meghatározására, illetve az R2P által a konfliktusmegelőzés terén játszott fontos szerep hangsúlyozására és támogassa az R2P végrehajtását,

| o) | támogassa az uniós tagállamok arra irányuló kezdeményezését, hogy ENSZ-határozatot fogadjanak el a tengerbe süllyesztett vegyi fegyverekről és az ezek által az élővilágra, az egészségre, a biztonságra és a gazdaságra gyakorolt veszélyekről, valamint a nemzetközi és a regionális együttműködés e kérdésben szükséges megerősítéséről, és hogy önkéntes alapon cseréljen információkat, tapasztalatokat és technológiákat, |
| --- | --- |

o)

támogassa az uniós tagállamok arra irányuló kezdeményezését, hogy ENSZ-határozatot fogadjanak el a tengerbe süllyesztett vegyi fegyverekről és az ezek által az élővilágra, az egészségre, a biztonságra és a gazdaságra gyakorolt veszélyekről, valamint a nemzetközi és a regionális együttműködés e kérdésben szükséges megerősítéséről, és hogy önkéntes alapon cseréljen információkat, tapasztalatokat és technológiákat,

Válsághelyzetek kezelése, békefenntartás és béketeremtés

| p) | járuljon hozzá az ENSZ békefenntartó kapacitásának növeléséhez annak kiküszöbölésére, hogy azt túlterheljék, és mozdítsa elő a béketeremtés koncepciójának a békefenntartó tevékenységekbe való beépítését; vállaljon vezető szerepet abban, hogy a polgári-katonai együttműködés hangsúlyozásával és a különböző regionális partnerek (különösen az EU és az Afrikai Unió) közötti koordináció javításával új távlatokat nyissanak az ENSZ békefenntartó tevékenységében, |
| --- | --- |

p)

járuljon hozzá az ENSZ békefenntartó kapacitásának növeléséhez annak kiküszöbölésére, hogy azt túlterheljék, és mozdítsa elő a béketeremtés koncepciójának a békefenntartó tevékenységekbe való beépítését; vállaljon vezető szerepet abban, hogy a polgári-katonai együttműködés hangsúlyozásával és a különböző regionális partnerek (különösen az EU és az Afrikai Unió) közötti koordináció javításával új távlatokat nyissanak az ENSZ békefenntartó tevékenységében,

| q) | az EU-ENSZ partnerség keretében javítsa az ENSZ-mandátummal indított békemissziók keretén belüli közös bevetéseket, ösztönözze az illetékes ENSZ-szerveket, hogy erősítsék tovább a nemzetközi és regionális béketeremtési partnerségeket, különösen a korlátozott erőforrások lehető legjobb felhasználása érdekében, |
| --- | --- |

q)

az EU-ENSZ partnerség keretében javítsa az ENSZ-mandátummal indított békemissziók keretén belüli közös bevetéseket, ösztönözze az illetékes ENSZ-szerveket, hogy erősítsék tovább a nemzetközi és regionális béketeremtési partnerségeket, különösen a korlátozott erőforrások lehető legjobb felhasználása érdekében,

| r) | a Béketeremtő Bizottság (PBC) tevékenységének 2011-ben történő felülvizsgálata kapcsán törekedjen koherens uniós álláspont és fellépések kidolgozására; támogassa a PBC szerepének kiterjesztésére irányuló erőfeszítéseket a békemegállapodások létrejöttének elősegítése és azok fenntarthatóságának biztosítása terén, és támogassa a PBC tanácsadó szerepét a Biztonsági Tanáccsal kapcsolatban, |
| --- | --- |

r)

a Béketeremtő Bizottság (PBC) tevékenységének 2011-ben történő felülvizsgálata kapcsán törekedjen koherens uniós álláspont és fellépések kidolgozására; támogassa a PBC szerepének kiterjesztésére irányuló erőfeszítéseket a békemegállapodások létrejöttének elősegítése és azok fenntarthatóságának biztosítása terén, és támogassa a PBC tanácsadó szerepét a Biztonsági Tanáccsal kapcsolatban,

| s) | továbbra is támogassa az EU és az ENSZ közötti együttműködést a válságból való kilábalás terén, és törekedjen átfogó megközelítések alkalmazására a béke fenntartása, a konfliktusok megelőzése, valamint minden olyan politikai, gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kérdés megoldása tekintetében, amelyek hozzájárulnak a konfliktusok fokozódásához a társadalmakban, |
| --- | --- |

s)

továbbra is támogassa az EU és az ENSZ közötti együttműködést a válságból való kilábalás terén, és törekedjen átfogó megközelítések alkalmazására a béke fenntartása, a konfliktusok megelőzése, valamint minden olyan politikai, gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi kérdés megoldása tekintetében, amelyek hozzájárulnak a konfliktusok fokozódásához a társadalmakban,

Nukleáris leszerelés és a nukleáris fegyverek terjedésének megakadályozása, hagyományos fegyverek leszerelése és fegyverzet-ellenőrzés, a terrorizmus elleni küzdelem

| t) | működjön együtt összehangolt, következetes és hatékony módon az EU-tagállamokkal az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának sikere érdekében; az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1887. számú határozatával összhangban vállaljon kötelezettséget a teljes nukleáris leszerelésre, támogatva a nukleáris fegyverektől mentes világnak a feltételek teljesülése utáni megvalósítását és a szigorú és hatékony nemzetközi ellenőrzés mellett történő leszerelést; mélyítse el a párbeszédet valamennyi atomhatalommal egy olyan közös napirend és konkrét menetrend végrehajtása érdekében, amely a nukleáris robbanófejek fokozatos csökkentését és végül kivonását célozza, az ellenőrzési módszerek javításával; sürgesse az átfogó atomcsend-szerződés (CTBT) ratifikálását és hatályba lépését, |
| --- | --- |

t)

működjön együtt összehangolt, következetes és hatékony módon az EU-tagállamokkal az atomsorompó-szerződés 2010. évi felülvizsgálati konferenciájának sikere érdekében; az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1887. számú határozatával összhangban vállaljon kötelezettséget a teljes nukleáris leszerelésre, támogatva a nukleáris fegyverektől mentes világnak a feltételek teljesülése utáni megvalósítását és a szigorú és hatékony nemzetközi ellenőrzés mellett történő leszerelést; mélyítse el a párbeszédet valamennyi atomhatalommal egy olyan közös napirend és konkrét menetrend végrehajtása érdekében, amely a nukleáris robbanófejek fokozatos csökkentését és végül kivonását célozza, az ellenőrzési módszerek javításával; sürgesse az átfogó atomcsend-szerződés (CTBT) ratifikálását és hatályba lépését,

| u) | támogassa az Egyesült Államok kormányát a globális nukleáris leszerelés iránti, Obama elnök nukleáris fegyverek nélküli világgal kapcsolatos víziója által inspirált kötelezettségvállalásának megvalósításában, és üdvözölje az egyes uniós tagállamok által arra vonatkozóan tett különböző kezdeményezéseket, hogy a NATO-n belül megtárgyalják a nukleáris fegyverek Európa területén történő visszavonását, az arányosan történő visszavonás érdekében teljes együttműködésben Oroszországgal, |
| --- | --- |

u)

támogassa az Egyesült Államok kormányát a globális nukleáris leszerelés iránti, Obama elnök nukleáris fegyverek nélküli világgal kapcsolatos víziója által inspirált kötelezettségvállalásának megvalósításában, és üdvözölje az egyes uniós tagállamok által arra vonatkozóan tett különböző kezdeményezéseket, hogy a NATO-n belül megtárgyalják a nukleáris fegyverek Európa területén történő visszavonását, az arányosan történő visszavonás érdekében teljes együttműködésben Oroszországgal,

| v) | hangsúlyozza a hatékony fegyverzet-ellenőrzés szükségességét, a kézifegyverek és a szegényítetturán-tartalmú lövedékek tekintetében is, és használja befolyását a szélesebb körű leszerelési erőfeszítések támogatására, és sürgesse gyakorlatiasabb és hatékonyabb erőfeszítések és leszerelési intézkedések megtételét; hangsúlyozza a vegyi fegyverekről szóló egyezmény (CWC), a biológiai és toxinfegyver-tilalmi egyezmény (BTWC), a kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM), valamint a gyalogsági aknákról szóló egyezmény (APMC) teljes körű végrehajtásának szükségességét, ugyanakkor kiemelve, hogy tovább kell fejleszteni a tömegpusztító fegyverek elterjedését akadályozó nemzetközi rendszert, |
| --- | --- |

v)

hangsúlyozza a hatékony fegyverzet-ellenőrzés szükségességét, a kézifegyverek és a szegényítetturán-tartalmú lövedékek tekintetében is, és használja befolyását a szélesebb körű leszerelési erőfeszítések támogatására, és sürgesse gyakorlatiasabb és hatékonyabb erőfeszítések és leszerelési intézkedések megtételét; hangsúlyozza a vegyi fegyverekről szóló egyezmény (CWC), a biológiai és toxinfegyver-tilalmi egyezmény (BTWC), a kazettás bombákról szóló egyezmény (CCM), valamint a gyalogsági aknákról szóló egyezmény (APMC) teljes körű végrehajtásának szükségességét, ugyanakkor kiemelve, hogy tovább kell fejleszteni a tömegpusztító fegyverek elterjedését akadályozó nemzetközi rendszert,

| w) | a nemzetközi jog és az emberi jogok teljes mértékű tiszteletben tartásával fokozza az együttműködést és a koordinációt a kulcsfontosságú partnerekkel a terrorizmus elleni harc terén, támogassa az ENSZ multilaterális erőfeszítéseit a terrorizmus leküzdésére (ideértve az ENSZ terroristalista-rendszerének reformjára irányuló lépéseket, hogy azt összhangba hozzák a nemzetközi emberi jogi jogszabályok normáival), valamint a terrorizmus elleni globális stratégia hatékony végrehajtását; fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy megállapodást érjenek el és átfogó egyezményt írjanak alá a nemzetközi terrorizmusról; szorosan működjön együtt azokban az esetekben, amikor túszok élete forog kockán, |
| --- | --- |

w)

a nemzetközi jog és az emberi jogok teljes mértékű tiszteletben tartásával fokozza az együttműködést és a koordinációt a kulcsfontosságú partnerekkel a terrorizmus elleni harc terén, támogassa az ENSZ multilaterális erőfeszítéseit a terrorizmus leküzdésére (ideértve az ENSZ terroristalista-rendszerének reformjára irányuló lépéseket, hogy azt összhangba hozzák a nemzetközi emberi jogi jogszabályok normáival), valamint a terrorizmus elleni globális stratégia hatékony végrehajtását; fokozza erőfeszítéseit annak érdekében, hogy megállapodást érjenek el és átfogó egyezményt írjanak alá a nemzetközi terrorizmusról; szorosan működjön együtt azokban az esetekben, amikor túszok élete forog kockán,

Fejlesztés és éghajlatváltozás

| x) | vállaljon vezető szerepet az ENSZ fejlesztési támogatása hatékonyságának javításában, mivel annak jelenlegi elaprózottsága az ENSZ mint a fejlesztés egyik főszereplője fokozatos marginalizálódásához vezethet; az ENSZ fejlesztési támogatásai hatásának maximalizálása érdekében ragaszkodjon az ENSZ programozási és operatív keretének koherensebbé tételéhez, |
| --- | --- |

x)

vállaljon vezető szerepet az ENSZ fejlesztési támogatása hatékonyságának javításában, mivel annak jelenlegi elaprózottsága az ENSZ mint a fejlesztés egyik főszereplője fokozatos marginalizálódásához vezethet; az ENSZ fejlesztési támogatásai hatásának maximalizálása érdekében ragaszkodjon az ENSZ programozási és operatív keretének koherensebbé tételéhez,

| y) | ragaszkodjon ahhoz, hogy a válságot ne használják fel arra, hogy elkerüljék vagy késleltessék az éghajlatváltozás hatásaira és a környezet állapotának romlására való szükségszerű globális reagálást, és a válságra való reagálást inkább lehetőségnek tekintsék egy új és korszerű zöld gazdaság alapjainak megteremtésére; ebben összefüggésben teljes körűen támogatni kell az ENSZ környezetvédelmi programja által meghirdetett környezetbarát gazdaság kezdeményezést, és ösztönözni kell a „globális zöld New Deal”-ről folytatott, ehhez kapcsolódó vitákat, |
| --- | --- |

y)

ragaszkodjon ahhoz, hogy a válságot ne használják fel arra, hogy elkerüljék vagy késleltessék az éghajlatváltozás hatásaira és a környezet állapotának romlására való szükségszerű globális reagálást, és a válságra való reagálást inkább lehetőségnek tekintsék egy új és korszerű zöld gazdaság alapjainak megteremtésére; ebben összefüggésben teljes körűen támogatni kell az ENSZ környezetvédelmi programja által meghirdetett környezetbarát gazdaság kezdeményezést, és ösztönözni kell a „globális zöld New Deal”-ről folytatott, ehhez kapcsolódó vitákat,

| z) | hangsúlyozza a fenntartható gazdasági növekedés és fejlődés szükségességét, |
| --- | --- |

z)

hangsúlyozza a fenntartható gazdasági növekedés és fejlődés szükségességét,

| aa) | erősítse meg azt az elvet, amely szerint a fejlesztési segélyekre vonatkozó politikákat a kedvezményezett országokkal együttműködve kell kialakítani, |
| --- | --- |

aa)

erősítse meg azt az elvet, amely szerint a fejlesztési segélyekre vonatkozó politikákat a kedvezményezett országokkal együttműködve kell kialakítani,

Millenniumi fejlesztési célok

| ab) | a millenniumi fejlesztési célkitűzések felülvizsgálati konferenciájának előkészítése során erősítse meg a célkitűzések 2015-ig történő megvalósítása iránti elkötelezettségét; sürgesse erre összes partnerét, rámutatva, hogy a donorországok nem teljesítik a segélyek éves folyósításával kapcsolatos, 2005-ben tett kötelezettségvállalásaikat, és hogy a folyamat általában véve túl lassú ahhoz, hogy a célkitűzések nagy részét 2015-ig el lehessen érni, |
| --- | --- |

ab)

a millenniumi fejlesztési célkitűzések felülvizsgálati konferenciájának előkészítése során erősítse meg a célkitűzések 2015-ig történő megvalósítása iránti elkötelezettségét; sürgesse erre összes partnerét, rámutatva, hogy a donorországok nem teljesítik a segélyek éves folyósításával kapcsolatos, 2005-ben tett kötelezettségvállalásaikat, és hogy a folyamat általában véve túl lassú ahhoz, hogy a célkitűzések nagy részét 2015-ig el lehessen érni,

| ac) | erőteljes vezető szerep vállalása, tekintettel a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos magas szintű plenáris ülésre, nevezetesen az alábbi célkitűzések előmozdításával:






  — | a millenniumi fejlesztési célok mint 2015-ig elérendő minimumkövetelmények újbóli megerősítése, és a vállalt ígéretek mindennemű ködösítésére, gyengítésére és elhalasztására irányuló kísérletek elutasítása; |
| --- | --- | --- |

ac)

erőteljes vezető szerep vállalása, tekintettel a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos magas szintű plenáris ülésre, nevezetesen az alábbi célkitűzések előmozdításával:

—

a millenniumi fejlesztési célok mint 2015-ig elérendő minimumkövetelmények újbóli megerősítése, és a vállalt ígéretek mindennemű ködösítésére, gyengítésére és elhalasztására irányuló kísérletek elutasítása;

| — | a fejlett és fejlődő országok gyorsított fellépésről szóló megállapodása, többek között egyértelmű és konkrét tervekről, illetve kötelezettségvállalásokról, mivel a világ messze nem teljesíti a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos ígéreteket, és még mindig több mint egy milliárd ember él rendkívüli szegénységben, és ez a szám várhatóan csak növekedni fog; |
| --- | --- |

—

a fejlett és fejlődő országok gyorsított fellépésről szóló megállapodása, többek között egyértelmű és konkrét tervekről, illetve kötelezettségvállalásokról, mivel a világ messze nem teljesíti a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos ígéreteket, és még mindig több mint egy milliárd ember él rendkívüli szegénységben, és ez a szám várhatóan csak növekedni fog;

| — | egyértelmű jelzés arról, hogy 2015 előtt új és nagyratörőbb menetrendet fogadnak el a szegénység felszámolására, amellyel folyamatos erőfeszítéseket biztosítanak a szegénység teljes felszámolására; |
| --- | --- |

—

egyértelmű jelzés arról, hogy 2015 előtt új és nagyratörőbb menetrendet fogadnak el a szegénység felszámolására, amellyel folyamatos erőfeszítéseket biztosítanak a szegénység teljes felszámolására;

| — | az ENSZ-ügynökségek közötti jobb koordináció és az ENSZ egységesebb operatív keretének hangsúlyozása az elaprózottság elkerülése érdekében, hogy ezáltal a millenniumi fejlesztési célok elérhetők legyenek, |
| --- | --- |

—

az ENSZ-ügynökségek közötti jobb koordináció és az ENSZ egységesebb operatív keretének hangsúlyozása az elaprózottság elkerülése érdekében, hogy ezáltal a millenniumi fejlesztési célok elérhetők legyenek,

| ad) | egyértelmű közlése annak, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérése nemcsak erkölcsi kötelesség, hanem nagymértékű hozzájárulás a nemzetközi fellendülés, stabilitás, biztonság és társadalmi igazságosság előmozdításához; |
| --- | --- |

ad)

egyértelmű közlése annak, hogy a millenniumi fejlesztési célok elérése nemcsak erkölcsi kötelesség, hanem nagymértékű hozzájárulás a nemzetközi fellendülés, stabilitás, biztonság és társadalmi igazságosság előmozdításához;

| ae) | annak hangsúlyozása, hogy a nemzetközi közösségnek további erőfeszítéseket kell tennie a globális gazdasági válság és az éghajlatváltozás fejlődő országokra gyakorolt káros hatásának kivédésére; olyan innovatív finanszírozási mechanizmust javasol, mint például a pénzügyi műveletekre vonatkozó nemzetközi adót, |
| --- | --- |

ae)

annak hangsúlyozása, hogy a nemzetközi közösségnek további erőfeszítéseket kell tennie a globális gazdasági válság és az éghajlatváltozás fejlődő országokra gyakorolt káros hatásának kivédésére; olyan innovatív finanszírozási mechanizmust javasol, mint például a pénzügyi műveletekre vonatkozó nemzetközi adót,

| af) | konkrét kötelezettségvállalás megtétele arra vonatkozóan, hogyan lehet a jobb koordinációt, a politikai koherenciát és a 8. millenniumi fejlesztési cél teljesítését biztosítani, valamint a pénzügyi hiányt csökkenteni a hivatalos fejlesztési támogatásban 2008-as árakon számolva hozzávetőlegesen 154 milliárd eurót kitevő 2010-es gleneagles-i célkitűzés elérése érdekében, |
| --- | --- |

af)

konkrét kötelezettségvállalás megtétele arra vonatkozóan, hogyan lehet a jobb koordinációt, a politikai koherenciát és a 8. millenniumi fejlesztési cél teljesítését biztosítani, valamint a pénzügyi hiányt csökkenteni a hivatalos fejlesztési támogatásban 2008-as árakon számolva hozzávetőlegesen 154 milliárd eurót kitevő 2010-es gleneagles-i célkitűzés elérése érdekében,

| ag) | erősítse meg a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos magas szintű plenáris ülés keretében tett abbéli kollektív kötelezettségvállalását, hogy 2015-re hivatalos fejlesztési támogatásra a GNI 0,7 %-át elkülönítik, és ez minden tagállamra nézve kötelező erejű világos menetrenden alapul, |
| --- | --- |

ag)

erősítse meg a millenniumi fejlesztési célokkal kapcsolatos magas szintű plenáris ülés keretében tett abbéli kollektív kötelezettségvállalását, hogy 2015-re hivatalos fejlesztési támogatásra a GNI 0,7 %-át elkülönítik, és ez minden tagállamra nézve kötelező erejű világos menetrenden alapul,

| ah) | ragaszkodjon ahhoz, hogy a millenniumi fejlesztési célkitűzésekre előirányzott forrásokat ne a pénzügyi és az éghajlat-változási válság következményeinek enyhítésére használják; ehelyett mozgósítson további forrásokat és lépjen fel hatékonyabban azon célok elérésére, amelyekkel kapcsolatban csak rendkívül korlátozott előrelépést sikerült elérni, mint például az MDG5 (az anyák egészségügyi ellátása) és az MDG4 (gyermekhalandóság); összpontosítsa figyelmét a milleniumi fejlesztési célok újbóli beindítására a 2010–2015 közötti időszakra szóló menetrend és útiterv szerint, |
| --- | --- |

ah)

ragaszkodjon ahhoz, hogy a millenniumi fejlesztési célkitűzésekre előirányzott forrásokat ne a pénzügyi és az éghajlat-változási válság következményeinek enyhítésére használják; ehelyett mozgósítson további forrásokat és lépjen fel hatékonyabban azon célok elérésére, amelyekkel kapcsolatban csak rendkívül korlátozott előrelépést sikerült elérni, mint például az MDG5 (az anyák egészségügyi ellátása) és az MDG4 (gyermekhalandóság); összpontosítsa figyelmét a milleniumi fejlesztési célok újbóli beindítására a 2010–2015 közötti időszakra szóló menetrend és útiterv szerint,

Éghajlatváltozás

| ai) | kezdeményezze, hogy folytassanak vitát az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye részes feleinek közelgő, 2010 decemberében Mexikóban megrendezésre kerülő konferenciájával (COP 16) kapcsolatban, és kezdje meg a konszenzus kialakítását a 2012 utáni időszakra szóló új, jogilag kötelező érvényű nemzetközi éghajlat-változási megállapodás elfogadására vonatkozólag, |
| --- | --- |

ai)

kezdeményezze, hogy folytassanak vitát az ENSZ éghajlat-változási keretegyezménye részes feleinek közelgő, 2010 decemberében Mexikóban megrendezésre kerülő konferenciájával (COP 16) kapcsolatban, és kezdje meg a konszenzus kialakítását a 2012 utáni időszakra szóló új, jogilag kötelező érvényű nemzetközi éghajlat-változási megállapodás elfogadására vonatkozólag,

| aj) | a tárgyalások eredményességének előmozdítása érdekében, jelentős többségen alapuló specifikus szavazási szabályokat javasolva kerülje el a koppenhágai COP 15 kapcsán elkövetett szervezési és strukturális hibákat, amelyek következtében nem sikerült kötelező érvényű nemzetközi megállapodást létrehozni; |
| --- | --- |

aj)

a tárgyalások eredményességének előmozdítása érdekében, jelentős többségen alapuló specifikus szavazási szabályokat javasolva kerülje el a koppenhágai COP 15 kapcsán elkövetett szervezési és strukturális hibákat, amelyek következtében nem sikerült kötelező érvényű nemzetközi megállapodást létrehozni;

Emberi jogok

Intézményi kérdések

| ak) | sürgesse az alelnököt/főképviselőt, hogy amikor emberi jogi kérdésekkel kapcsolatban megszólal, azt valamennyi tagállam nevében tegye, valamint hogy szólítsa fel a tagállamokat, hogy mindannyian juttassák kifejezésre az EU egységes álláspontjait annak érdekében, hogy azok nagyobb súlyt kapjanak, figyelembe véve, hogy – az EUSz. 21. cikkével összhangban – az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemessége és oszthatatlansága az egyik irányadó elv az Unió nemzetközi szintű cselekvései tekintetében, és hogy külső tevékenységeinek a demokrácia és az emberi jogok támogatása az egyik célja, |
| --- | --- |

ak)

sürgesse az alelnököt/főképviselőt, hogy amikor emberi jogi kérdésekkel kapcsolatban megszólal, azt valamennyi tagállam nevében tegye, valamint hogy szólítsa fel a tagállamokat, hogy mindannyian juttassák kifejezésre az EU egységes álláspontjait annak érdekében, hogy azok nagyobb súlyt kapjanak, figyelembe véve, hogy – az EUSz. 21. cikkével összhangban – az emberi jogok és alapvető szabadságok egyetemessége és oszthatatlansága az egyik irányadó elv az Unió nemzetközi szintű cselekvései tekintetében, és hogy külső tevékenységeinek a demokrácia és az emberi jogok támogatása az egyik célja,

| al) | az EU tagállamaival és az ENSZ tagjaival folytatott korai és lényegi párbeszéd segítségével alakítson ki hatékony és proaktív tárgyalási stratégiát, valamint közös álláspontot az Emberi Jogi Tanács (HRC) tevékenységének 2011-es felülvizsgálatával kapcsolatban, tekintettel arra, hogy a munkamódszerek felülvizsgálatát Genfben végzik, míg a szervezet helyzetéről New Yorkban tárgyalnak; erősítse meg az egyetemes tagság alapján működő Harmadik Bizottságnak mint az Emberi Jogi Tanács által megvitatott emberi jogi ügyek kommunikációs csatornájának a szerepét, szem előtt tartva azt, hogy a Harmadik Bizottság szintén ellensúlyozhatja a HRC hibáit, |
| --- | --- |

al)

az EU tagállamaival és az ENSZ tagjaival folytatott korai és lényegi párbeszéd segítségével alakítson ki hatékony és proaktív tárgyalási stratégiát, valamint közös álláspontot az Emberi Jogi Tanács (HRC) tevékenységének 2011-es felülvizsgálatával kapcsolatban, tekintettel arra, hogy a munkamódszerek felülvizsgálatát Genfben végzik, míg a szervezet helyzetéről New Yorkban tárgyalnak; erősítse meg az egyetemes tagság alapján működő Harmadik Bizottságnak mint az Emberi Jogi Tanács által megvitatott emberi jogi ügyek kommunikációs csatornájának a szerepét, szem előtt tartva azt, hogy a Harmadik Bizottság szintén ellensúlyozhatja a HRC hibáit,

| am) | állapodjon meg tagsági feltételekben a HRC felülvizsgálatában résztvevő régióközi partnerekkel és állapítsa meg a HRC megválasztása során alkalmazandó iránymutatás-csomagot; támogassa a HRC és a különleges eljárások – az intézményépítési csomag megnyitása nélkül, és az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala (HCHR) függetlenségének megőrzésével történő – megerősítését; támogassa azt a lehetőséget HRC számára, hogy országokra vonatkozó határozatok révén foglalkozzon a konkrét emberi jogi jogsértésekkel, |
| --- | --- |

am)

állapodjon meg tagsági feltételekben a HRC felülvizsgálatában résztvevő régióközi partnerekkel és állapítsa meg a HRC megválasztása során alkalmazandó iránymutatás-csomagot; támogassa a HRC és a különleges eljárások – az intézményépítési csomag megnyitása nélkül, és az ENSZ Emberi Jogok Főbiztosának Hivatala (HCHR) függetlenségének megőrzésével történő – megerősítését; támogassa azt a lehetőséget HRC számára, hogy országokra vonatkozó határozatok révén foglalkozzon a konkrét emberi jogi jogsértésekkel,

| an) | támogassa az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának új főtitkár-helyettesét annak érdekében, hogy az emberi jogi aspektusok teret kaphassanak az ENSZ New York-i főhadiszállásán hozott legfontosabb politikai és igazgatási döntésekben, |
| --- | --- |

an)

támogassa az ENSZ emberi jogi főbiztosa hivatalának új főtitkár-helyettesét annak érdekében, hogy az emberi jogi aspektusok teret kaphassanak az ENSZ New York-i főhadiszállásán hozott legfontosabb politikai és igazgatási döntésekben,

Emberi jogi kérdések

| ao) | erőteljesen ösztönözze, hogy az ENSZ közgyűlése határozataiban továbbra is foglalkozzék az egyes országok helyzetével, és próbálja elkerülni az intézkedés mellőzésére irányuló indítványok alkalmazását, |
| --- | --- |

ao)

erőteljesen ösztönözze, hogy az ENSZ közgyűlése határozataiban továbbra is foglalkozzék az egyes országok helyzetével, és próbálja elkerülni az intézkedés mellőzésére irányuló indítványok alkalmazását,

| ap) | vállaljon vezető szerepet az emberi jogok előmozdításában és védelmében, többek között a kiszolgáltatott csoportokhoz és kisebbségekhez tartozók jogai, a véleménynyilvánítás szabadsága és a szabad média, a vallásszabadság, a gyermekek jogai, az emberi jogi jogvédők védelme és a civil társadalommal való együttműködés terén, |
| --- | --- |

ap)

vállaljon vezető szerepet az emberi jogok előmozdításában és védelmében, többek között a kiszolgáltatott csoportokhoz és kisebbségekhez tartozók jogai, a véleménynyilvánítás szabadsága és a szabad média, a vallásszabadság, a gyermekek jogai, az emberi jogi jogvédők védelme és a civil társadalommal való együttműködés terén,

| aq) | erőteljesen ösztönözze az emberi jogok kiemelt kezelését a globális pénzügyi visszaesésre történő reagálás meghatározásakor, mivel a visszaesés negatív hatását aránytalanul nagy mértékben érzik a népesség már most is hátrányos helyzetű csoportjai sok olyan országban, ahol az emberi jogok érvényesítését súlyosan akadályozzák vagy teljesen lehetetlenné teszik, |
| --- | --- |

aq)

erőteljesen ösztönözze az emberi jogok kiemelt kezelését a globális pénzügyi visszaesésre történő reagálás meghatározásakor, mivel a visszaesés negatív hatását aránytalanul nagy mértékben érzik a népesség már most is hátrányos helyzetű csoportjai sok olyan országban, ahol az emberi jogok érvényesítését súlyosan akadályozzák vagy teljesen lehetetlenné teszik,

| ar) | összpontosítsa erőfeszítéseit a halálbüntetés eltörlése felé mutató globális trend támogatására, törekedve egy, a halálbüntetésről szóló, ilyen irányú határozat elfogadására; támogasson a kínzás felszámolására irányuló minden erőfeszítést, és ösztönözze az ENSZ kínzás elleni egyezménye fakultatív jegyzőkönyvének elfogadását, |
| --- | --- |

ar)

összpontosítsa erőfeszítéseit a halálbüntetés eltörlése felé mutató globális trend támogatására, törekedve egy, a halálbüntetésről szóló, ilyen irányú határozat elfogadására; támogasson a kínzás felszámolására irányuló minden erőfeszítést, és ösztönözze az ENSZ kínzás elleni egyezménye fakultatív jegyzőkönyvének elfogadását,

A nemek közötti egyenlőség általános érvényesítése és a nők szerepének megerősítése

| as) | törekedjen a nők szerepének megerősítésére annak érdekében, hogy betölthessék a fenntartható béke, biztonság és megbékélés megteremtése terén játszott kulcsfontosságú szerepüket, valamint mozdítsa elő a nők részvételét a közvetítésben és a konfliktusok megoldásában, nem utolsósorban az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325. határozatának közelgő 10. évfordulójára való tekintettel; ösztönözze az e téren egyelőre passzivitást mutató tagállamokat, hogy készítsenek nemzeti cselekvési terveket a határozat végrehajtására; |
| --- | --- |

as)

törekedjen a nők szerepének megerősítésére annak érdekében, hogy betölthessék a fenntartható béke, biztonság és megbékélés megteremtése terén játszott kulcsfontosságú szerepüket, valamint mozdítsa elő a nők részvételét a közvetítésben és a konfliktusok megoldásában, nem utolsósorban az ENSZ Biztonsági Tanácsa 1325. határozatának közelgő 10. évfordulójára való tekintettel; ösztönözze az e téren egyelőre passzivitást mutató tagállamokat, hogy készítsenek nemzeti cselekvési terveket a határozat végrehajtására;

| at) | mutasson mély elkötelezettséget az ENSZ BT 2000-ben elfogadott 1325. sz. határozata iránt az elfogadás 10. évfordulójának ünnepi eseményein való részvétellel, |
| --- | --- |

at)

mutasson mély elkötelezettséget az ENSZ BT 2000-ben elfogadott 1325. sz. határozata iránt az elfogadás 10. évfordulójának ünnepi eseményein való részvétellel,

| au) | határozottan lépjen fel minden eszközzel a nemi és a szexuális erőszaknak fegyverként való használata ellen; képviselje azt az álláspontot, hogy ezeket a bűncselekményeket háborús és emberiesség elleni bűnökként szankcionálják, és hogy e cselekmények áldozatai számára induljanak külön támogató programok; támogassa az ENSZ főtitkára által a közelmúltban kinevezett, a konfliktusokban alkalmazott szexuális erőszak elleni küzdelemért felelős főképviselőt, |
| --- | --- |

au)

határozottan lépjen fel minden eszközzel a nemi és a szexuális erőszaknak fegyverként való használata ellen; képviselje azt az álláspontot, hogy ezeket a bűncselekményeket háborús és emberiesség elleni bűnökként szankcionálják, és hogy e cselekmények áldozatai számára induljanak külön támogató programok; támogassa az ENSZ főtitkára által a közelmúltban kinevezett, a konfliktusokban alkalmazott szexuális erőszak elleni küzdelemért felelős főképviselőt,

Záró ajánlások

| av) | tegyen arra irányuló erőfeszítéseket, hogy az ENSZ-közgyűlés 65. ülésszakának napirendjére vegyenek fel külön napirendi pontot, amely az Egyesült Nemzetek Szervezete, a regionális közgyűlések, a nemzeti parlamentek és az Interparlamentáris Unió (IPU) közötti együttműködés kérdésével foglalkozik egy arról szóló vita ösztönzése érdekében, hogy a parlamenti képviselők, a nemzeti parlamentek és a regionális parlamenti közgyűlések miként játszhatnának aktívabb szerepet az ENSZ-ben, az ENSZ-közgyűlés 63. ülésszakán elfogadott, „Az Egyesült Nemzetek és az Interparlamentáris Unió közötti együttműködés” című határozatával összhangban (A/RES/63/24); |
| --- | --- |

av)

tegyen arra irányuló erőfeszítéseket, hogy az ENSZ-közgyűlés 65. ülésszakának napirendjére vegyenek fel külön napirendi pontot, amely az Egyesült Nemzetek Szervezete, a regionális közgyűlések, a nemzeti parlamentek és az Interparlamentáris Unió (IPU) közötti együttműködés kérdésével foglalkozik egy arról szóló vita ösztönzése érdekében, hogy a parlamenti képviselők, a nemzeti parlamentek és a regionális parlamenti közgyűlések miként játszhatnának aktívabb szerepet az ENSZ-ben, az ENSZ-közgyűlés 63. ülésszakán elfogadott, „Az Egyesült Nemzetek és az Interparlamentáris Unió közötti együttműködés” című határozatával összhangban (A/RES/63/24);

*

* *

2.   utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást az alelnöknek/főképviselőnek, a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Bizottságnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0150.

(2)  A/RES/64/223.

(3)  A/RES/64/217.

(4)  A/RES/64/200.

(5)  A/RES/64/196.

(6)  A/RES/64/176.

(7)  A/RES/64/173.

(8)  A/RES/64/171.

(9)  A/RES/64/160.

(10)  A/RES/64/158.

(11)  A/RES/64/157.

(12)  A/RES/64/146.

(13)  A/RES/64/145.

(14)  A/RES/64/143.

(15)  A/RES/64/73.

(16)  A/RES/64/69.

(17)  A/RES/64/57.

(18)  A/RES/64/53.

(19)  A/RES/64/34.

(20)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0110.

(21)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0089.

(22)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0056.

(23)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2009)0029.

(24)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0372.

(25)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0333.

(26)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0259.

(27)  Elfogadott szövegek, P6_TA(2009)0152.

(28)  HL C 124. E, 2006.5.25., 549.o.

---

III Előkészítő jogi aktusok

Európai Parlament

2010. március 25., csütörtök

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/57

---

2010. március 25., csütörtökÉlő állatok és friss hús: az Unióba történő behozatal feltételei ***I

P7_TA(2010)0069

Az Európai Parlament 2010. március 25-i jogalkotási állásfoglalása az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló 79/542/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

2011/C 4 E/09

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2009)0516),

tekintettel az EK-Szerződés 251. cikkének (2) bekezdésére, valamint 37. cikkére és 152. cikke (4) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamentnek (C7-0211/2009),

tekintettel az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének a folyamatban lévő intézményközi döntéshozatali eljárásokra gyakorolt hatásai” című bizottsági közleményre (COM(2009)0665),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, valamint 43. cikkének (2) bekezdésére és 168. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2009. december 16-i véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére (A7-0018/2010),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alább ismertetett álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alább ismertetett álláspontot;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, amennyiben javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, amennyiben javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2010. március 25., csütörtökP7_TC1-COD(2009)0146

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2010. március 25-én került elfogadásra az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló 79/542/EGK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló .../2010/EU európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 477/2010/EU határozat.)

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/58

---

2010. március 25., csütörtökAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Litvánia - Bútorgyártás

P7_TA(2010)0070

Az Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

2011/C 4 E/10

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0058 – C7-0041/2010),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i IIA), és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA rendelet),

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0047/2010),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelmi trendekben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa munkaerő-piaci reintegrációjukat, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelmi trendekben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa munkaerő-piaci reintegrációjukat,

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak és a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban igénybe vehetőnek kell lennie, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellő figyelemmel a 2006. május 17-i IIA-ra az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak és a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban igénybe vehetőnek kell lennie, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellő figyelemmel a 2006. május 17-i IIA-ra az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| C. | mivel Litvánia támogatást kért 49 olyan vállalkozásban történt leépítések esetében, amelyek mind a bútorgyártási ágazatban működnek (3), |
| --- | --- |

C.

mivel Litvánia támogatást kért 49 olyan vállalkozásban történt leépítések esetében, amelyek mind a bútorgyártási ágazatban működnek (3),

| D. | mivel a kérelem megfelel az EGAA rendeletben meghatározott jogosultsági követelményeknek, |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem megfelel az EGAA rendeletben meghatározott jogosultsági követelményeknek,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében;

| 2. | emlékeztet az intézmények elkötelezettségére, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció eredményeként elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények elkötelezettségére, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció eredményeként elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul;

| 3. | aláhúzza, hogy az EGAA-ból való hozzájárulás iránti kérelmek növekvő száma megkívánja az eljárás további javításainak bevezetését. Felhívja ezért a Bizottságot, hogy értékelje, miként lehetne csökkenteni a tagállamok kérelme és a pénzügyi hozzájárulás kifizetése közötti időszakot, és hogy erről mielőbb tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

3.

aláhúzza, hogy az EGAA-ból való hozzájárulás iránti kérelmek növekvő száma megkívánja az eljárás további javításainak bevezetését. Felhívja ezért a Bizottságot, hogy értékelje, miként lehetne csökkenteni a tagállamok kérelme és a pénzügyi hozzájárulás kifizetése közötti időszakot, és hogy erről mielőbb tegyen jelentést a Parlamentnek;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak valamennyi eszközét fel kell használnia, hogy szembenézzen a globális pénzügyi és gazdasági válság következményeivel; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci reintegrációjában; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak valamennyi eszközét fel kell használnia, hogy szembenézzen a globális pénzügyi és gazdasági válság következményeivel; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci reintegrációjában;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az EGAA rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA támogassa az egyes elbocsátott munkavállalók foglalkoztatási reintegrációját; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesíti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a társaságok felelőssége a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az EGAA rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA támogassa az egyes elbocsátott munkavállalók foglalkoztatási reintegrációját; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesíti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a társaságok felelőssége a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy az EGAA igénybevételére irányuló javaslataiba, valamint éves jelentéseibe foglaljon bele pontos információkat az Európai Szociális Alapból (ESZA) és egyéb strukturális alapokból kapott kiegészítő támogatásokról; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy az EGAA igénybevételére irányuló javaslataiba, valamint éves jelentéseibe foglaljon bele pontos információkat az Európai Szociális Alapból (ESZA) és egyéb strukturális alapokból kapott kiegészítő támogatásokról;

| 7. | emlékezteti a Bizottságot az EGAA igénybevételével összefüggésben, hogy ne csoportosítson át szisztematikusan kifizetési előirányzatokat az ESZA-ból, mivel az EGAA-t különálló, egyedi eszközként hozták létre, saját célkitűzésekkel és határidőkkel; |
| --- | --- |

7.

emlékezteti a Bizottságot az EGAA igénybevételével összefüggésben, hogy ne csoportosítson át szisztematikusan kifizetési előirányzatokat az ESZA-ból, mivel az EGAA-t különálló, egyedi eszközként hozták létre, saját célkitűzésekkel és határidőkkel;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során értékelni kell az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i IIA által létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során értékelni kell az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i IIA által létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében;

| 9. | megjegyzi, hogy az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló új bizottsági javaslatok egyetlen tagállam kérelmére utalnak, ami összhangban van az Európai Parlament kéréseivel; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az EGAA igénybevételéről szóló határozatra irányuló új bizottsági javaslatok egyetlen tagállam kérelmére utalnak, ami összhangban van az Európai Parlament kéréseivel;

| 10. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

10.

jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 11. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  EGF/2009/016 LT/Bútorgyártás.

---

2010. március 25., csütörtökMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

2010. március 25.

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Létrehozták az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott elbocsátott munkavállalóknak a munkaerő-piaci reintegrációjuk terén. |
| --- | --- |

(1)

Létrehozták az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott elbocsátott munkavállalóknak a munkaerő-piaci reintegrációjuk terén.

| (2) | A 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatályát kiterjesztették a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalók támogatására. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatályát kiterjesztették a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalók támogatására.

| (3) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR plafonértékig engedélyezi. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR plafonértékig engedélyezi.

| (4) | A bútorgyártási ágazatban történt elbocsátások tekintetében Litvánia 2009. szeptember 23-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, és további, 2009. október 16-án beérkezett információval egészítette ki azt. Ez a kérelem eleget tesz a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan, az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében megállapított követelményeknek, a Bizottság ezért javasolja 662 088 EUR rendelkezésre bocsátását. |
| --- | --- |

(4)

A bútorgyártási ágazatban történt elbocsátások tekintetében Litvánia 2009. szeptember 23-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be, és további, 2009. október 16-án beérkezett információval egészítette ki azt. Ez a kérelem eleget tesz a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan, az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében megállapított követelményeknek, a Bizottság ezért javasolja 662 088 EUR rendelkezésre bocsátását.

| (5) | Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Litvánia által benyújtott kérelem alapján pénzügyi támogatás nyújtása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Litvánia által benyújtott kérelem alapján pénzügyi támogatás nyújtása érdekében.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének keretén belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot 662 088 EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban történő nyújtása érdekében.

2. cikk

E határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 25-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/61

---

2010. március 25., csütörtökAz Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Litvánia - Ruhagyártás

P7_TA(2010)0071

Az Európai Parlament 2010. március 25-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

2011/C 4 E/11

Az Európai Parlament,

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0056 – C7-0035/2010),

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1) (2006. május 17-i IIA), és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) (EGAA rendelet),

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A7-0048/2010),

| A. | mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelmi trendekben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa munkaerő-piaci reintegrációjukat, |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió létrehozta a megfelelő jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelmi trendekben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott munkavállalóknak, és támogassa munkaerő-piaci reintegrációjukat,

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak és a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban igénybe vehetőnek kell lennie, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellő figyelemmel a 2006. május 17-i IIA-ra az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében, |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak és a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban igénybe vehetőnek kell lennie, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellő figyelemmel a 2006. május 17-i IIA-ra az EGAA igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében,

| C. | mivel Litvánia támogatást kért 45 olyan vállalkozásban történt leépítések esetében, amelyek mind a bútorgyártási ágazatban működnek (3), |
| --- | --- |

C.

mivel Litvánia támogatást kért 45 olyan vállalkozásban történt leépítések esetében, amelyek mind a bútorgyártási ágazatban működnek (3),

| D. | mivel a kérelem megfelel az EGAA rendeletben meghatározott jogosultsági követelményeknek, |
| --- | --- |

D.

mivel a kérelem megfelel az EGAA rendeletben meghatározott jogosultsági követelményeknek,

| 1. | kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében; |
| --- | --- |

1.

kéri az érintett intézményeket, hogy tegyék meg a szükséges erőfeszítéseket az EGAA igénybevételének felgyorsítása érdekében;

| 2. | emlékeztet az intézmények elkötelezettségére, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció eredményeként elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet az intézmények elkötelezettségére, hogy zökkenőmentes és gyors eljárást biztosítsanak az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatok elfogadására, egyszeri, időben korlátozott egyéni támogatást nyújtva, amely a globalizáció eredményeként elbocsátott munkavállalók megsegítésére irányul;

| 3. | aláhúzza, hogy az EGAA-ból való hozzájárulás iránti kérelmek növekvő száma megkívánja az eljárás további javításainak bevezetését. Felhívja ezért a Bizottságot, hogy értékelje, miként lehetne csökkenteni a tagállamok kérelme és a pénzügyi hozzájárulás kifizetése közötti időszakot, és hogy erről mielőbb tegyen jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

3.

aláhúzza, hogy az EGAA-ból való hozzájárulás iránti kérelmek növekvő száma megkívánja az eljárás további javításainak bevezetését. Felhívja ezért a Bizottságot, hogy értékelje, miként lehetne csökkenteni a tagállamok kérelme és a pénzügyi hozzájárulás kifizetése közötti időszakot, és hogy erről mielőbb tegyen jelentést a Parlamentnek;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak valamennyi eszközét fel kell használnia, hogy szembenézzen a globális pénzügyi és gazdasági válság következményeivel; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci reintegrációjában; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak valamennyi eszközét fel kell használnia, hogy szembenézzen a globális pénzügyi és gazdasági válság következményeivel; hangsúlyozza az EGAA potenciális szerepét az elbocsátott munkavállalók munkaerő-piaci reintegrációjában;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az EGAA rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA támogassa az egyes elbocsátott munkavállalók foglalkoztatási reintegrációját; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesíti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a társaságok felelőssége a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az EGAA rendelet 6. cikkével összhangban biztosítani kell, hogy az EGAA támogassa az egyes elbocsátott munkavállalók foglalkoztatási reintegrációját; megismétli, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesíti sem azokat az intézkedéseket, amelyek megtétele a társaságok felelőssége a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a társaságok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy az EGAA igénybevételére irányuló javaslataiban, valamint éves jelentéseiben pontos információt adjon az Európai Szociális Alapból (ESZA) és egyéb strukturális alapokból kapott kiegészítő támogatásokról; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy az EGAA igénybevételére irányuló javaslataiban, valamint éves jelentéseiben pontos információt adjon az Európai Szociális Alapból (ESZA) és egyéb strukturális alapokból kapott kiegészítő támogatásokról;

| 7. | emlékezteti a Bizottságot az EGAA igénybevételével összefüggésben, hogy ne csoportosítson át szisztematikusan kifizetési előirányzatokat az ESZA-ból, mivel az EGF-et különálló, egyedi eszközként hozták létre, saját célkitűzésekkel és határidőkkel; |
| --- | --- |

7.

emlékezteti a Bizottságot az EGAA igénybevételével összefüggésben, hogy ne csoportosítson át szisztematikusan kifizetési előirányzatokat az ESZA-ból, mivel az EGF-et különálló, egyedi eszközként hozták létre, saját célkitűzésekkel és határidőkkel;

| 8. | hangsúlyozza, hogy a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során értékelni kell az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i IIA által létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza, hogy a 2007–2013-as többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során értékelni kell az EGAA működését és hozzáadott értékét a 2006. május 17-i IIA által létrehozott programok és különféle egyéb eszközök általános értékelésének keretében;

| 9. | megjegyzi, hogy az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatra irányuló új bizottsági javaslatok egyetlen tagállam kérelmére hivatkoznak, ami összhangban van a Parlament kéréseivel; |
| --- | --- |

9.

megjegyzi, hogy az EGAA igénybevételére vonatkozó határozatra irányuló új bizottsági javaslatok egyetlen tagállam kérelmére hivatkoznak, ami összhangban van a Parlament kéréseivel;

| 10. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

10.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot;

| 11. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

11.

utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve a mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

12.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást, beleértve a mellékletét is, a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

(3)  EGF/2009/018 LT/Ruhagyártás.

---

2010. március 25., csütörtökMELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

2010. március 25.

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 28. pontjával összhangban történő igénybevételéről

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), és különösen annak 28. pontjára,

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról szóló, 2006. december 20-i 1927/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Létrehozták az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott elbocsátott munkavállalóknak a munkaerő-piaci reintegrációjuk terén. |
| --- | --- |

(1)

Létrehozták az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot (EGAA), hogy kiegészítő támogatást nyújtson a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások következményei által sújtott elbocsátott munkavállalóknak a munkaerő-piaci reintegrációjuk terén.

| (2) | A 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatályát kiterjesztették a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalók támogatására. |
| --- | --- |

(2)

A 2009. május 1. után benyújtott kérelmek tekintetében az EGAA hatályát kiterjesztették a globális pénzügyi és gazdasági válság eredményeként elbocsátott munkavállalók támogatására.

| (3) | A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR plafonértékig engedélyezi. |
| --- | --- |

(3)

A 2006. május 17-i intézményközi megállapodás az EGAA igénybevételét évi 500 millió EUR plafonértékig engedélyezi.

| (4) | A ruhagyártási ágazatban történt elbocsátásokra tekintetében Litvánia 2009. szeptember 23-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be. Ez a kérelem eleget tesz a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan, az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében megállapított követelményeknek, a Bizottság ezért javasolja 523 481 EUR rendelkezésre bocsátását. |
| --- | --- |

(4)

A ruhagyártási ágazatban történt elbocsátásokra tekintetében Litvánia 2009. szeptember 23-án az EGAA igénybevételére irányuló kérelmet nyújtott be. Ez a kérelem eleget tesz a pénzügyi hozzájárulás meghatározására vonatkozóan, az 1927/2006/EK rendelet 10. cikkében megállapított követelményeknek, a Bizottság ezért javasolja 523 481 EUR rendelkezésre bocsátását.

| (5) | Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Litvánia által benyújtott kérelem alapján pénzügyi támogatás nyújtása érdekében. |
| --- | --- |

(5)

Az EGAA-t ezért igénybe kell venni a Litvánia által benyújtott kérelem alapján pénzügyi támogatás nyújtása érdekében.

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésének keretén belül igénybe kell venni az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapot 523 481 EUR kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokban történő nyújtása érdekében.

2. cikk

E határozatot ki kell hirdetni az Eur ópai Unió Hivatalos Lapjában.

Kelt Brüsszelben, 2010. március 25-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

1

(2)  HL L 406., 2006.12.30., 1. o.

2

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/64

---

2010. március 25., csütörtökAz Európai Központi Bank alelnökének kinevezése

P7_TA(2010)0073

Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő jelölésre irányuló tanácsi ajánlásról (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

2011/C 4 E/12

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel a Tanács 2010. február 16-i ajánlására (1),

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikkének (2) bekezdésére, amellyel összhangban a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0044/2010),

tekintettel eljárási szabályzata 109. cikkére,

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0059/2010),

| A. | mivel 2010. február 24-i levelében a Tanács konzultált az Európai Parlamenttel Vítor Constânciónak az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő, 8 éves időszakra szóló kinevezéséről, |
| --- | --- |

A.

mivel 2010. február 24-i levelében a Tanács konzultált az Európai Parlamenttel Vítor Constânciónak az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő, 8 éves időszakra szóló kinevezéséről,

| B. | mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezt követően értékelte a jelölt igazoló okiratait, különös tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésében foglalt követelményekre, és annak fényében, hogy a 130. cikk alapján az EKB-nak teljes mértékben függetlennek kell lennie, és mivel értékelése során a Bizottság megkapta a jelölt életrajzát, valamint a neki küldött kérdőívre adott válaszait, |
| --- | --- |

B.

mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága ezt követően értékelte a jelölt igazoló okiratait, különös tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 283. cikke (2) bekezdésében foglalt követelményekre, és annak fényében, hogy a 130. cikk alapján az EKB-nak teljes mértékben függetlennek kell lennie, és mivel értékelése során a Bizottság megkapta a jelölt életrajzát, valamint a neki küldött kérdőívre adott válaszait,

| C. | mivel ezt követően a bizottság 2010. március 23-án kétórás meghallgatás keretében találkozott a jelölttel, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire, |
| --- | --- |

C.

mivel ezt követően a bizottság 2010. március 23-án kétórás meghallgatás keretében találkozott a jelölttel, aki először nyitóbeszédet mondott, majd válaszolt a bizottság tagjainak kérdéseire,

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít az Európai Tanácsnak a Vítor Constânciónak az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít az Európai Tanácsnak a Vítor Constânciónak az Európai Központi Bank alelnöki posztjára történő kinevezésére irányuló tanácsi ajánlásról;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot az Európai Tanácsnak és a Tanácsnak.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/65

---

2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Milan Martin CVIKL

P7_TA(2010)0074

Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Milan Martin Cvikl a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

2011/C 4 E/13

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az EUMSz. 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0022/2010),

tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2010. március 16-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0046/2010),

| A. | mivel Milan Martin Cvikl megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Milan Martin Cvikl megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Milan Martin Cvikl számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Milan Martin Cvikl számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/66

---

2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Rasa Budbergyté

P7_TA(2010)0075

Az Európai Parlament2010. március 25-i határozata Rasa Budbergyté a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

2011/C 4 E/14

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0018/2010),

tekintettel arra, hogy 2010. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagságra felterjesztett jelöltjét,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0039/2010),

| A. | mivel Rasa Budbergyté megfelel az EUMSz 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Rasa Budbergyté megfelel az EUMSz 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Rasa Budbergyté számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Rasa Budbergyté számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/66

---

2010. március 25., csütörtökSzámvevőszék egy tagjának kinevezése - Kersti Kaljulaid

P7_TA(2010)0076

Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Kersti Kaljulaid a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

2011/C 4 E/15

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amellyel összhangban a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0016/2010),

tekintettel arra, hogy 2010. március 16-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagságra felterjesztett jelöltjét,

tekintettel eljárási szabályzatának 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0045/2010),

| A. | mivel Kersti Kaljulaid eleget tesz az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Kersti Kaljulaid eleget tesz az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételeknek,

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít Kersti Kaljulaid számvevőszéki taggá történő kinevezéséről; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít Kersti Kaljulaid számvevőszéki taggá történő kinevezéséről;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, valamint tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok számvevőszékeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, valamint tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok számvevőszékeinek.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/67 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/67

---

2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Igors Ludborzs

P7_TA(2010)0077

Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Igors Ludboržs a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

2011/C 4 E/16

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0017/2010),

tekintettel arra, hogy 2010. március 16-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagságra felterjesztett jelöltjét,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0040/2010),

| A. | mivel Igors Ludboržs megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikk (1) bekezdésében rögzített feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Igors Ludboržs megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikk (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Igors Ludboržs számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Igors Ludboržs számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/68

---

2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Fazakas Szabolcs

P7_TA(2010)0078

Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Fazakas Szabolcs a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

2011/C 4 E/17

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amellyel összhangban a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0019/2010),

tekintettel arra, hogy 2010. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagságra felterjesztett jelöltjét,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0038/2010),

| A. | mivel Fazakas Szabolcs megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Fazakas Szabolcs megfelel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Fazakas Szabolcs számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról, |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Fazakas Szabolcs számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról,

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrzési intézményeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrzési intézményeinek.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/68

---

2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Ladislav Balko

P7_TA(2010)0079

Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Ladislav Balko a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

2011/C 4 E/18

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0023/2010),

tekintettel arra, hogy 2010. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagságra felterjesztett jelöltjét,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0037/2010),

| A. | mivel Ladislav Balko megfelel az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Ladislav Balko megfelel az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Ladislav Balko számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát (és kéri a Tanácsot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újabbat a Parlamentnek); |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Ladislav Balko számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát (és kéri a Tanácsot, hogy vonja vissza javaslatát és nyújtson be újabbat a Parlamentnek);

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ez a határozatot a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ez a határozatot a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/69 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/69

---

2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Louis Galea

P7_TA(2010)0080

Költségvetési Ellenőrző Bizottság Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Louis Galea a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE))

2011/C 4 E/19

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amellyel összhangban a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0020/2010),

tekintettel arra, hogy 2010. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0042/2010),

| A. | mivel Louis Galea megfelel az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 286. cikk (1) bekezdésében rögzített feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Louis Galea megfelel az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 286. cikk (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít Louis Galea számvevőszéki taggá történő kinevezéséről; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít Louis Galea számvevőszéki taggá történő kinevezéséről;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak, és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/70

---

2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Augustyn Kubik

P7_TA(2010)0081

Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Augustyn Bronisław Kubik a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

2011/C 4 E/20

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0021/2010),

tekintettel arra, hogy 2010. március 15-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagságra felterjesztett jelöltjét,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0041/2010),

| A. | mivel Augustyn Bronisław Kubik megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Augustyn Bronisław Kubik megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Augustyn Bronisław Kubik számvevőszéki taggá történő kinevezéséről; |
| --- | --- |

1.

kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Augustyn Bronisław Kubik számvevőszéki taggá történő kinevezéséről;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok számvevőszékeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok számvevőszékeinek.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/70

---

2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Jan Kinst

P7_TA(2010)0082

Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Jan Kinšt a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))

2011/C 4 E/21

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0015/2010),

tekintettel arra, hogy 2010. március 16-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagságra felterjesztett jelöltjét,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0044/2010),

| A. | mivel Jan Kinšt megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek, |
| --- | --- |

A.

mivel Jan Kinšt megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek,

| 1. | kedvezően véleményezi Jan Kinšt számvevőszéki taggá történő kinevezését; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi Jan Kinšt számvevőszéki taggá történő kinevezését;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---

| 7.1.2011 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 4/71 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 4/71

---

2010. március 25., csütörtökA Számvevőszék egy tagjának kinevezése - Eoin O'SHEA

P7_TA(2010)0083

Az Európai Parlament 2010. március 25-i határozata Eoin O’Shea a Számvevőszék tagjává történő jelöléséről (C7-0033/2010 – 2010/0812 (NLE))

2011/C 4 E/22

(Konzultáció)

Az Európai Parlament,

tekintettel az EUMSz. 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0033/2010),

tekintettel arra, hogy a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2010. március 15-i ülésén meghallgatta a Tanács által a Számvevőszék tagjának javasolt jelöltet,

tekintettel eljárási szabályzata 108. cikkére,

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A7-0043/2010),

| A. | mivel Eoin O’Shea megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek; |
| --- | --- |

A.

mivel Eoin O’Shea megfelel az EUMSz. 286. cikkének (1) bekezdésében rögzített feltételeknek;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Eoin O’Shea számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

kedvezően véleményezi a Tanács Eoin O’Shea számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek.

---