# Jurnalul Oficial C 323/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.323.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 323 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5330 noiembrie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.323.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 323

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5330 noiembrie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor |
| 2010/C 323/01 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenilor | 1 |
| 2010/C 323/02 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI | 6 |
| 2010/C 323/03 | Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de garantare a depozitelor | 9 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

2010/C 323/01

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenilor

1

2010/C 323/02

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI

6

2010/C 323/03

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de garantare a depozitelor

9

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2010/C 323/04 | Concluziile Consiliului privind îmbunătățirea nivelului competențelor de bază în contextul cooperării europene pentru școlile din secolul XXI | 11 |
| 2010/C 323/05 | Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind oportunitățile și provocările pentru cinematografia europeană în era digitală | 15 |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 323/06 | Rata de schimb a monedei euro | 18 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2010/C 323/07 | Procedură de lichidare – Decizie privind deschiderea procedurii de lichidare în ceea ce privește societatea International Insurance Corporation (IIC) NV (Publicare în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2001/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2001 privind reorganizarea și lichidarea întreprinderilor de asigurare și articolul 213h din Legea olandeză a falimentului) | 19 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2010/C 323/04

Concluziile Consiliului privind îmbunătățirea nivelului competențelor de bază în contextul cooperării europene pentru școlile din secolul XXI

11

2010/C 323/05

Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind oportunitățile și provocările pentru cinematografia europeană în era digitală

15

Comisia Europeană

2010/C 323/06

Rata de schimb a monedei euro

18

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2010/C 323/07

Procedură de lichidare – Decizie privind deschiderea procedurii de lichidare în ceea ce privește societatea International Insurance Corporation (IIC) NV (Publicare în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2001/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2001 privind reorganizarea și lichidarea întreprinderilor de asigurare și articolul 213h din Legea olandeză a falimentului)

(Publicare în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2001/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2001 privind reorganizarea și lichidarea întreprinderilor de asigurare și articolul 213h din Legea olandeză a falimentului)

19

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 323/08 | Cerere de propuneri – EACEA/37/10 – Program de cooperare UE-Canada în domeniul învățământului superior, al formării profesionale și al tineretului – Parteneriate pentru schimburi transatlantice – Parteneriate pentru diplome transatlantice | 20 |
| 2010/C 323/09 | Cereri de propuneri și de exprimare a interesului – Programul ESPON 2013 | 23 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 323/10 | Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de clorură de potasiu originară din Belarus și Rusia | 24 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 323/11 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 323/12 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 323/13 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 30 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 323/14 | Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare | 31 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

2010/C 323/08

Cerere de propuneri – EACEA/37/10 – Program de cooperare UE-Canada în domeniul învățământului superior, al formării profesionale și al tineretului – Parteneriate pentru schimburi transatlantice – Parteneriate pentru diplome transatlantice

20

2010/C 323/09

Cereri de propuneri și de exprimare a interesului – Programul ESPON 2013

23

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2010/C 323/10

Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de clorură de potasiu originară din Belarus și Rusia

24

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 323/11

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  )

1

28

2010/C 323/12

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

29

2010/C 323/13

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

30

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2010/C 323/14

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/1

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenilor

2010/C 323/01

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere solicitarea unui aviz formulată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date, transmisă către AEPD la 31 martie 2010 (2),

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 31 martie 2010, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenilor (3). Propunerea urmează unei consultări publice în legătură cu acest subiect, desfășurate în perioada 11 noiembrie 2009-31 ianuarie 2010 (4). |
| --- | --- |

1.

La 31 martie 2010, Comisia a adoptat o propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind inițiativa cetățenilor (3). Propunerea urmează unei consultări publice în legătură cu acest subiect, desfășurate în perioada 11 noiembrie 2009-31 ianuarie 2010 (4).

| 2. | Inițiativa cetățenilor este una dintre inovațiile introduse în legislația UE de Tratatul de la Lisabona, prin care se oferă posibilitatea pentru cel puțin un milion de cetățeni resortisanți ai unui număr semnificativ de state membre de a invita Comisia să depună o propunere legislativă. Regulamentul propus se bazează pe articolul 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și pe articolul 24 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevăd că procedurile și condițiile necesare pentru inițiativa cetățenilor trebuie să fie stabilite în conformitate cu procedura legislativă ordinară. |
| --- | --- |

2.

Inițiativa cetățenilor este una dintre inovațiile introduse în legislația UE de Tratatul de la Lisabona, prin care se oferă posibilitatea pentru cel puțin un milion de cetățeni resortisanți ai unui număr semnificativ de state membre de a invita Comisia să depună o propunere legislativă. Regulamentul propus se bazează pe articolul 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și pe articolul 24 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevăd că procedurile și condițiile necesare pentru inițiativa cetățenilor trebuie să fie stabilite în conformitate cu procedura legislativă ordinară.

| 3. | Propunerea a fost transmisă către AEPD în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în aceeași zi în care a fost adoptată. AEPD a fost consultată neoficial înainte de adoptarea propunerii. AEPD a salutat această consultare neoficială și constată cu satisfacție că majoritatea observațiilor sale au fost luate în considerare în propunerea finală. |
| --- | --- |

3.

Propunerea a fost transmisă către AEPD în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în aceeași zi în care a fost adoptată. AEPD a fost consultată neoficial înainte de adoptarea propunerii. AEPD a salutat această consultare neoficială și constată cu satisfacție că majoritatea observațiilor sale au fost luate în considerare în propunerea finală.

| 4. | În general, AEPD este mulțumită de modul în care chestiunea protecției datelor este abordată în regulamentul propus. La un nivel detaliat, AEPD are câteva propuneri pentru efectuarea unor ajustări. Acestea sunt discutate în capitolul II din prezentul aviz. |
| --- | --- |

4.

În general, AEPD este mulțumită de modul în care chestiunea protecției datelor este abordată în regulamentul propus. La un nivel detaliat, AEPD are câteva propuneri pentru efectuarea unor ajustări. Acestea sunt discutate în capitolul II din prezentul aviz.

| 5. | Ca remarcă preliminară, AEPD ar dori să sublinieze că respectarea deplină a normelor de protecția datelor contribuie într-o măsură considerabilă la fiabilitatea, forța și succesul acestui nou instrument important. |
| --- | --- |

5.

Ca remarcă preliminară, AEPD ar dori să sublinieze că respectarea deplină a normelor de protecția datelor contribuie într-o măsură considerabilă la fiabilitatea, forța și succesul acestui nou instrument important.

II.   ANALIZA DETALIATĂ A PROPUNERII

| 6. | În conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 24 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, propunerea stabilește procedurile și condițiile pentru inițiativa cetățenilor. Regulamentul propus definește numărul minim de state membre, numărul minim de cetățeni pe stat membru și vârsta minimă de la care cetățenii au dreptul să participe la o inițiativă. În plus, propunerea stabilește condițiile materiale și procedurale pentru examinarea unei inițiative de către Comisie. |
| --- | --- |

6.

În conformitate cu articolul 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și cu articolul 24 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, propunerea stabilește procedurile și condițiile pentru inițiativa cetățenilor. Regulamentul propus definește numărul minim de state membre, numărul minim de cetățeni pe stat membru și vârsta minimă de la care cetățenii au dreptul să participe la o inițiativă. În plus, propunerea stabilește condițiile materiale și procedurale pentru examinarea unei inițiative de către Comisie.

| 7. | Prezentul aviz se concentrează doar asupra dispozițiilor relevante din perspectiva protecției datelor. Acestea sunt normele pentru înregistrarea unei inițiative a cetățenilor (articolul 4), procedurile pentru colectarea declarațiilor de susținere (articolele 5 și 6) și cerințele pentru verificarea și certificarea declarațiilor de susținere (articolul 9). O atenție deosebită este acordată protecției datelor la articolul 12 din propunere. Articolul 13 tratează, în plus, problema răspunderii organizatorilor unei inițiative a cetățenilor. Aceste dispoziții vor fi analizate detaliat în continuare. |
| --- | --- |

7.

Prezentul aviz se concentrează doar asupra dispozițiilor relevante din perspectiva protecției datelor. Acestea sunt normele pentru înregistrarea unei inițiative a cetățenilor (articolul 4), procedurile pentru colectarea declarațiilor de susținere (articolele 5 și 6) și cerințele pentru verificarea și certificarea declarațiilor de susținere (articolul 9). O atenție deosebită este acordată protecției datelor la articolul 12 din propunere. Articolul 13 tratează, în plus, problema răspunderii organizatorilor unei inițiative a cetățenilor. Aceste dispoziții vor fi analizate detaliat în continuare.

Articolul 4 –   Înregistrarea unei inițiative propuse de cetățeni

| 8. | Înainte de a colecta declarațiile de susținere de la semnatari, organizatorul trebuie să înregistreze inițiativa la Comisie printr-un registru online. Acesta trebuie să furnizeze informațiile prevăzute în anexa II la regulamentul propus. Aceste informații cuprind informațiile cu caracter personal ale organizatorului, respectiv numele complet, adresa poștală și adresa de e-mail. În conformitate cu articolul 4 alineatul (5) din propunere, o inițiativă propusă de cetățeni trebuie publicată în registru. Deși nu reiese foarte clar din text, AEPD presupune că adresa poștală și adresa de e-mail ale organizatorului nu vor fi făcute publice prin intermediul registrului. În caz contrar, AEPD ar dori să invite legiuitorul să evalueze și să explice necesitatea publicării și să clarifice textul articolului 4 în această privință. |
| --- | --- |

8.

Înainte de a colecta declarațiile de susținere de la semnatari, organizatorul trebuie să înregistreze inițiativa la Comisie printr-un registru online. Acesta trebuie să furnizeze informațiile prevăzute în anexa II la regulamentul propus. Aceste informații cuprind informațiile cu caracter personal ale organizatorului, respectiv numele complet, adresa poștală și adresa de e-mail. În conformitate cu articolul 4 alineatul (5) din propunere, o inițiativă propusă de cetățeni trebuie publicată în registru. Deși nu reiese foarte clar din text, AEPD presupune că adresa poștală și adresa de e-mail ale organizatorului nu vor fi făcute publice prin intermediul registrului. În caz contrar, AEPD ar dori să invite legiuitorul să evalueze și să explice necesitatea publicării și să clarifice textul articolului 4 în această privință.

Articolul 5 –   Proceduri și condiții pentru colectarea declarațiilor de susținere

| 9. | Organizatorul este responsabil de colectarea declarațiilor de susținere necesare de la semnatarii inițiativei propuse de cetățeni. În conformitate cu articolul 5 alineatul (1), formularele de declarație de susținere trebuie să respecte modelul cuprins în anexa III la regulamentul propus. Acest model de formular impune ca semnatarul să furnizeze anumite informații personale (evidente), cum ar fi prenumele și numele de familie și, în cazul unui formular depus pe hârtie, semnătura reală. Pentru ca autoritatea competentă să verifice autenticitatea unei declarații de susținere este obligatorie și furnizarea altor informații, precum: orașul și țara în care locuiește semnatarul, data și locul nașterii, cetățenia, numărul personal de identificare, tipul de număr de identificare/act de identitate și statul membru care a emis numărul/actul respectiv. Alte rubrici neobligatorii cuprinse în modelul de formular sunt cele referitoare la strada pe care locuiește semnatarul și la adresa de e-mail a acestuia. |
| --- | --- |

9.

Organizatorul este responsabil de colectarea declarațiilor de susținere necesare de la semnatarii inițiativei propuse de cetățeni. În conformitate cu articolul 5 alineatul (1), formularele de declarație de susținere trebuie să respecte modelul cuprins în anexa III la regulamentul propus. Acest model de formular impune ca semnatarul să furnizeze anumite informații personale (evidente), cum ar fi prenumele și numele de familie și, în cazul unui formular depus pe hârtie, semnătura reală. Pentru ca autoritatea competentă să verifice autenticitatea unei declarații de susținere este obligatorie și furnizarea altor informații, precum: orașul și țara în care locuiește semnatarul, data și locul nașterii, cetățenia, numărul personal de identificare, tipul de număr de identificare/act de identitate și statul membru care a emis numărul/actul respectiv. Alte rubrici neobligatorii cuprinse în modelul de formular sunt cele referitoare la strada pe care locuiește semnatarul și la adresa de e-mail a acestuia.

| 10. | AEPD este de părere că toate rubricile cu informații obligatorii din modelul de formular sunt necesare în scopul organizării inițiativei cetățenilor și asigurării autenticității declarațiilor de susținere, cu excepția celei referitoare la numărul personal de identificare. Modul de reglementare a utilizării acestor numere unice de identificare, în cazul în care există, diferă de la un stat membru la altul. În orice caz, AEPD nu consideră că identificarea personală ar reprezenta o valoare adăugată pentru verificarea autenticității declarațiilor de susținere. Celelalte informații solicitate pot să fie considerate deja suficiente pentru atingerea acestui scop. Prin urmare, AEPD recomandă eliminarea acestei rubrici de informații din modelul de formular cuprins în anexa III. |
| --- | --- |

10.

AEPD este de părere că toate rubricile cu informații obligatorii din modelul de formular sunt necesare în scopul organizării inițiativei cetățenilor și asigurării autenticității declarațiilor de susținere, cu excepția celei referitoare la numărul personal de identificare. Modul de reglementare a utilizării acestor numere unice de identificare, în cazul în care există, diferă de la un stat membru la altul. În orice caz, AEPD nu consideră că identificarea personală ar reprezenta o valoare adăugată pentru verificarea autenticității declarațiilor de susținere. Celelalte informații solicitate pot să fie considerate deja suficiente pentru atingerea acestui scop. Prin urmare, AEPD recomandă eliminarea acestei rubrici de informații din modelul de formular cuprins în anexa III.

| 11. | AEPD se îndoiește, de asemenea, de necesitatea includerii rubricilor de informații neobligatorii în formularul standard și recomandă eliminarea acestor rubrici din modelul de formular cuprins în anexa III dacă nu se demonstrează existența unei nevoi în acest sens. |
| --- | --- |

11.

AEPD se îndoiește, de asemenea, de necesitatea includerii rubricilor de informații neobligatorii în formularul standard și recomandă eliminarea acestor rubrici din modelul de formular cuprins în anexa III dacă nu se demonstrează existența unei nevoi în acest sens.

| 12. | În plus, AEPD recomandă adăugarea unei declarații standard privind confidențialitatea, în partea de jos a formularului, în care să se indice identitatea operatorului, scopul colectării, ceilalți destinatari ai datelor și perioada de stocare a datelor. Furnizarea acestor informații către subiectul datelor este impusă prin articolul 10 din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

12.

În plus, AEPD recomandă adăugarea unei declarații standard privind confidențialitatea, în partea de jos a formularului, în care să se indice identitatea operatorului, scopul colectării, ceilalți destinatari ai datelor și perioada de stocare a datelor. Furnizarea acestor informații către subiectul datelor este impusă prin articolul 10 din Directiva 95/46/CE.

Articolul 6 –   Sisteme de colectare online

| 13. | Articolul 6 din Regulamentul propus se referă la colectarea declarațiilor de susținere folosind sisteme online. Articolul 6 impune organizatorului să verifice, înainte de a colecta declarațiile, dacă sistemul de colectare online dispune de caracteristicile tehnice și de securitate adecvate pentru a asigura, între altele, că datele furnizate online sunt stocate în condiții de securitate „[astfel încât] nu pot fi modificate sau utilizate în orice alt scop decât cel indicat, și anume susținerea unei anumite inițiative a cetățenilor, și pentru a proteja datele cu caracter personal împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, pierderii accidentale, modificării, dezvăluirii neautorizate sau accesului neautorizat” (5). |
| --- | --- |

13.

Articolul 6 din Regulamentul propus se referă la colectarea declarațiilor de susținere folosind sisteme online. Articolul 6 impune organizatorului să verifice, înainte de a colecta declarațiile, dacă sistemul de colectare online dispune de caracteristicile tehnice și de securitate adecvate pentru a asigura, între altele, că datele furnizate online sunt stocate în condiții de securitate „[astfel încât] nu pot fi modificate sau utilizate în orice alt scop decât cel indicat, și anume susținerea unei anumite inițiative a cetățenilor, și pentru a proteja datele cu caracter personal împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, pierderii accidentale, modificării, dezvăluirii neautorizate sau accesului neautorizat” (5).

| 14. | În plus, articolul 6 alineatul (2) prevede că organizatorul poate solicita în orice moment autorității competente relevante să certifice conformitatea sistemului de colectare online cu aceste dispoziții. Această certificare va fi solicitată de către organizator, în orice caz, înainte de prezentarea declarațiilor de susținere spre verificare (a se vedea articolul 9 de mai jos). |
| --- | --- |

14.

În plus, articolul 6 alineatul (2) prevede că organizatorul poate solicita în orice moment autorității competente relevante să certifice conformitatea sistemului de colectare online cu aceste dispoziții. Această certificare va fi solicitată de către organizator, în orice caz, înainte de prezentarea declarațiilor de susținere spre verificare (a se vedea articolul 9 de mai jos).

| 15. | În plus, articolul 6 alineatul (5) obligă Comisia să adopte specificațiile tehnice de punere în aplicare a acestor norme de securitate, în conformitate cu procedura comitetelor prevăzută la articolul 19 alineatul (2) din propunere. |
| --- | --- |

15.

În plus, articolul 6 alineatul (5) obligă Comisia să adopte specificațiile tehnice de punere în aplicare a acestor norme de securitate, în conformitate cu procedura comitetelor prevăzută la articolul 19 alineatul (2) din propunere.

| 16. | AEPD salută faptul că la articolul 6 din propunere s-a pus accentul asupra securității sistemelor de colectare online. Obligația de a asigura securitatea prelucrării datelor reprezintă una dintre cerințele de protecție a datelor prevăzute la articolul 17 din Directiva 95/46/CE. AEPD constată cu satisfacție că, în urma observațiilor neoficiale pe care le-a formulat, Comisia a aliniat textul articolului 6 alineatul (4) al propunerii cu textul articolului 17 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE. În plus, AEPD salută includerea la articolul 6 alineatul (4) a obligației de a asigura că datele nu sunt utilizate în niciun alt scop decât cel indicat, și anume susținerea unei anumite inițiative a cetățenilor. Cu toate acestea, AEPD încurajează legiuitorul să includă la articolul 12 o obligație comparabilă cu un domeniu de aplicare general (a se vedea punctul 27 de mai jos). |
| --- | --- |

16.

AEPD salută faptul că la articolul 6 din propunere s-a pus accentul asupra securității sistemelor de colectare online. Obligația de a asigura securitatea prelucrării datelor reprezintă una dintre cerințele de protecție a datelor prevăzute la articolul 17 din Directiva 95/46/CE. AEPD constată cu satisfacție că, în urma observațiilor neoficiale pe care le-a formulat, Comisia a aliniat textul articolului 6 alineatul (4) al propunerii cu textul articolului 17 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE. În plus, AEPD salută includerea la articolul 6 alineatul (4) a obligației de a asigura că datele nu sunt utilizate în niciun alt scop decât cel indicat, și anume susținerea unei anumite inițiative a cetățenilor. Cu toate acestea, AEPD încurajează legiuitorul să includă la articolul 12 o obligație comparabilă cu un domeniu de aplicare general (a se vedea punctul 27 de mai jos).

| 17. | AEPD are îndoieli în legătură cu momentul potrivit pentru efectuarea certificării de către autoritatea competentă relevantă. Organizatorul are doar obligația de a solicita această certificare înainte de a prezenta autorității respective declarațiile de susținere colectate în vederea verificării. El ar putea să facă acest lucru într-o fază mai timpurie. Presupunând că certificarea sistemului online aduce o valoare adăugată, AEPD este de părere că certificarea ar trebui să aibă loc înainte de colectarea declarațiilor, pentru a preveni colectarea datelor cu caracter personal a cel puțin un milion de cetățeni prin intermediul unui sistem care ulterior ar putea să pară că nu este securizat suficient. Prin urmare, AEPD invită legiuitorul să includă această obligație în textul articolului 6 alineatul (2). Desigur, prin aceasta ar trebui să se asigure că procedura de certificare nu constituie o povară administrativă inutilă pentru organizator. |
| --- | --- |

17.

AEPD are îndoieli în legătură cu momentul potrivit pentru efectuarea certificării de către autoritatea competentă relevantă. Organizatorul are doar obligația de a solicita această certificare înainte de a prezenta autorității respective declarațiile de susținere colectate în vederea verificării. El ar putea să facă acest lucru într-o fază mai timpurie. Presupunând că certificarea sistemului online aduce o valoare adăugată, AEPD este de părere că certificarea ar trebui să aibă loc înainte de colectarea declarațiilor, pentru a preveni colectarea datelor cu caracter personal a cel puțin un milion de cetățeni prin intermediul unui sistem care ulterior ar putea să pară că nu este securizat suficient. Prin urmare, AEPD invită legiuitorul să includă această obligație în textul articolului 6 alineatul (2). Desigur, prin aceasta ar trebui să se asigure că procedura de certificare nu constituie o povară administrativă inutilă pentru organizator.

| 18. | În legătură cu acest aspect, AEPD dorește să atragă atenția asupra articolului 18 din Directiva 95/46/CE care obligă operatorii să notifice o operațiune de prelucrare autorității naționale pentru protecția datelor înainte de a efectua operațiunea de prelucrare, cu excepția cazului în care se aplică anumite derogări. Nu este clar modul în care această obligație de notificare, supusă derogării, este corelată cu certificarea efectuată de către autoritatea națională competentă în temeiul regulamentului propus. Pentru a preveni pe cât posibil sarcinile administrative, AEPD invită legiuitorul să clarifice relația dintre procedura de notificare prevăzută la articolul 18 din Directiva 95/46/CE și procedura de certificare prevăzută la articolul 6 din regulamentul propus. |
| --- | --- |

18.

În legătură cu acest aspect, AEPD dorește să atragă atenția asupra articolului 18 din Directiva 95/46/CE care obligă operatorii să notifice o operațiune de prelucrare autorității naționale pentru protecția datelor înainte de a efectua operațiunea de prelucrare, cu excepția cazului în care se aplică anumite derogări. Nu este clar modul în care această obligație de notificare, supusă derogării, este corelată cu certificarea efectuată de către autoritatea națională competentă în temeiul regulamentului propus. Pentru a preveni pe cât posibil sarcinile administrative, AEPD invită legiuitorul să clarifice relația dintre procedura de notificare prevăzută la articolul 18 din Directiva 95/46/CE și procedura de certificare prevăzută la articolul 6 din regulamentul propus.

| 19. | În ceea ce privește normele de aplicare pentru specificațiile tehnice, AEPD se așteaptă să fie consultată înainte de adoptarea acestora, luând în considerare în special faptul că documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind rezultatul Cărții verzi menționează mai multe sisteme propuse în timpul consultării publice pentru a asigura autenticitatea semnăturilor online, unul dintre acestea fiind un smartcard al cetățeanului european care să permită semnăturile electronice. Un astfel de sistem generează în mod cert noi considerații privind protecția datelor (6). |
| --- | --- |

19.

În ceea ce privește normele de aplicare pentru specificațiile tehnice, AEPD se așteaptă să fie consultată înainte de adoptarea acestora, luând în considerare în special faptul că documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind rezultatul Cărții verzi menționează mai multe sisteme propuse în timpul consultării publice pentru a asigura autenticitatea semnăturilor online, unul dintre acestea fiind un smartcard al cetățeanului european care să permită semnăturile electronice. Un astfel de sistem generează în mod cert noi considerații privind protecția datelor (6).

Articolul 9 –   Verificarea și certificarea declarațiilor de susținere de către statele membre

| 20. | După colectarea de la semnatari a declarațiilor de susținere necesare, organizatorul trebuie să le prezinte autorității competente relevante spre verificare și certificare. Organizatorul transferă informațiile cu caracter personal ale semnatarilor către autoritatea competentă a statului membru care a emis documentul de identificare al semnatarului indicat în declarația de susținere. În termen de trei luni, autoritatea competentă trebuie să verifice declarațiile de susținere pe baza „controalelor corespunzătoare” și să elibereze un certificat pentru organizator (7). Certificatul este folosit în momentul înaintării efective a inițiativei către Comisie. |
| --- | --- |

20.

După colectarea de la semnatari a declarațiilor de susținere necesare, organizatorul trebuie să le prezinte autorității competente relevante spre verificare și certificare. Organizatorul transferă informațiile cu caracter personal ale semnatarilor către autoritatea competentă a statului membru care a emis documentul de identificare al semnatarului indicat în declarația de susținere. În termen de trei luni, autoritatea competentă trebuie să verifice declarațiile de susținere pe baza „controalelor corespunzătoare” și să elibereze un certificat pentru organizator (7). Certificatul este folosit în momentul înaintării efective a inițiativei către Comisie.

| 21. | AEPD salută acest sistem descentralizat conform căruia Comisia nu se va afla în posesia informațiilor cu caracter personal ale semnatarilor, ci doar a certificatelor emise de autoritățile naționale competente. Un astfel de sistem scade riscurile unei manipulări necorespunzătoare a datelor cu caracter personal, întrucât reduce la minimum numărul destinatarilor datelor respective. |
| --- | --- |

21.

AEPD salută acest sistem descentralizat conform căruia Comisia nu se va afla în posesia informațiilor cu caracter personal ale semnatarilor, ci doar a certificatelor emise de autoritățile naționale competente. Un astfel de sistem scade riscurile unei manipulări necorespunzătoare a datelor cu caracter personal, întrucât reduce la minimum numărul destinatarilor datelor respective.

| 22. | Din text nu reiese clar ce înseamnă „controalele corespunzătoare” efectuate de autoritatea competentă. Nici considerentul 15 relevant nu aduce clarificări în această privință. AEPD se întreabă cum va fi verificată autenticitatea declarațiilor de susținere de către autoritățile competente. Este interesată, în special, să afle dacă autoritățile competente vor fi capabile să verifice declarațiile în baza datelor privind identitatea cetățenilor disponibile din alte surse, cum ar fi registrele naționale sau regionale. AEPD invită legiuitorul să clarifice acest aspect. |
| --- | --- |

22.

Din text nu reiese clar ce înseamnă „controalele corespunzătoare” efectuate de autoritatea competentă. Nici considerentul 15 relevant nu aduce clarificări în această privință. AEPD se întreabă cum va fi verificată autenticitatea declarațiilor de susținere de către autoritățile competente. Este interesată, în special, să afle dacă autoritățile competente vor fi capabile să verifice declarațiile în baza datelor privind identitatea cetățenilor disponibile din alte surse, cum ar fi registrele naționale sau regionale. AEPD invită legiuitorul să clarifice acest aspect.

Articolul 12 –   Protecția datelor cu caracter personal

| 23. | Articolul 12 din regulamentul propus este dedicat doar protecției datelor cu caracter personal. Dispoziția subliniază că organizatorul, precum și autoritatea competentă trebuie să respecte Directiva 95/46/CE și dispozițiile naționale adoptate în conformitate cu aceasta. La considerentul 20 se face, de asemenea, referire la aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 în momentul în care Comisia prelucrează datele cu caracter personal prin înregistrarea organizatorului unei inițiative. AEPD salută aceste mențiuni. |
| --- | --- |

23.

Articolul 12 din regulamentul propus este dedicat doar protecției datelor cu caracter personal. Dispoziția subliniază că organizatorul, precum și autoritatea competentă trebuie să respecte Directiva 95/46/CE și dispozițiile naționale adoptate în conformitate cu aceasta. La considerentul 20 se face, de asemenea, referire la aplicabilitatea Regulamentului (CE) nr. 45/2001 în momentul în care Comisia prelucrează datele cu caracter personal prin înregistrarea organizatorului unei inițiative. AEPD salută aceste mențiuni.

| 24. | În plus, dispoziția precizează că organizatorul și autoritatea competentă trebuie să fie considerați operatori de date în vederea prelucrării de către aceștia a datelor cu caracter personal. AEPD este mulțumită de această mențiune. Operatorul are responsabilitatea principală de a respecta normele de protecție a datelor. Articolul 12 din propunere evită orice neclaritate în legătură cu entitatea care trebuie considerată operator. |
| --- | --- |

24.

În plus, dispoziția precizează că organizatorul și autoritatea competentă trebuie să fie considerați operatori de date în vederea prelucrării de către aceștia a datelor cu caracter personal. AEPD este mulțumită de această mențiune. Operatorul are responsabilitatea principală de a respecta normele de protecție a datelor. Articolul 12 din propunere evită orice neclaritate în legătură cu entitatea care trebuie considerată operator.

| 25. | Articolul 12 prevede, de asemenea, termenul maxim de păstrare a datelor cu caracter personal colectate. Pentru organizator, termenul este stabilit la o lună de la înaintarea inițiativei respective către Comisie sau cel puțin 18 luni de la data de înregistrare a unei inițiative propuse. Autoritățile competente trebuie să distrugă datele în termen de o lună de la eliberarea certificatului. AEPD salută aceste limitări întrucât ele asigură respectarea cerinței prevăzute la articolul 6 alineatul (1) litera (e) din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

25.

Articolul 12 prevede, de asemenea, termenul maxim de păstrare a datelor cu caracter personal colectate. Pentru organizator, termenul este stabilit la o lună de la înaintarea inițiativei respective către Comisie sau cel puțin 18 luni de la data de înregistrare a unei inițiative propuse. Autoritățile competente trebuie să distrugă datele în termen de o lună de la eliberarea certificatului. AEPD salută aceste limitări întrucât ele asigură respectarea cerinței prevăzute la articolul 6 alineatul (1) litera (e) din Directiva 95/46/CE.

| 26. | În plus, AEPD este mulțumită de repetarea, la articolul 12, a textului preluat din articolul 17 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE privind securitatea prelucrării datelor. Prin acest text se clarifică faptul că obligațiile respective nu sunt aplicabile doar atunci când se utilizează un sistem de colectare online (a se vedea punctul 13 și următoarele de mai sus), ci în toate situațiile care intră sub incidența regulamentului propus. |
| --- | --- |

26.

În plus, AEPD este mulțumită de repetarea, la articolul 12, a textului preluat din articolul 17 alineatul (1) din Directiva 95/46/CE privind securitatea prelucrării datelor. Prin acest text se clarifică faptul că obligațiile respective nu sunt aplicabile doar atunci când se utilizează un sistem de colectare online (a se vedea punctul 13 și următoarele de mai sus), ci în toate situațiile care intră sub incidența regulamentului propus.

| 27. | După cum s-a precizat la punctul 16 de mai sus, AEPD recomandă legiuitorului să adauge un alineat nou la articolul 12 prin care să asigure că datele cu caracter personal colectate de către organizator (fie printr-un sistem de colectare online, fie prin orice alt mijloc) nu sunt folosite în niciun alt scop decât cel indicat, și anume susținerea unei anumite inițiative a cetățenilor, și că datele primite de către autoritatea competentă sunt folosite doar în scopul verificării autenticității declarațiilor de susținere pentru o anumită inițiativă a cetățenilor. |
| --- | --- |

27.

După cum s-a precizat la punctul 16 de mai sus, AEPD recomandă legiuitorului să adauge un alineat nou la articolul 12 prin care să asigure că datele cu caracter personal colectate de către organizator (fie printr-un sistem de colectare online, fie prin orice alt mijloc) nu sunt folosite în niciun alt scop decât cel indicat, și anume susținerea unei anumite inițiative a cetățenilor, și că datele primite de către autoritatea competentă sunt folosite doar în scopul verificării autenticității declarațiilor de susținere pentru o anumită inițiativă a cetățenilor.

Articolul 13 –   Răspundere

| 28. | La articolul 13 se afirmă că statele membre trebuie să asigure că organizatorii rezidenți sau stabiliți pe teritoriul lor răspund, în temeiul dreptului civil sau penal din statul respectiv, pentru încălcarea regulamentului propus și în special pentru, între altele, nerespectarea cerințelor privind sistemele de colectare online sau utilizarea frauduloasă a datelor. La considerentul 19 se face referire la capitolul III din Directiva 95/46/CE, care se referă la acțiuni în justiție, răspundere și sancțiuni, și precizează că acest capitol este pe deplin aplicabil în ceea ce privește prelucrarea datelor în conformitate cu regulamentul propus. Articolul 13 din propunere trebuie considerat o completare la aceasta, referindu-se în mod explicit, spre deosebire de capitolul III din Directiva 95/46/CE, la dreptul civil și penal din statele membre. În mod evident, AEPD salută această dispoziție. |
| --- | --- |

28.

La articolul 13 se afirmă că statele membre trebuie să asigure că organizatorii rezidenți sau stabiliți pe teritoriul lor răspund, în temeiul dreptului civil sau penal din statul respectiv, pentru încălcarea regulamentului propus și în special pentru, între altele, nerespectarea cerințelor privind sistemele de colectare online sau utilizarea frauduloasă a datelor. La considerentul 19 se face referire la capitolul III din Directiva 95/46/CE, care se referă la acțiuni în justiție, răspundere și sancțiuni, și precizează că acest capitol este pe deplin aplicabil în ceea ce privește prelucrarea datelor în conformitate cu regulamentul propus. Articolul 13 din propunere trebuie considerat o completare la aceasta, referindu-se în mod explicit, spre deosebire de capitolul III din Directiva 95/46/CE, la dreptul civil și penal din statele membre. În mod evident, AEPD salută această dispoziție.

III.   CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

| 29. | După cum se afirmă în introducere și după cum reiese din analiza cuprinsă în capitolul II din prezentul aviz, AEPD este în general satisfăcută de modul în care chestiunea protecției datelor este abordată în regulamentul propus privind inițiativa cetățenilor. În mod clar protecția datelor a fost luată în considerare, iar propunerea este întocmită astfel încât să se asigure conformitatea cu normele de protecție a datelor. AEPD este mulțumită în special de articolul 12, care este dedicat exclusiv protecției datelor și care clarifică responsabilitățile și perioadele de păstrare a datelor. AEPD dorește să sublinieze că respectarea deplină a normelor de protecție a datelor contribuie considerabil la fiabilitatea, forța și succesul acestui nou instrument important. Deși este în general mulțumită de propunere, AEPD consideră că aceasta mai poate fi îmbunătățită. |
| --- | --- |

29.

După cum se afirmă în introducere și după cum reiese din analiza cuprinsă în capitolul II din prezentul aviz, AEPD este în general satisfăcută de modul în care chestiunea protecției datelor este abordată în regulamentul propus privind inițiativa cetățenilor. În mod clar protecția datelor a fost luată în considerare, iar propunerea este întocmită astfel încât să se asigure conformitatea cu normele de protecție a datelor. AEPD este mulțumită în special de articolul 12, care este dedicat exclusiv protecției datelor și care clarifică responsabilitățile și perioadele de păstrare a datelor. AEPD dorește să sublinieze că respectarea deplină a normelor de protecție a datelor contribuie considerabil la fiabilitatea, forța și succesul acestui nou instrument important. Deși este în general mulțumită de propunere, AEPD consideră că aceasta mai poate fi îmbunătățită.

| 30. | AEPD recomandă legiuitorului modificarea articolului 6 astfel încât organizatorul să fie obligat să solicite certificarea securității sistemului de colectare online înainte de a începe să colecteze declarațiile de susținere. În plus, aceste proceduri de certificare nu ar trebui să constituie o povară administrativă inutilă pentru organizator. De asemenea, AEPD recomandă clarificarea relației dintre procedura de notificare prevăzută la articolul 18 din Directiva 95/46/CE și procedura de certificare prevăzută la articolul 6 din regulamentul propus. |
| --- | --- |

30.

AEPD recomandă legiuitorului modificarea articolului 6 astfel încât organizatorul să fie obligat să solicite certificarea securității sistemului de colectare online înainte de a începe să colecteze declarațiile de susținere. În plus, aceste proceduri de certificare nu ar trebui să constituie o povară administrativă inutilă pentru organizator. De asemenea, AEPD recomandă clarificarea relației dintre procedura de notificare prevăzută la articolul 18 din Directiva 95/46/CE și procedura de certificare prevăzută la articolul 6 din regulamentul propus.

| 31. | Pentru a îmbunătăți propunerea în continuare, AEPD recomandă legiuitorului:






  — | să evalueze necesitatea publicării adresei poștale și de e-mail a organizatorului unei inițiative și să clarifice textul articolului 4 al propunerii în cazul în care este avută în vedere o astfel de publicare; |
| --- | --- | --- |

31.

Pentru a îmbunătăți propunerea în continuare, AEPD recomandă legiuitorului:

—

să evalueze necesitatea publicării adresei poștale și de e-mail a organizatorului unei inițiative și să clarifice textul articolului 4 al propunerii în cazul în care este avută în vedere o astfel de publicare;

| — | să elimine rubricile în care se solicită numărul personal de identificare și informațiile neobligatorii din modelul de formular cuprins în anexa III; |
| --- | --- |

—

să elimine rubricile în care se solicită numărul personal de identificare și informațiile neobligatorii din modelul de formular cuprins în anexa III;

| — | să adauge o declarație standard de confidențialitate la modelul de formular cuprins în anexa III, care să asigure conformitatea cu articolul 10 din Directiva 95/46/CE; |
| --- | --- |

—

să adauge o declarație standard de confidențialitate la modelul de formular cuprins în anexa III, care să asigure conformitatea cu articolul 10 din Directiva 95/46/CE;

| — | să clarifice ce înseamnă „controalele corespunzătoare” menționate la articolul 9 alineatul (2), care trebuie efectuate de autoritatea competentă în momentul verificării autenticității declarațiilor de susținere; |
| --- | --- |

—

să clarifice ce înseamnă „controalele corespunzătoare” menționate la articolul 9 alineatul (2), care trebuie efectuate de autoritatea competentă în momentul verificării autenticității declarațiilor de susținere;

| — | să adauge un alineat nou la articolul 12 prin care să asigure că datele cu caracter personal colectate de către organizator nu sunt folosite în niciun alt scop decât cel indicat, și anume susținerea unei anumite inițiative a cetățenilor, și că datele primite de către autoritatea competentă sunt folosite doar în scopul verificării autenticității declarațiilor de susținere pentru o anumită inițiativă a cetățenilor. |
| --- | --- |

—

să adauge un alineat nou la articolul 12 prin care să asigure că datele cu caracter personal colectate de către organizator nu sunt folosite în niciun alt scop decât cel indicat, și anume susținerea unei anumite inițiative a cetățenilor, și că datele primite de către autoritatea competentă sunt folosite doar în scopul verificării autenticității declarațiilor de susținere pentru o anumită inițiativă a cetățenilor.

Adoptat la Bruxelles, 21 aprilie 2010.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  A se vedea COM(2010) 119 final, însoțit de documentul de lucru al serviciilor Comisiei, care descrie rezultatul consultării publice referitoare la Cartea verde privind inițiativa cetățenilor europeni, SEC(2010) 730.

3

(4)  Pentru Cartea verde, a se vedea COM(2009) 622.

4

(5)  A se vedea articolul 6 alineatul (4) din propunere.

5

(6)  A se vedea SEC(2010) 730, p. 4.

6

(7)  A se vedea articolul 9 alineatul (2) din propunere.

7

---

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/6

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI

2010/C 323/02

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2), în special articolul 41,

ADOPTĂ URMĂTORUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 29 martie 2010, Comisia a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI (3) (denumită în continuare „propunerea”). |
| --- | --- |

1.

La 29 martie 2010, Comisia a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68/JAI (3) (denumită în continuare „propunerea”).

| 2. | Propunerea are scopul de a abroga Directiva-cadru adoptată la 22 decembrie 2003, din cauza unor deficiențe ale legislației anterioare. Noul text ar aduce îmbunătățiri combaterii abuzurilor săvârșite asupra copiilor în ceea ce privește următoarele aspecte: incriminarea formelor grave de abuz asupra copiilor, în legătură, de exemplu, cu turismul sexual cu copii, protecția copiilor neînsoțiți; cercetările penale și coordonarea urmăririi penale; noile infracțiuni în mediul informatic; protecția victimelor; prevenirea infracțiunilor. |
| --- | --- |

2.

Propunerea are scopul de a abroga Directiva-cadru adoptată la 22 decembrie 2003, din cauza unor deficiențe ale legislației anterioare. Noul text ar aduce îmbunătățiri combaterii abuzurilor săvârșite asupra copiilor în ceea ce privește următoarele aspecte: incriminarea formelor grave de abuz asupra copiilor, în legătură, de exemplu, cu turismul sexual cu copii, protecția copiilor neînsoțiți; cercetările penale și coordonarea urmăririi penale; noile infracțiuni în mediul informatic; protecția victimelor; prevenirea infracțiunilor.

| 3. | În ceea ce privește obiectivul de prevenire a infracțiunilor, unul dintre instrumente ar putea fi restricționarea accesului la pornografia infantilă pe internet. |
| --- | --- |

3.

În ceea ce privește obiectivul de prevenire a infracțiunilor, unul dintre instrumente ar putea fi restricționarea accesului la pornografia infantilă pe internet.

| 4. | AEPD a luat notă de scopul principal al propunerii. Intenția sa nu este de a pune la îndoială nevoia de instituire a unui cadru mai bun care să asigure măsuri adecvate de protejare a copiilor împotriva abuzurilor. Cu toate acestea, AEPD dorește să sublinieze impactul pe care unele dintre măsurile avute în vedere în propunere, precum blocarea site-urilor internet și stabilirea de linii directe, le-ar avea asupra drepturilor fundamentale la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal ale diferitelor persoane implicate. Din acest motiv, AEPD a hotărât să adopte prezentul aviz succint din proprie inițiativă. |
| --- | --- |

4.

AEPD a luat notă de scopul principal al propunerii. Intenția sa nu este de a pune la îndoială nevoia de instituire a unui cadru mai bun care să asigure măsuri adecvate de protejare a copiilor împotriva abuzurilor. Cu toate acestea, AEPD dorește să sublinieze impactul pe care unele dintre măsurile avute în vedere în propunere, precum blocarea site-urilor internet și stabilirea de linii directe, le-ar avea asupra drepturilor fundamentale la respectarea vieții private și la protecția datelor cu caracter personal ale diferitelor persoane implicate. Din acest motiv, AEPD a hotărât să adopte prezentul aviz succint din proprie inițiativă.

II.   ANALIZA PROPUNERII

| 5. | Chestiunile privind protecția datelor se referă la două aspecte ale propunerii care nu sunt specifice combaterii abuzurilor asupra copiilor, ci oricărei inițiative care vizează colaborarea sectorului privat în scopul aplicării legii. Aceste chestiuni au fost analizate deja de către AEPD în diferite contexte, în special în legătură cu combaterea conținuturilor online ilegale (4). |
| --- | --- |

5.

Chestiunile privind protecția datelor se referă la două aspecte ale propunerii care nu sunt specifice combaterii abuzurilor asupra copiilor, ci oricărei inițiative care vizează colaborarea sectorului privat în scopul aplicării legii. Aceste chestiuni au fost analizate deja de către AEPD în diferite contexte, în special în legătură cu combaterea conținuturilor online ilegale (4).

| 6. | În ceea ce privește propunerea, cele două elemente de interes sunt dezvoltate la considerentul 13 și la articolul 21. Acestea pot fi descrise după cum urmează. |
| --- | --- |

6.

În ceea ce privește propunerea, cele două elemente de interes sunt dezvoltate la considerentul 13 și la articolul 21. Acestea pot fi descrise după cum urmează.

II.1.   Rolul furnizorilor de servicii în blocarea site-urilor internet

| 7. | Propunerea prevede două alternative de blocare a accesului, de pe teritoriul Uniunii, la pagini internet identificate ca diseminând sau conținând pornografie infantilă: prin mecanisme de facilitare a blocării prin ordin al autorităților judiciare sau polițienești competente sau prin acțiuni voluntare întreprinse de furnizorii de servicii internet pentru a bloca paginile internet pa baza codurilor de conduită sau a orientărilor. |
| --- | --- |

7.

Propunerea prevede două alternative de blocare a accesului, de pe teritoriul Uniunii, la pagini internet identificate ca diseminând sau conținând pornografie infantilă: prin mecanisme de facilitare a blocării prin ordin al autorităților judiciare sau polițienești competente sau prin acțiuni voluntare întreprinse de furnizorii de servicii internet pentru a bloca paginile internet pa baza codurilor de conduită sau a orientărilor.

| 8. | AEPD pune sub semnul întrebării criteriile și condițiile care conduc la adoptarea unei decizii de blocare: deși ar putea susține acțiunile întreprinse de autoritățile polițienești sau judiciare într-un cadru legal bine definit, AEPD are mari îndoieli în legătură cu securitatea juridică a oricărei blocări efectuate de către persoane private. |
| --- | --- |

8.

AEPD pune sub semnul întrebării criteriile și condițiile care conduc la adoptarea unei decizii de blocare: deși ar putea susține acțiunile întreprinse de autoritățile polițienești sau judiciare într-un cadru legal bine definit, AEPD are mari îndoieli în legătură cu securitatea juridică a oricărei blocări efectuate de către persoane private.

| 9. | În primul rând, AEPD pune sub semnul întrebării eventuala monitorizare a internetului care ar putea determina o astfel de blocare. Monitorizarea și blocarea ar putea implica activități diferite, inclusiv scanarea internetului, identificarea site-urilor internet ilegale sau suspecte, blocarea accesului utilizatorilor finali, dar și monitorizarea comportamentului online al utilizatorilor finali care încearcă să acceseze sau să descarce un astfel de conținut. Instrumentele folosite sunt variate și presupun diferite grade de invazivitate, însă ridică semne de întrebare similare în privința rolului furnizorilor de servicii internet în ceea ce privește prelucrarea informațiilor din conținut. |
| --- | --- |

9.

În primul rând, AEPD pune sub semnul întrebării eventuala monitorizare a internetului care ar putea determina o astfel de blocare. Monitorizarea și blocarea ar putea implica activități diferite, inclusiv scanarea internetului, identificarea site-urilor internet ilegale sau suspecte, blocarea accesului utilizatorilor finali, dar și monitorizarea comportamentului online al utilizatorilor finali care încearcă să acceseze sau să descarce un astfel de conținut. Instrumentele folosite sunt variate și presupun diferite grade de invazivitate, însă ridică semne de întrebare similare în privința rolului furnizorilor de servicii internet în ceea ce privește prelucrarea informațiilor din conținut.

| 10. | Aceste activități de supraveghere au consecințe din punctul de vedere al protecției datelor, întrucât datele cu caracter personal ale diferitelor persoane vor fi prelucrate, indiferent dacă sunt informații despre victime, martori, utilizatori sau furnizori de conținut. În avizele anterioare, AEPD și-a exprimat îngrijorările în legătură cu monitorizarea persoanelor de către actorii din sectorul privat (de exemplu, furnizori de servicii internet sau titulari de drepturi de autor), în zonele care se află în principiu în competența autorităților de aplicare a legii (5).






  — | AEPD subliniază faptul că monitorizarea rețelei și blocarea site-urilor internet ar constitui un scop fără legătură cu scopul comercial al furnizorilor de servicii internet: acest lucru ar genera probleme legate de legalitatea prelucrării și compatibilitatea utilizării datelor cu caracter personal în conformitate cu articolul 6.1.b și articolul 7 din Directiva privind protecția datelor (6). |
| --- | --- | --- |

10.

Aceste activități de supraveghere au consecințe din punctul de vedere al protecției datelor, întrucât datele cu caracter personal ale diferitelor persoane vor fi prelucrate, indiferent dacă sunt informații despre victime, martori, utilizatori sau furnizori de conținut. În avizele anterioare, AEPD și-a exprimat îngrijorările în legătură cu monitorizarea persoanelor de către actorii din sectorul privat (de exemplu, furnizori de servicii internet sau titulari de drepturi de autor), în zonele care se află în principiu în competența autorităților de aplicare a legii (5).

—

AEPD subliniază faptul că monitorizarea rețelei și blocarea site-urilor internet ar constitui un scop fără legătură cu scopul comercial al furnizorilor de servicii internet: acest lucru ar genera probleme legate de legalitatea prelucrării și compatibilitatea utilizării datelor cu caracter personal în conformitate cu articolul 6.1.b și articolul 7 din Directiva privind protecția datelor (6).

| — | AEPD pune sub semnul întrebării criteriile de blocare și subliniază că un cod de conduită sau orientările voluntare nu ar aduce o securitate juridică suficientă în această privință. |
| --- | --- |

—

AEPD pune sub semnul întrebării criteriile de blocare și subliniază că un cod de conduită sau orientările voluntare nu ar aduce o securitate juridică suficientă în această privință.

| — | De asemenea, AEPD subliniază riscurile legate de posibila introducere pe lista neagră a unor persoane și căile de atac ale acestora în fața unei autorități independente. |
| --- | --- |

—

De asemenea, AEPD subliniază riscurile legate de posibila introducere pe lista neagră a unor persoane și căile de atac ale acestora în fața unei autorități independente.

| 11. | AEPD a afirmat deja cu mai multe ocazii că „monitorizarea comportamentului utilizatorilor de internet și colectarea ulterioară a adreselor IP ale acestora reprezintă o ingerință cu privire la drepturile acestora de a le fi respectată viața privată și corespondența [...]. Această opinie este în conformitate cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (7)”. Având în vedere această ingerință, sunt necesare mai multe garanții corespunzătoare pentru a se asigura că monitorizarea și/sau blocarea vor fi efectuate doar într-un mod care să vizeze strict obiectivul, sub control judiciar, și că utilizarea incorectă a unui astfel de mecanism este prevenită prin măsuri de securitate adecvate. |
| --- | --- |

11.

AEPD a afirmat deja cu mai multe ocazii că „monitorizarea comportamentului utilizatorilor de internet și colectarea ulterioară a adreselor IP ale acestora reprezintă o ingerință cu privire la drepturile acestora de a le fi respectată viața privată și corespondența [...]. Această opinie este în conformitate cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului (7)”. Având în vedere această ingerință, sunt necesare mai multe garanții corespunzătoare pentru a se asigura că monitorizarea și/sau blocarea vor fi efectuate doar într-un mod care să vizeze strict obiectivul, sub control judiciar, și că utilizarea incorectă a unui astfel de mecanism este prevenită prin măsuri de securitate adecvate.

II.2.   Instituirea unei rețele de linii directe

| 12. | O rețea de linii directe, menționată la considerentul 13 din propunere, este prevăzută prin programul pentru un internet mai sigur, cu privire la care AEPD a adoptat avizul menționat mai sus. Una dintre observațiile AEPD se referă în mod special la condițiile în baza cărora ar fi colectate și centralizate informațiile și s-ar efectua schimburile de astfel de informații: este necesar să se descrie exact ce ar trebui considerat conținut ilegal sau nociv, cine este împuternicit să colecteze și să păstreze informațiile și ce garanții specifice vor fi aplicate. |
| --- | --- |

12.

O rețea de linii directe, menționată la considerentul 13 din propunere, este prevăzută prin programul pentru un internet mai sigur, cu privire la care AEPD a adoptat avizul menționat mai sus. Una dintre observațiile AEPD se referă în mod special la condițiile în baza cărora ar fi colectate și centralizate informațiile și s-ar efectua schimburile de astfel de informații: este necesar să se descrie exact ce ar trebui considerat conținut ilegal sau nociv, cine este împuternicit să colecteze și să păstreze informațiile și ce garanții specifice vor fi aplicate.

| 13. | Acest aspect este deosebit de important având în vedere consecințele raportării: pe lângă informațiile referitoare la copii, ar putea fi periclitate datele cu caracter personal ale oricărei persoane care are o legătură, într-un fel sau altul, cu informațiile care circulă în rețea, inclusiv, de exemplu, informații privind o persoană suspectată de comportament inadecvat, fie că este vorba despre un utilizator de internet sau un furnizor de conținut, dar și informații privind o persoană care raportează un conținut suspect sau este victima abuzului. Drepturile tuturor acestor persoane nu ar trebui să fie neglijate atunci când se elaborează procedurile de raportare: ele trebuie luate în considerare în conformitate cu cadrul existent de protecție a datelor. |
| --- | --- |

13.

Acest aspect este deosebit de important având în vedere consecințele raportării: pe lângă informațiile referitoare la copii, ar putea fi periclitate datele cu caracter personal ale oricărei persoane care are o legătură, într-un fel sau altul, cu informațiile care circulă în rețea, inclusiv, de exemplu, informații privind o persoană suspectată de comportament inadecvat, fie că este vorba despre un utilizator de internet sau un furnizor de conținut, dar și informații privind o persoană care raportează un conținut suspect sau este victima abuzului. Drepturile tuturor acestor persoane nu ar trebui să fie neglijate atunci când se elaborează procedurile de raportare: ele trebuie luate în considerare în conformitate cu cadrul existent de protecție a datelor.

| 14. | Informațiile colectate prin aceste linii directe vor fi cel mai probabil folosite în scopul urmăririi penale în faza judiciară a cazului. Din punctul de vedere al cerințelor de calitate și integritate, ar trebui aplicate garanții suplimentare pentru a asigura faptul că aceste informații considerate dovezi digitale au fost colectate și păstrate în mod adecvat și, prin urmare, vor putea fi acceptate în instanță. |
| --- | --- |

14.

Informațiile colectate prin aceste linii directe vor fi cel mai probabil folosite în scopul urmăririi penale în faza judiciară a cazului. Din punctul de vedere al cerințelor de calitate și integritate, ar trebui aplicate garanții suplimentare pentru a asigura faptul că aceste informații considerate dovezi digitale au fost colectate și păstrate în mod adecvat și, prin urmare, vor putea fi acceptate în instanță.

| 15. | Garanțiile legate de supravegherea sistemului, în principiu de către autoritățile de aplicare a legii, reprezintă elemente decisive ce trebuie respectate. Transparența și mijloacele de atac independente aflate la dispoziția persoanelor reprezintă alte elemente esențiale ce trebuie integrate într-o astfel de schemă. |
| --- | --- |

15.

Garanțiile legate de supravegherea sistemului, în principiu de către autoritățile de aplicare a legii, reprezintă elemente decisive ce trebuie respectate. Transparența și mijloacele de atac independente aflate la dispoziția persoanelor reprezintă alte elemente esențiale ce trebuie integrate într-o astfel de schemă.

III.   CONCLUZIE

| 16. | Deși AEPD nu are niciun motiv să conteste dezvoltarea unui cadru puternic și eficient de combatere a abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, insistă asupra nevoii de a asigura securitatea juridică în legătură cu toți actorii implicați, inclusiv furnizorii de servicii internet și persoanele care folosesc rețeaua. |
| --- | --- |

16.

Deși AEPD nu are niciun motiv să conteste dezvoltarea unui cadru puternic și eficient de combatere a abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, insistă asupra nevoii de a asigura securitatea juridică în legătură cu toți actorii implicați, inclusiv furnizorii de servicii internet și persoanele care folosesc rețeaua.

| 17. | Menționarea, în cadrul propunerii, a nevoii de a lua în considerare drepturile fundamentale ale utilizatorilor finali este bine-venită, dar nu este suficientă: ea ar trebui completată cu o obligație a statelor membre de a asigura proceduri armonizate, clare și detaliate în combaterea conținutului ilegal, sub supravegherea unor autorități publice independente. |
| --- | --- |

17.

Menționarea, în cadrul propunerii, a nevoii de a lua în considerare drepturile fundamentale ale utilizatorilor finali este bine-venită, dar nu este suficientă: ea ar trebui completată cu o obligație a statelor membre de a asigura proceduri armonizate, clare și detaliate în combaterea conținutului ilegal, sub supravegherea unor autorități publice independente.

Adoptat la Bruxelles, 10 mai 2010.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  COM(2010) 94 final.

3

(4)  AEPD a adoptat în special următoarele avize care cuprind observații relevante pentru această inițiativă:

4

| — | Avizul AEPD din 23 iunie 2008 privind propunerea de decizie de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare, JO C 2, 7.1.2009, p. 2; |
| --- | --- |

—

Avizul AEPD din 23 iunie 2008 privind propunerea de decizie de stabilire a unui program comunitar multianual privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare, JO C 2, 7.1.2009, p. 2;

| — | Avizul AEPD din 22 februarie 2010 privind negocierile curente purtate de Uniunea Europeană pentru un Acord comercial de combatere a contrafacerii (ACTA). |
| --- | --- |

—

Avizul AEPD din 22 februarie 2010 privind negocierile curente purtate de Uniunea Europeană pentru un Acord comercial de combatere a contrafacerii (ACTA).

A se vedea, de asemenea, Grupul de lucru instituit în temeiul articolului 29, Document de lucru privind aspecte de protecție a datelor aferente drepturilor de proprietate intelectuală (WP 104), adoptat la 18 ianuarie 2005.

(5)  A se vedea ambele avize AEPD menționate mai sus.

5

(6)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date, JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

6

(7)  Avizul AEPD privind ACTA, p. 6.

7

---

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/9

---

Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de garantare a depozitelor

(reformare)

2010/C 323/03

AUTORITATEA EUROPEANĂ PENTRU PROTECȚIA DATELOR,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16,

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 8,

având în vedere Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (1),

având în vedere cererea de formulare a unui aviz în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (2),

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

I.   INTRODUCERE

| 1. | La 12 iulie 2010, Comisia a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de garantare a depozitelor (reformare) (3). |
| --- | --- |

1.

La 12 iulie 2010, Comisia a adoptat o propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind sistemele de garantare a depozitelor (reformare) (3).

| 2. | Propunerea a fost transmisă către AEPD în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în aceeași zi în care a fost adoptată. AEPD a fost consultată neoficial înainte de adoptarea propunerii. AEPD a apreciat această consultare neoficială și constată cu satisfacție că toate observațiile sale au fost luate în considerare în cadrul propunerii finale. |
| --- | --- |

2.

Propunerea a fost transmisă către AEPD în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în aceeași zi în care a fost adoptată. AEPD a fost consultată neoficial înainte de adoptarea propunerii. AEPD a apreciat această consultare neoficială și constată cu satisfacție că toate observațiile sale au fost luate în considerare în cadrul propunerii finale.

| 3. | În prezentul aviz AEPD va explica și va analiza succint aspectele legate de protecția datelor cuprinse în propunere. |
| --- | --- |

3.

În prezentul aviz AEPD va explica și va analiza succint aspectele legate de protecția datelor cuprinse în propunere.

II.   ASPECTE LEGATE DE PROTECȚIA DATELOR CUPRINSE ÎN PROPUNERE

| 4. | Sistemele de garantare a depozitelor (SGD) rambursează depozitele către deponenți, în limita unei anumite sume, în cazul în care o instituție de credit trebuie să fie închisă. Directiva 94/19/CE care obligă statele membre să instituie unul sau mai multe SGD pe teritoriul lor a fost adoptată la 30 mai 1994 de către Parlamentul European și Consiliu. La scurt timp după declanșarea crizei financiare în 2008, Consiliul a încurajat Comisia să emită o propunere corespunzătoare de promovare a convergenței SGD, menită să contribuie la restabilirea încrederii în sectorul financiar. La 11 martie 2009, ca măsură de urgență, Directiva 94/19/CE a fost modificată prin Directiva 2009/14/CE. Cea mai vizibilă modificare a constat în majorarea nivelului de acoperire de la 20 000 EUR la 100 000 EUR pentru deponenți în cazul în care o bancă trebuie să fie închisă. La pagina 5 din expunerea de motive la actuala propunere se menționează că, întrucât Directiva 2009/14/CE nu a fost încă pusă în aplicare în totalitate, Comisia consideră necesară consolidarea și modificarea Directivelor 94/19/CE și 2009/14/CE prin intermediul unei reformări. |
| --- | --- |

4.

Sistemele de garantare a depozitelor (SGD) rambursează depozitele către deponenți, în limita unei anumite sume, în cazul în care o instituție de credit trebuie să fie închisă. Directiva 94/19/CE care obligă statele membre să instituie unul sau mai multe SGD pe teritoriul lor a fost adoptată la 30 mai 1994 de către Parlamentul European și Consiliu. La scurt timp după declanșarea crizei financiare în 2008, Consiliul a încurajat Comisia să emită o propunere corespunzătoare de promovare a convergenței SGD, menită să contribuie la restabilirea încrederii în sectorul financiar. La 11 martie 2009, ca măsură de urgență, Directiva 94/19/CE a fost modificată prin Directiva 2009/14/CE. Cea mai vizibilă modificare a constat în majorarea nivelului de acoperire de la 20 000 EUR la 100 000 EUR pentru deponenți în cazul în care o bancă trebuie să fie închisă. La pagina 5 din expunerea de motive la actuala propunere se menționează că, întrucât Directiva 2009/14/CE nu a fost încă pusă în aplicare în totalitate, Comisia consideră necesară consolidarea și modificarea Directivelor 94/19/CE și 2009/14/CE prin intermediul unei reformări.

| 5. | Propunerea are drept scop simplificarea și armonizarea normelor naționale relevante, în special în ceea ce privește aria de acoperire și mecanismul de plată. Dispozițiile sunt modificate pentru a scurta și mai mult termenul de efectuare a plăților către deponenți și pentru a garanta accesul mai ușor al SGD la informații privind propriii membri (instituții de credit, precum bănci). Există și alte modificări care își propun să asigure soliditate, credibilitate și finanțare suficientă (4) pentru SGD. |
| --- | --- |

5.

Propunerea are drept scop simplificarea și armonizarea normelor naționale relevante, în special în ceea ce privește aria de acoperire și mecanismul de plată. Dispozițiile sunt modificate pentru a scurta și mai mult termenul de efectuare a plăților către deponenți și pentru a garanta accesul mai ușor al SGD la informații privind propriii membri (instituții de credit, precum bănci). Există și alte modificări care își propun să asigure soliditate, credibilitate și finanțare suficientă (4) pentru SGD.

| 6. | Procedura îmbunătățită de rambursare către deponenți generează o prelucrare mai intensă a datelor cu caracter personal ale deponenților în cadrul unui stat membru, dar și între statele membre. La articolul 3 alineatul (7) se afirmă că „statele membre se asigură că SGD primesc de la membrii lor în orice moment, la cerere, toate informațiile necesare pentru a pregăti rambursările către deponenți”. După cum rezultă din articolul 12 alineatul (4) din propunere, aceste informații pot face, de asemenea, obiectul unor schimburi între SGD din diferite state membre. |
| --- | --- |

6.

Procedura îmbunătățită de rambursare către deponenți generează o prelucrare mai intensă a datelor cu caracter personal ale deponenților în cadrul unui stat membru, dar și între statele membre. La articolul 3 alineatul (7) se afirmă că „statele membre se asigură că SGD primesc de la membrii lor în orice moment, la cerere, toate informațiile necesare pentru a pregăti rambursările către deponenți”. După cum rezultă din articolul 12 alineatul (4) din propunere, aceste informații pot face, de asemenea, obiectul unor schimburi între SGD din diferite state membre.

| 7. | În cazul în care deponentul este o persoană fizică, informațiile privind deponentul reprezintă date personale în sensul articolului 2 alineatul (a) din Directiva 95/46/CE. Transferul acestor informații între instituțiile de credit și un SGD sau între mai multe SGD constituie prelucrare a datelor cu caracter personal în sensul articolului 2 litera (b) din Directiva 95/46/CE. Prin urmare, aceste activități de prelucrare intră sub incidența dispozițiilor Directivei 95/46/CE, astfel cum au fost puse în aplicare în legislația națională relevantă. AEPD constată cu satisfacție că acest aspect este confirmat și evidențiat în preambulul 29 la propunere. |
| --- | --- |

7.

În cazul în care deponentul este o persoană fizică, informațiile privind deponentul reprezintă date personale în sensul articolului 2 alineatul (a) din Directiva 95/46/CE. Transferul acestor informații între instituțiile de credit și un SGD sau între mai multe SGD constituie prelucrare a datelor cu caracter personal în sensul articolului 2 litera (b) din Directiva 95/46/CE. Prin urmare, aceste activități de prelucrare intră sub incidența dispozițiilor Directivei 95/46/CE, astfel cum au fost puse în aplicare în legislația națională relevantă. AEPD constată cu satisfacție că acest aspect este confirmat și evidențiat în preambulul 29 la propunere.

| 8. | În plus, AEPD constată cu satisfacție că anumite elemente privind protecția datelor au fost abordate în propunere în termeni materiali. Articolul 3 alineatul (7) prevede că informațiile obținute în vederea pregătirii rambursărilor pot fi utilizate doar în acest scop și nu se păstrează mai mult decât este necesar în acest scop. Acest lucru accentuează principiul limitării scopului, astfel cum este prevăzut la articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Directiva 95/46/CE și obligația de a păstra datele pentru o perioadă nu mai lungă decât este necesar în vederea atingerii scopurilor pentru care au fost colectate sau pentru care sunt prelucrate în continuare, după cum se prevede la articolul 6 alineatul (1) litera (e) din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

8.

În plus, AEPD constată cu satisfacție că anumite elemente privind protecția datelor au fost abordate în propunere în termeni materiali. Articolul 3 alineatul (7) prevede că informațiile obținute în vederea pregătirii rambursărilor pot fi utilizate doar în acest scop și nu se păstrează mai mult decât este necesar în acest scop. Acest lucru accentuează principiul limitării scopului, astfel cum este prevăzut la articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Directiva 95/46/CE și obligația de a păstra datele pentru o perioadă nu mai lungă decât este necesar în vederea atingerii scopurilor pentru care au fost colectate sau pentru care sunt prelucrate în continuare, după cum se prevede la articolul 6 alineatul (1) litera (e) din Directiva 95/46/CE.

| 9. | La articolul 3 alineatul (7) se subliniază în mod explicit că informațiile obținute pentru pregătirea rambursărilor includ și marcajele prevăzute la articolul 4 alineatul (2). În temeiul acestui din urmă articol, instituțiile de credit au obligația de a marca depozitele în cazul în care acestea nu sunt, dintr-un anumit motiv, eligibile pentru rambursare, de exemplu ca urmare a faptului că depozitele rezultă din tranzacții în legătură cu care a existat o condamnare penală pentru spălare de bani, în înțelesul articolului 1 litera (c) din Directiva 91/308/CEE a Consiliului [a se vedea articolul 4 alineatul (1) din propunere]. Întrucât scopul schimbului de informații este tocmai rambursarea depozitului, comunicarea unui astfel de marcaj poate fi considerată o măsură necesară. Prin urmare, AEPD este de părere că transmiterea unui astfel de marcaj, atunci când se consideră că el reprezintă dată cu caracter personal, este în conformitate cu normele privind protecția datelor, atâta timp cât marcajul însuși nu dezvăluie mai multe informații decât este necesar. Un marcaj simplu care precizează că depozitul nu este eligibil ar trebui să fie suficient pentru scopul în cauză. Prin urmare, obligația prevăzută la articolul 4 alineatul (2) din propunere ar trebui să fie aplicată conform celor de mai sus, astfel încât să respecte normele care rezultă din Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

9.

La articolul 3 alineatul (7) se subliniază în mod explicit că informațiile obținute pentru pregătirea rambursărilor includ și marcajele prevăzute la articolul 4 alineatul (2). În temeiul acestui din urmă articol, instituțiile de credit au obligația de a marca depozitele în cazul în care acestea nu sunt, dintr-un anumit motiv, eligibile pentru rambursare, de exemplu ca urmare a faptului că depozitele rezultă din tranzacții în legătură cu care a existat o condamnare penală pentru spălare de bani, în înțelesul articolului 1 litera (c) din Directiva 91/308/CEE a Consiliului [a se vedea articolul 4 alineatul (1) din propunere]. Întrucât scopul schimbului de informații este tocmai rambursarea depozitului, comunicarea unui astfel de marcaj poate fi considerată o măsură necesară. Prin urmare, AEPD este de părere că transmiterea unui astfel de marcaj, atunci când se consideră că el reprezintă dată cu caracter personal, este în conformitate cu normele privind protecția datelor, atâta timp cât marcajul însuși nu dezvăluie mai multe informații decât este necesar. Un marcaj simplu care precizează că depozitul nu este eligibil ar trebui să fie suficient pentru scopul în cauză. Prin urmare, obligația prevăzută la articolul 4 alineatul (2) din propunere ar trebui să fie aplicată conform celor de mai sus, astfel încât să respecte normele care rezultă din Directiva 95/46/CE.

| 10. | Articolul 3 alineatul (7) din propunere se referă și la colectarea de către SGD a informațiilor necesare pentru efectuarea simulărilor de criză regulate ale propriilor sisteme. Aceste informații se trimit în mod permanent către SGD de către instituțiile de credit. În cadrul consultării neoficiale, AEPD și-a exprimat preocuparea în legătură cu măsura în care aceste informații ar putea include și date cu caracter personal. AEPD a exprimat îndoieli privind necesitatea reală de prelucrare a datelor cu caracter personal în vederea efectuării simulărilor de criză. Comisia a modificat propunerea în această privință și a adăugat faptul că aceste informații vor avea un caracter anonim. Din punct de vedere al protecției datelor, acest lucru înseamnă că, după epuizarea tuturor mijloacelor ce ar putea fi folosite, informațiile nu vor putea fi corelate cu o persoană fizică identificată (5). AEPD își exprimă satisfacția în legătură cu această măsură asiguratorie. |
| --- | --- |

10.

Articolul 3 alineatul (7) din propunere se referă și la colectarea de către SGD a informațiilor necesare pentru efectuarea simulărilor de criză regulate ale propriilor sisteme. Aceste informații se trimit în mod permanent către SGD de către instituțiile de credit. În cadrul consultării neoficiale, AEPD și-a exprimat preocuparea în legătură cu măsura în care aceste informații ar putea include și date cu caracter personal. AEPD a exprimat îndoieli privind necesitatea reală de prelucrare a datelor cu caracter personal în vederea efectuării simulărilor de criză. Comisia a modificat propunerea în această privință și a adăugat faptul că aceste informații vor avea un caracter anonim. Din punct de vedere al protecției datelor, acest lucru înseamnă că, după epuizarea tuturor mijloacelor ce ar putea fi folosite, informațiile nu vor putea fi corelate cu o persoană fizică identificată (5). AEPD își exprimă satisfacția în legătură cu această măsură asiguratorie.

| 11. | Tot în legătură cu informațiile primite în vederea efectuării simulărilor de criză, la articolul 3 alineatul (7) se afirmă că aceste informații pot fi folosite doar în scopul menționat și că nu se păstrează mai mult decât este necesar în scopul respectiv. AEPD dorește să sublinieze că, în cazul în care anumite date sunt transformate în informații anonime, acestea nu se mai încadrează în definiția datelor cu caracter personal care intră sub incidența normelor cuprinse în Directiva 95/46/CE. Pot să existe motive temeinice pentru care se prevede utilizarea limitată a acestor informații. Cu toate acestea, AEPD dorește să precizeze că normele privind protecția datelor nu impun acest lucru. |
| --- | --- |

11.

Tot în legătură cu informațiile primite în vederea efectuării simulărilor de criză, la articolul 3 alineatul (7) se afirmă că aceste informații pot fi folosite doar în scopul menționat și că nu se păstrează mai mult decât este necesar în scopul respectiv. AEPD dorește să sublinieze că, în cazul în care anumite date sunt transformate în informații anonime, acestea nu se mai încadrează în definiția datelor cu caracter personal care intră sub incidența normelor cuprinse în Directiva 95/46/CE. Pot să existe motive temeinice pentru care se prevede utilizarea limitată a acestor informații. Cu toate acestea, AEPD dorește să precizeze că normele privind protecția datelor nu impun acest lucru.

| 12. | Pentru a facilita o cooperare eficientă între SGD, tot în ceea ce privește schimbul de informații menționat la articolul 3 alineatul (7), articolul 12 alineatul (5) din propunere prevede că SGD sau, dacă este cazul, autoritățile competente, vor dispune de acorduri de cooperare încheiate în scris. Aplicarea normelor privind protecția datelor ar trebui explicată în detaliu tocmai în aceste acorduri. Prin urmare, AEPD constată cu satisfacție că la articolul 12 alineatul (5) s-a adăugat o teză care subliniază că „aceste acorduri trebuie să țină cont de cerințele prevăzute în Directiva 95/46/CE”. |
| --- | --- |

12.

Pentru a facilita o cooperare eficientă între SGD, tot în ceea ce privește schimbul de informații menționat la articolul 3 alineatul (7), articolul 12 alineatul (5) din propunere prevede că SGD sau, dacă este cazul, autoritățile competente, vor dispune de acorduri de cooperare încheiate în scris. Aplicarea normelor privind protecția datelor ar trebui explicată în detaliu tocmai în aceste acorduri. Prin urmare, AEPD constată cu satisfacție că la articolul 12 alineatul (5) s-a adăugat o teză care subliniază că „aceste acorduri trebuie să țină cont de cerințele prevăzute în Directiva 95/46/CE”.

III.   CONCLUZIE

| 13. | AEPD este mulțumită de modul în care aspectele legate de protecția datelor sunt abordate în propunerea de directivă și ar dori doar să facă trimitere la observațiile incluse la punctele 9 și 11 din prezentul aviz. |
| --- | --- |

13.

AEPD este mulțumită de modul în care aspectele legate de protecția datelor sunt abordate în propunerea de directivă și ar dori doar să facă trimitere la observațiile incluse la punctele 9 și 11 din prezentul aviz.

Adoptat la Bruxelles, 9 septembrie 2010.

Peter HUSTINX

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

---

(1)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

1

(2)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

2

(3)  A se vedea COM(2010) 368 final.

3

(4)  A se vedea paginile 2-3 din expunerea de motive la propunere.

4

(5)  În legătură cu noțiunea de „anonimat”, a se vedea, de asemenea, punctele 11-28 din Avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 5 martie 2009 referitor la organele umane destinate transplantului (JO C 192, 15.8.2009, p. 6). Acesta poate fi găsit, de asemenea, la http://www.edps.europa.eu >> Consultation >> Opinions >> 2009.

5

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/11

---

Concluziile Consiliului privind îmbunătățirea nivelului competențelor de bază în contextul cooperării europene pentru școlile din secolul XXI

2010/C 323/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

AVÂND ÎN VEDERE

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (1), care prezintă cadrul european de referință pentru opt competențe-cheie pe care toți tinerii trebuie să le dezvolte în cadrul educației și formării lor profesionale inițiale. Dobândirea competențelor de bază (2) în ceea ce privește citirea, matematica și științele la nivel de școală este crucială pentru dezvoltarea competențelor-cheie pe parcursul procesului de învățare pe tot parcursul vieții. Aceste competențe evoluează pe parcursul procesului de dobândire a competențelor-cheie, deoarece persoanele care studiază utilizează informații tot mai complexe, cu precizie și înțelegere, dobândind astfel calități precum soluționarea problemelor, gândirea critică, spiritul de inițiativă și creativitatea;

ÎNTRUCÂT

| 1. | Îmbunătățirea competențelor de citire a constituit unul dintre cele treisprezece obiective stabilite în 2002 în cadrul programului de lucru „Educație și formare profesională 2010”. Acesta a fost și unul dintre cele cinci niveluri de referință pentru performanța medie europeană („criterii europene de referință”), stabilite de Consiliu în 2003, conform căruia, până în 2010, procentul ponderii tinerilor în vârstă de 15 ani cu un nivel scăzut al competențelor în ceea ce privește alfabetizarea din Uniunea Europeană ar fi trebuit să scadă cu cel puțin 20 %, comparativ cu anul 2000. În ceea ce privește matematica, științele și tehnologia (MST), un alt criteriu de referință care trebuia atins până în 2010 a fost creșterea cu cel puțin 15 % a numărului total de absolvenți ai acestor profiluri. |
| --- | --- |

1.

Îmbunătățirea competențelor de citire a constituit unul dintre cele treisprezece obiective stabilite în 2002 în cadrul programului de lucru „Educație și formare profesională 2010”. Acesta a fost și unul dintre cele cinci niveluri de referință pentru performanța medie europeană („criterii europene de referință”), stabilite de Consiliu în 2003, conform căruia, până în 2010, procentul ponderii tinerilor în vârstă de 15 ani cu un nivel scăzut al competențelor în ceea ce privește alfabetizarea din Uniunea Europeană ar fi trebuit să scadă cu cel puțin 20 %, comparativ cu anul 2000. În ceea ce privește matematica, științele și tehnologia (MST), un alt criteriu de referință care trebuia atins până în 2010 a fost creșterea cu cel puțin 15 % a numărului total de absolvenți ai acestor profiluri.

| 2. | Consiliul European din martie 2008 a reînnoit apelul transmis statelor membre de a reduce în mod substanțial numărul tinerilor care nu sunt capabili să citească corect și de a îmbunătăți nivelul de însușire a unor competențe în rândul persoanelor care studiază provenind din medii de imigranți sau medii defavorizate (3). |
| --- | --- |

2.

Consiliul European din martie 2008 a reînnoit apelul transmis statelor membre de a reduce în mod substanțial numărul tinerilor care nu sunt capabili să citească corect și de a îmbunătăți nivelul de însușire a unor competențe în rândul persoanelor care studiază provenind din medii de imigranți sau medii defavorizate (3).

| 3. | Concluziile din noiembrie 2008 ale Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului (4), au stabilit programul de lucru pentru cooperarea europeană pe plan școlar și au reiterat faptul că nu s-au realizat progrese suficiente în vederea atingerii obiectivelor stabilite cu privire la competențele de citire. Consiliul a convenit că este necesar să se garanteze și să se îmbunătățească dobândirea competenței de citire și a cunoștințelor de aritmetică, acestea fiind componente esențiale ale competențelor-cheie. Statele membre au fost invitate să își concentreze cooperarea asupra îmbunătățirii nivelului alfabetizării la citire și al cunoștințelor de aritmetică, precum și asupra stimulării creșterii interesului pentru MST. |
| --- | --- |

3.

Concluziile din noiembrie 2008 ale Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului (4), au stabilit programul de lucru pentru cooperarea europeană pe plan școlar și au reiterat faptul că nu s-au realizat progrese suficiente în vederea atingerii obiectivelor stabilite cu privire la competențele de citire. Consiliul a convenit că este necesar să se garanteze și să se îmbunătățească dobândirea competenței de citire și a cunoștințelor de aritmetică, acestea fiind componente esențiale ale competențelor-cheie. Statele membre au fost invitate să își concentreze cooperarea asupra îmbunătățirii nivelului alfabetizării la citire și al cunoștințelor de aritmetică, precum și asupra stimulării creșterii interesului pentru MST.

| 4. | Concluziile Consiliului din mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (5) au reafirmat importanța alfabetizării și a cunoștințelor de aritmetică drept elemente fundamentale ale competențelor-cheie și a creșterii atractivității matematicii, științelor și tehnologiei. Noul criteriu de referință adoptat de Consiliu în conformitate cu cadrul de cooperare are ca scop atingerea unui nivel adecvat de competențe de bază în privința citirii, matematicii și științelor, solicitând ca procentul persoanelor cu un nivel scăzut al competențelor de citire, matematică și științe exacte să fie redus la mai puțin de 15 % până în 2020. |
| --- | --- |

4.

Concluziile Consiliului din mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (5) au reafirmat importanța alfabetizării și a cunoștințelor de aritmetică drept elemente fundamentale ale competențelor-cheie și a creșterii atractivității matematicii, științelor și tehnologiei. Noul criteriu de referință adoptat de Consiliu în conformitate cu cadrul de cooperare are ca scop atingerea unui nivel adecvat de competențe de bază în privința citirii, matematicii și științelor, solicitând ca procentul persoanelor cu un nivel scăzut al competențelor de citire, matematică și științe exacte să fie redus la mai puțin de 15 % până în 2020.

| 5. | Raportul de activitate comun pentru anul 2010 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (6) evidențiază importanța parteneriatelor dintre instituțiile de învățământ și mediul profesional drept un mijloc de consolidare a competențelor și o modalitate de a intra în contact cu viața și carierele profesionale. Experții au recunoscut faptul că sistemele de colaborare între școli, universități și industrie au un impact pozitiv asupra procesului de învățare a materiilor MST. |
| --- | --- |

5.

Raportul de activitate comun pentru anul 2010 al Consiliului și al Comisiei privind punerea în aplicare a programului de lucru „Educație și formare profesională 2010” (6) evidențiază importanța parteneriatelor dintre instituțiile de învățământ și mediul profesional drept un mijloc de consolidare a competențelor și o modalitate de a intra în contact cu viața și carierele profesionale. Experții au recunoscut faptul că sistemele de colaborare între școli, universități și industrie au un impact pozitiv asupra procesului de învățare a materiilor MST.

| 6. | Recent, cu ocazia Consiliului European din iunie 2010, statele membre au convenit cu privire la obiectivul de a îmbunătăți nivelurile de educație în contextul Strategiei pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă Europa 2020 (7), în cadrul căreia competențele de bază constituie o parte integrantă din programele de lucru atât în ceea ce privește „creșterea inteligentă”, cât și în ceea ce privește „creșterea favorabilă incluziunii” și contribuie la inițiative emblematice precum Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă și Agenda digitală; |
| --- | --- |

6.

Recent, cu ocazia Consiliului European din iunie 2010, statele membre au convenit cu privire la obiectivul de a îmbunătăți nivelurile de educație în contextul Strategiei pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă Europa 2020 (7), în cadrul căreia competențele de bază constituie o parte integrantă din programele de lucru atât în ceea ce privește „creșterea inteligentă”, cât și în ceea ce privește „creșterea favorabilă incluziunii” și contribuie la inițiative emblematice precum Agenda pentru noi competențe și locuri de muncă și Agenda digitală;

CONSTATÂND CĂ

| 1. | Deși s-a observat o îmbunătățire generală a performanțelor din domeniul educației și al formării profesionale în UE în ultimul deceniu, progresul nu a fost suficient pentru a atinge criteriile europene de referință pentru anul 2010. Într-adevăr, în medie, competențele de citire și de matematică ale tinerilor de 15 ani din Europa au scăzut. Procentul persoanelor cu un nivel scăzut al competențelor în ceea ce privește alfabetizarea a crescut de la 21,3 % în 2000 la 24,1 % în 2006 (8), în timp ce procentul persoanelor cu un nivel scăzut al competențelor în ceea ce privește matematica a crescut de la 20,2 % la 24 % (9). În 2006, în statele membre, media persoanelor cu un nivel scăzut al competențelor în ceea ce privește materiile din domeniul științelor a fost de 20,2 % (10). |
| --- | --- |

1.

Deși s-a observat o îmbunătățire generală a performanțelor din domeniul educației și al formării profesionale în UE în ultimul deceniu, progresul nu a fost suficient pentru a atinge criteriile europene de referință pentru anul 2010. Într-adevăr, în medie, competențele de citire și de matematică ale tinerilor de 15 ani din Europa au scăzut. Procentul persoanelor cu un nivel scăzut al competențelor în ceea ce privește alfabetizarea a crescut de la 21,3 % în 2000 la 24,1 % în 2006 (8), în timp ce procentul persoanelor cu un nivel scăzut al competențelor în ceea ce privește matematica a crescut de la 20,2 % la 24 % (9). În 2006, în statele membre, media persoanelor cu un nivel scăzut al competențelor în ceea ce privește materiile din domeniul științelor a fost de 20,2 % (10).

| 2. | De asemenea, există dovezi că performanțele elevului în ceea ce privește competențele de bază sunt influențate de contextul socioeconomic și de nivelul de educație al părinților. În toate statele membre pentru care există date comparative, performanțele la citire, matematică și științe ale elevilor care provin din familii de imigranți sunt mai slabe decât cele ale elevilor autohtoni (11). |
| --- | --- |

2.

De asemenea, există dovezi că performanțele elevului în ceea ce privește competențele de bază sunt influențate de contextul socioeconomic și de nivelul de educație al părinților. În toate statele membre pentru care există date comparative, performanțele la citire, matematică și științe ale elevilor care provin din familii de imigranți sunt mai slabe decât cele ale elevilor autohtoni (11).

| 3. | În ultimele decenii, Europa s-a confruntat cu o cerere tot mai mare de resurse umane calificate în matematică, științe și tehnologie. Deși criteriul european de referință corespunzător pentru 2010 a fost îndeplinit, necesitățile la care acesta se referă sunt în continuare relevante. Ratele globale de absolvire au crescut, în mare parte datorită informaticii și extinderii, însă creșterea a fost mult mai slabă în domeniul matematicii, al statisticii și al ingineriei, în timp ce în domeniul fizicii s-a înregistrat, de fapt, o scădere. Mai mult, studentele continuă să fie sever sub-reprezentante în aceste domenii de studiu (12). |
| --- | --- |

3.

În ultimele decenii, Europa s-a confruntat cu o cerere tot mai mare de resurse umane calificate în matematică, științe și tehnologie. Deși criteriul european de referință corespunzător pentru 2010 a fost îndeplinit, necesitățile la care acesta se referă sunt în continuare relevante. Ratele globale de absolvire au crescut, în mare parte datorită informaticii și extinderii, însă creșterea a fost mult mai slabă în domeniul matematicii, al statisticii și al ingineriei, în timp ce în domeniul fizicii s-a înregistrat, de fapt, o scădere. Mai mult, studentele continuă să fie sever sub-reprezentante în aceste domenii de studiu (12).

| 4. | Există numeroase inițiative care vizează îmbunătățirea alfabetizării la citire în statele membre, precum și măsuri naționale, regionale și locale menite să îmbunătățească atât atitudinile, cât și realizările în matematică și științe. Mai mult, în ultimii ani, multe state membre au inclus chestiunile legate de realizări și atitudinile față de matematică și științe în agendele lor politice. Acestea au alocat, de asemenea, resurse semnificative pentru îmbunătățirea educației științifice. Programele care au drept obiectiv dobândirea de la o vârstă fragedă a competențelor de bază, precum și abordări personalizate ale învățării apar sub formă de strategii explicite în majoritatea țărilor (13). |
| --- | --- |

4.

Există numeroase inițiative care vizează îmbunătățirea alfabetizării la citire în statele membre, precum și măsuri naționale, regionale și locale menite să îmbunătățească atât atitudinile, cât și realizările în matematică și științe. Mai mult, în ultimii ani, multe state membre au inclus chestiunile legate de realizări și atitudinile față de matematică și științe în agendele lor politice. Acestea au alocat, de asemenea, resurse semnificative pentru îmbunătățirea educației științifice. Programele care au drept obiectiv dobândirea de la o vârstă fragedă a competențelor de bază, precum și abordări personalizate ale învățării apar sub formă de strategii explicite în majoritatea țărilor (13).

ȘI REAMINTIND CĂ

În ceea ce privește, în mod deosebit, matematica, științele și tehnologia:

| 1. | Din activitatea desfășurată în ceea ce privește MST în cadrul metodei deschise de coordonare a rezultat că metodele pedagogice inovatoare precum și cadrele didactice bine pregătite pot îmbunătăți atitudinea elevilor față de MST și realizările în acest domeniu. În schimb, acest lucru ar putea conduce la situația în care mai mulți elevi continuă studiile în aceste domenii la niveluri superioare și în cele din urmă la o creștere a numărului de absolvenți în domeniul MST. |
| --- | --- |

1.

Din activitatea desfășurată în ceea ce privește MST în cadrul metodei deschise de coordonare a rezultat că metodele pedagogice inovatoare precum și cadrele didactice bine pregătite pot îmbunătăți atitudinea elevilor față de MST și realizările în acest domeniu. În schimb, acest lucru ar putea conduce la situația în care mai mulți elevi continuă studiile în aceste domenii la niveluri superioare și în cele din urmă la o creștere a numărului de absolvenți în domeniul MST.

| 2. | Raportul Comisiei din 2007 Science education now: a renewed pedagogy for the future of Europe (Stadiul educației în domeniul științelor: o pedagogie reînnoită pentru viitorul Europei)
   (14) a recomandat utilizarea mai extinsă a educației bazate pe cercetare în domeniul științelor, eliminarea izolării cadrelor didactice din domeniul științelor prin crearea de rețele, acordarea unei atenții speciale atitudinii elevelor față de matematică, științe și tehnologie și deschiderea școlilor către o comunitate mai largă. |
| --- | --- |

2.

Raportul Comisiei din 2007 Science education now: a renewed pedagogy for the future of Europe (Stadiul educației în domeniul științelor: o pedagogie reînnoită pentru viitorul Europei)
   (14) a recomandat utilizarea mai extinsă a educației bazate pe cercetare în domeniul științelor, eliminarea izolării cadrelor didactice din domeniul științelor prin crearea de rețele, acordarea unei atenții speciale atitudinii elevelor față de matematică, științe și tehnologie și deschiderea școlilor către o comunitate mai largă.

RECUNOAȘTE CĂ

| 1. | Dobândirea competențelor de bază – fundamentul dezvoltării competențelor-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții – va avea un rol esențial în îmbunătățirea capacității de inserție profesională, a incluziunii sociale și a împlinirii personale. În consecință, trebuie luate măsuri pentru combaterea rezultatelor proaste la învățătură și a excluziunii sociale. |
| --- | --- |

1.

Dobândirea competențelor de bază – fundamentul dezvoltării competențelor-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții – va avea un rol esențial în îmbunătățirea capacității de inserție profesională, a incluziunii sociale și a împlinirii personale. În consecință, trebuie luate măsuri pentru combaterea rezultatelor proaste la învățătură și a excluziunii sociale.

| 2. | Un nivel bun de competențe de citire și de cunoștințe de aritmetică, alături de o înțelegere solidă a principiilor de bază ale lumii naturale și a conceptelor științifice fundamentale, asigură baza pentru dobândirea competențelor fundamentale pentru învățarea pe tot parcursul vieții și, prin urmare, trebuie abordate de la o vârstă fragedă. |
| --- | --- |

2.

Un nivel bun de competențe de citire și de cunoștințe de aritmetică, alături de o înțelegere solidă a principiilor de bază ale lumii naturale și a conceptelor științifice fundamentale, asigură baza pentru dobândirea competențelor fundamentale pentru învățarea pe tot parcursul vieții și, prin urmare, trebuie abordate de la o vârstă fragedă.

| 3. | Competențele de bază de citire și de matematică constituie de asemenea componente ale competenței de „a învăța să înveți”: acestea ajută oamenii să acceseze, să obțină, să prelucreze, să asimileze și să comunice cunoștințe și competențe noi, precum și să studieze în mod autonom. |
| --- | --- |

3.

Competențele de bază de citire și de matematică constituie de asemenea componente ale competenței de „a învăța să înveți”: acestea ajută oamenii să acceseze, să obțină, să prelucreze, să asimileze și să comunice cunoștințe și competențe noi, precum și să studieze în mod autonom.

| 4. | Datele internaționale, inclusiv studiile PISA și TIMSS, au identificat probleme sistemice, cum ar fi diferențele dintre școli și variațiile dintre mediile din care provin elevii (de exemplu, din cauza situației socioeconomice, a nivelului educației părinților, a disponibilității echipamentului ICT acasă, etc.) ca factori care afectează performanța în citire, matematică și științe. |
| --- | --- |

4.

Datele internaționale, inclusiv studiile PISA și TIMSS, au identificat probleme sistemice, cum ar fi diferențele dintre școli și variațiile dintre mediile din care provin elevii (de exemplu, din cauza situației socioeconomice, a nivelului educației părinților, a disponibilității echipamentului ICT acasă, etc.) ca factori care afectează performanța în citire, matematică și științe.

| 5. | Calificările, competențele și angajamentul cadrelor didactice, directorilor de școli și al formatorilor sunt factori importanți în obținerea unor rezultate de înaltă calitate în domeniul educației. Prin urmare, este esențial să li se asigure cel mai înalt standard de pregătire inițială, de inducție și de dezvoltare profesională continuă cadrelor didactice și directorilor de școli prin serviciile de suport educațional și profesional necesare. |
| --- | --- |

5.

Calificările, competențele și angajamentul cadrelor didactice, directorilor de școli și al formatorilor sunt factori importanți în obținerea unor rezultate de înaltă calitate în domeniul educației. Prin urmare, este esențial să li se asigure cel mai înalt standard de pregătire inițială, de inducție și de dezvoltare profesională continuă cadrelor didactice și directorilor de școli prin serviciile de suport educațional și profesional necesare.

| 6. | Pentru atingerea noului și ambițiosului criteriu de referință stabilit în conformitate cu cadrul strategic „ET 2020” sunt necesare inițiative naționale mai eficiente. Recesiunea economică, împreună cu provocarea demografică, evidențiază nevoia urgentă de îmbunătățire în cea mai mare măsură posibilă a eficienței și a echității sistemelor școlare, continuându-se în același timp investițiile eficiente în educație și în formarea profesională pentru a face față dificultăților economice și sociale actuale și viitoare. |
| --- | --- |

6.

Pentru atingerea noului și ambițiosului criteriu de referință stabilit în conformitate cu cadrul strategic „ET 2020” sunt necesare inițiative naționale mai eficiente. Recesiunea economică, împreună cu provocarea demografică, evidențiază nevoia urgentă de îmbunătățire în cea mai mare măsură posibilă a eficienței și a echității sistemelor școlare, continuându-se în același timp investițiile eficiente în educație și în formarea profesională pentru a face față dificultăților economice și sociale actuale și viitoare.

CONVINE CĂ

În abordarea chestiunii complexe a îmbunătățirii competențelor de citire și a cunoștințelor de MST trebuie acordată atenție următoarelor aspecte:

1.   Conceperea programelor școlare

Aceasta ar putea include chestiuni precum: dobândirea de la o vârstă fragedă a competențelor de bază, abordarea holistică a educației, care presupune dezvoltarea tuturor abilităților fiecărui copil, utilizarea metodelor noi de evaluare și efectul acestora asupra programei școlare, utilizarea de abordări pedagogice inovatoare precum educația științifică bazată pe cercetare (IBSE) și învățarea bazată pe probleme (PBL) în matematică și științe, atenția continuă la citire pe parcursul tuturor nivelurilor de școlarizare obligatorie, și nu doar în fazele dinaintea ciclului primar și în timpul acestuia, precum și abordări mai personalizate ale predării și învățării.

2.   Motivația pentru competențele de citire și cunoștințele de MST

Existența unei culturi a lecturii acasă (cărți, ziare, cărți pentru copii) precum și la școală, activitățile de alfabetizare timpurii, înainte de începerea școlii, lecturile și atitudinile părinților, interesele elevilor, autoeficacitatea și implicarea în activități de lectură atât în cadrul, cât și în afara școlii, toate acestea au dovedit că au un impact crucial asupra îmbunătățirii nivelului de citire. Metodele de studiu ar trebui să exploateze mai bine curiozitatea naturală a copiilor față de matematică și științe de la o vârstă fragedă. Este important să ajutăm copiii să devină cititori autonomi și motivați, pentru care citirea, precum și utilizarea competențelor de matematică și a celor științifice să devină o parte integrantă a vieții de zi cu zi.

3.   Impactul noilor tehnologii asupra competențelor de bază și utilizarea acestora pentru a-i sprijini pe cei care studiază să dobândească autonomie și să rămână motivați

Aceste tehnologii, precum utilizarea extinsă a internetului și a tehnologiilor mobile, au modificat natura și percepția alfabetizării în secolul XXI. Influența noilor tehnologii asupra lecturii copiilor și a competențelor lor în domeniul matematicii și al științelor ar trebui analizată, astfel încât să se asigure metode adecvate de exploatare a potențialului oferit de astfel de tehnologii pentru noile forme de studiu.

4.   Dimensiunea de gen

Există diferențe semnificative de gen în domeniul alfabetizării, al matematicii și al științelor, atât în ceea ce privește atitudinea, cât și în privința performanței. Fetele sunt adeseori mai motivate să citească decât băieții și, în consecință, obțin rezultate mai bune. Diferențele de gen în raport cu rezultatele la MST nu sunt la fel de semnificative ca în cazul lecturii. Opțiunile educaționale sunt încă influențate de gen într-un grad mare. Băieții tind sa fie mai interesați decât fetele de aprofundarea studiului și de o carieră în domeniul MST. Motivele care stau la baza acestor tendințe ar trebuie analizate în continuare și ar trebui să se identifice strategii eficiente în vederea reducerii diferenței de gen atât în privința rezultatelor, cât și a atitudinilor (15).

5.   Natura legăturii dintre mediul din care provine elevul (aspecte atât socioeconomice, cât și culturale) și nivelul de însușire al competențelor de bază

Elevii care provin dintr-un mediu socioeconomic dezavantajat și/sau din familii de imigranți, în special cei care vorbesc o limbă diferită de cea a țării gazdă, sunt mult mai susceptibili să nu obțină rezultate bune la școală. Impactul profilului social al elevilor și al familiilor acestora pare să fie mai mare în școlile în care există mai mulți elevi defavorizați (16).

6.   Cadrele didactice și formatorii

Formarea inițială a cadrelor didactice, inducția și dezvoltarea profesională continuă a acestora ar trebui să se concentreze asupra dezvoltării și practicării competențelor necesare pentru a permite cadrelor didactice de orice materie să consolideze dobândirea competențelor de bază (în special de citire), atât la nivel primar, cât și secundar. Mai mult, pentru a depăși deficitele de calificare, ar trebui să se pună mai mult accentul pe educația în domeniul relevant a celor care se specializează în predarea competențelor de bază (în special MST). Încurajarea creării de rețele între cadrele didactice care predau materii din domeniul MST și realizarea unei legături între educația MST, cercetare și comunitatea științifică și mediul profesional s-ar putea dovedi utile în acest sens. În cele din urmă, sunt necesare eforturi suplimentare pentru soluționarea dezechilibrului general existent în profesia de cadru didactic făcând mai atractivă pentru bărbați ideea unei cariere în predare, pentru a se asigura că elevii dispun de modele de ambele genuri.

7.   Etica și caracteristicile școlare

Acest aspect include punerea accentului pe predarea citirii, pe inovare în predare și în studiu, pe calitatea vieții școlare, precum și locul unde este situată școala, dimensiunea și deschiderea către lumea din afara școlii, cooperarea cu părinții și cu o gamă largă de părți interesate.

ÎN CONSECINȚĂ, INVITĂ STATELE MEMBRE

| 1. | Să elaboreze sau să dezvolte abordări naționale strategice pentru îmbunătățirea performanțelor elevilor la citire, matematică și științe, acordând atenție în mod deosebit elevilor care provin dintr-un mediu socioeconomic dezavantajat. |
| --- | --- |

1.

Să elaboreze sau să dezvolte abordări naționale strategice pentru îmbunătățirea performanțelor elevilor la citire, matematică și științe, acordând atenție în mod deosebit elevilor care provin dintr-un mediu socioeconomic dezavantajat.

| 2. | Să analizeze și să evalueze eficacitatea abordărilor existente la nivel național, pentru a dezvolta în continuare o bază de cunoștințe în vederea elaborării politicilor. |
| --- | --- |

2.

Să analizeze și să evalueze eficacitatea abordărilor existente la nivel național, pentru a dezvolta în continuare o bază de cunoștințe în vederea elaborării politicilor.

INVITĂ COMISIA

| 1. | Să instituie un grup de experți la nivel înalt, a cărui sarcină ar trebui să fie aceea de a analiza cercetările, studiile și rapoartele internaționale existente privind alfabetizarea, axat pe aspectele evidențiate în prezentele concluzii. Acest grup ar trebui să examineze cele mai eficiente și mai concrete modalități de sprijinire a alfabetizării în cadrul procesului de învățare pe tot parcursul vieții, iar în baza exemplelor de politici bune ar trebui să tragă concluzii și să elaboreze propuneri menite să sprijine politicile în statele membre până în prima jumătate a anului 2012. |
| --- | --- |

1.

Să instituie un grup de experți la nivel înalt, a cărui sarcină ar trebui să fie aceea de a analiza cercetările, studiile și rapoartele internaționale existente privind alfabetizarea, axat pe aspectele evidențiate în prezentele concluzii. Acest grup ar trebui să examineze cele mai eficiente și mai concrete modalități de sprijinire a alfabetizării în cadrul procesului de învățare pe tot parcursul vieții, iar în baza exemplelor de politici bune ar trebui să tragă concluzii și să elaboreze propuneri menite să sprijine politicile în statele membre până în prima jumătate a anului 2012.

| 2. | Ca urmare a activității grupului de lucru MST în cadrul metodei deschise de coordonare, să înființeze un grup de lucru tematic compus din factori de decizie și experți din statele membre care să sprijine înregistrarea de progrese în ceea ce privește îndeplinirea noului criteriu de referință „ET 2020”. |
| --- | --- |

2.

Ca urmare a activității grupului de lucru MST în cadrul metodei deschise de coordonare, să înființeze un grup de lucru tematic compus din factori de decizie și experți din statele membre care să sprijine înregistrarea de progrese în ceea ce privește îndeplinirea noului criteriu de referință „ET 2020”.

| 3. | Să faciliteze învățarea reciprocă, identificarea și diseminarea bunelor practici între statele membre în domeniul dobândirii competențelor de bază, precum și să monitorizeze și să raporteze progresele înregistrate în respectarea criteriului de referință „ET 2020”. |
| --- | --- |

3.

Să faciliteze învățarea reciprocă, identificarea și diseminarea bunelor practici între statele membre în domeniul dobândirii competențelor de bază, precum și să monitorizeze și să raporteze progresele înregistrate în respectarea criteriului de referință „ET 2020”.

ȘI INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA

| 1. | Să se asigure că reuniunile directorilor generali responsabili cu învățământul preuniversitar au loc atunci când este cazul, în scopul de a lua act de progresele realizate în cooperarea politică europeană pe probleme școlare, pentru a informa cu privire la elaborarea politicilor naționale și pentru a discuta prioritățile pentru activitățile viitoare la nivelul UE în acest domeniu, precum și că rezultatele acestor discuții sunt difuzate la scară largă în rândul tuturor părților interesate relevante și, dacă este cazul, la nivel de miniștri. |
| --- | --- |

1.

Să se asigure că reuniunile directorilor generali responsabili cu învățământul preuniversitar au loc atunci când este cazul, în scopul de a lua act de progresele realizate în cooperarea politică europeană pe probleme școlare, pentru a informa cu privire la elaborarea politicilor naționale și pentru a discuta prioritățile pentru activitățile viitoare la nivelul UE în acest domeniu, precum și că rezultatele acestor discuții sunt difuzate la scară largă în rândul tuturor părților interesate relevante și, dacă este cazul, la nivel de miniștri.

| 2. | Să promoveze oportunitățile pentru dezvoltarea de proiecte pilot în comun între statele membre cu scopul de a îmbunătăți competențele de bază ale tuturor tinerilor prin abordări inovatoare. Proiectele vor fi organizate pe bază de voluntariat, în conformitate cu criteriile stabilite de comun acord, vor fi supuse unei evaluări comune și vor utiliza instrumentele existente ale UE. |
| --- | --- |

2.

Să promoveze oportunitățile pentru dezvoltarea de proiecte pilot în comun între statele membre cu scopul de a îmbunătăți competențele de bază ale tuturor tinerilor prin abordări inovatoare. Proiectele vor fi organizate pe bază de voluntariat, în conformitate cu criteriile stabilite de comun acord, vor fi supuse unei evaluări comune și vor utiliza instrumentele existente ale UE.

| 3. | Să utilizeze toate instrumentele relevante, precum cele care fac parte din metoda deschisă de coordonare, Programul de învățare pe tot parcursul vieții, cel de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică și, în concordanță cu prioritățile naționale, fondurile structurale europene, pentru a promova obiectivele menționate anterior. |
| --- | --- |

3.

Să utilizeze toate instrumentele relevante, precum cele care fac parte din metoda deschisă de coordonare, Programul de învățare pe tot parcursul vieții, cel de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică și, în concordanță cu prioritățile naționale, fondurile structurale europene, pentru a promova obiectivele menționate anterior.

---

(1)  Recomandarea 2006/962/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 394, 30.12.2006, p. 10).

(2)  În sensul prezentului text, termenul „competențe de bază” trebuie înțeles drept competențe de bază în ceea ce privește citirea, matematica și științele, astfel cum sunt menționate în noul criteriu de referință din cadrul strategic „ET 2020”.

(3)  Doc. 7652/08, punctul 15, p. 10.

(4)  JO C 319, 13.12.2008.

(5)  JO C 119, 28.5.2009.

(6)  JO C 117, 6.5.2010.

(7)  Documentele EUCO 7/10 din 26 martie 2010 și 13/10 din 17 iunie 2010.

(8)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc34_en.htm

(9)  PISA 2006 (BG și RO sunt incluse în statistica pentru 2006, însă nu și în cea pentru 2003).

(10)  NB: Cifre comparabile pentru anul 2000 nu sunt disponibile.

(11)  PISA 2006.

(12)  A se vedea „Progresul spre realizarea obiectivelor de la Lisabona în domeniul educației și al formării: indicatori și criterii de referință – 2009”, capitolul III, p. 97, cu privire la dezechilibrul de gen în rândul absolvenților din profilul MST.

(13)  Raportul comun de activitate privind realizarea obiectivelor de la Lisabona [COM(2009) 640].

(14)  Pregătit de un grup de experți la nivel înalt în educația în domeniul științelor sub coordonarea dlui Michel Rocard, deputat în Parlamentul European. A se vedea http://www.ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/report-rocard-on-science-education_en.pdf

(15)  A se vedea Diferențele de gen în rezultatele școlare: un studiu al măsurilor luate și situația actuală din Europa (Eurydice, 2010).

(16)  PISA 2006 (OCDE, 2007), Mesaje de la PISA 2000 (OCDE, 2004).

---

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/15

---

Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind oportunitățile și provocările pentru cinematografia europeană în era digitală

2010/C 323/05

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

1.   AVÂND ÎN VEDERE:

| — | documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 iulie 2010 privind provocările pentru patrimoniul cinematografic european de la era analogică la cea digitală (Al doilea raport de punere în aplicare a recomandării privind patrimoniul cinematografic) (1); |
| --- | --- |

—

documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 iulie 2010 privind provocările pentru patrimoniul cinematografic european de la era analogică la cea digitală (Al doilea raport de punere în aplicare a recomandării privind patrimoniul cinematografic) (1);

| — | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „O agendă digitală pentru Europa” (2), în special declarația potrivit căreia „pentru protejarea diversității culturale, este necesară sprijinirea digitizării cinematografelor”; |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „O agendă digitală pentru Europa” (2), în special declarația potrivit căreia „pentru protejarea diversității culturale, este necesară sprijinirea digitizării cinematografelor”;

| — | Cartea verde a Comisiei din 27 aprilie 2010 intitulată „Eliberarea potențialului industriilor culturale și creative” (3); |
| --- | --- |

—

Cartea verde a Comisiei din 27 aprilie 2010 intitulată „Eliberarea potențialului industriilor culturale și creative” (3);

| — | Convenția UNESCO pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005 (4). |
| --- | --- |

—

Convenția UNESCO pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005 (4).

2.   SALUTĂ CU INTERES:

| — | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind oportunități și provocări pentru cinematografia europeană în era digitală (5). |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind oportunități și provocări pentru cinematografia europeană în era digitală (5).

3.   CONSTATĂ CĂ:

| — | tehnologiile digitale oferă noi oportunități distribuției de film, inclusiv pentru cinematografele care prezintă filme de artă și cele amplasate în zone mai puțin populate, contribuind astfel la obiectivele europene și naționale de promovare și facilitare a accesului la producțiile europene, de promovare a diversității culturale și lingvistice și a coeziunii sociale; |
| --- | --- |

—

tehnologiile digitale oferă noi oportunități distribuției de film, inclusiv pentru cinematografele care prezintă filme de artă și cele amplasate în zone mai puțin populate, contribuind astfel la obiectivele europene și naționale de promovare și facilitare a accesului la producțiile europene, de promovare a diversității culturale și lingvistice și a coeziunii sociale;

| — | piața europeană de film este fragmentată, iar această situație implică o serie de provocări care pot avea un impact asupra definirii și punerii în aplicare a planurilor la nivel național și/sau european în vederea tranziției la cinematografia digitală; |
| --- | --- |

—

piața europeană de film este fragmentată, iar această situație implică o serie de provocări care pot avea un impact asupra definirii și punerii în aplicare a planurilor la nivel național și/sau european în vederea tranziției la cinematografia digitală;

| — | difuzorii suportă costurile semnificative ale digitizării cinematografelor, în timp ce unii distribuitori pot face economii datorită costului redus al copiilor digitale. Pentru a putea depăși această asimetrie, piața a instituit modele de finanțare cu fonduri private pentru digitizarea cinematografelor, numite „modele VPF” (6). Totuși, aceste modele nu sunt întotdeauna potrivite cinematografelor mici, în special celor cu un singur ecran, care proiectează filme de artă și/sau filme de patrimoniu și experimentale. Prin urmare, acele cinematografe pot fi confruntate cu probleme financiare mai importante la obținerea echipamentelor de proiecție digitală, chiar dacă îndeplinesc un rol social și cultural semnificativ, de exemplu în zonele mai puțin populate, în care oferta culturală este limitată. |
| --- | --- |

—

difuzorii suportă costurile semnificative ale digitizării cinematografelor, în timp ce unii distribuitori pot face economii datorită costului redus al copiilor digitale. Pentru a putea depăși această asimetrie, piața a instituit modele de finanțare cu fonduri private pentru digitizarea cinematografelor, numite „modele VPF” (6). Totuși, aceste modele nu sunt întotdeauna potrivite cinematografelor mici, în special celor cu un singur ecran, care proiectează filme de artă și/sau filme de patrimoniu și experimentale. Prin urmare, acele cinematografe pot fi confruntate cu probleme financiare mai importante la obținerea echipamentelor de proiecție digitală, chiar dacă îndeplinesc un rol social și cultural semnificativ, de exemplu în zonele mai puțin populate, în care oferta culturală este limitată.

4.   SUBLINIAZĂ ÎN ACEST CONTEXT CĂ:

| — | proiecția digitală favorizează o utilizare mai flexibilă și mai puțin costisitoare a unor versiuni lingvistice diferite (inclusiv subtitrarea și dublarea) și a unor tehnici de descriere audio, contribuind, așadar, la un mai bun acces și o mai bună circulație a producțiilor, inclusiv a celor din țări sau regiuni ale căror limbi au o arie de răspândire mai redusă; |
| --- | --- |

—

proiecția digitală favorizează o utilizare mai flexibilă și mai puțin costisitoare a unor versiuni lingvistice diferite (inclusiv subtitrarea și dublarea) și a unor tehnici de descriere audio, contribuind, așadar, la un mai bun acces și o mai bună circulație a producțiilor, inclusiv a celor din țări sau regiuni ale căror limbi au o arie de răspândire mai redusă;

| — | digitizarea cinematografelor oferă oportunități fără precedent pentru cinematografia europeană, dar ar putea presupune restructurarea pieței, ceea ce va avea un impact disproporționat asupra cinematografelor sus-menționate, afectând, prin urmare, diversitatea filmelor difuzate și accesul la producția cinematografică pentru o parte a populației. De asemenea, ar putea submina coeziunea socială, în măsura în care cinematografele joacă un rol important în anumite regiuni ca locuri de întâlnire și socializare. O altă implicație ar putea fi reprezentată de costurile sociale, în special cu privire la locurile de muncă din industria tehnică și din sectorul proiecției cinematografice; |
| --- | --- |

—

digitizarea cinematografelor oferă oportunități fără precedent pentru cinematografia europeană, dar ar putea presupune restructurarea pieței, ceea ce va avea un impact disproporționat asupra cinematografelor sus-menționate, afectând, prin urmare, diversitatea filmelor difuzate și accesul la producția cinematografică pentru o parte a populației. De asemenea, ar putea submina coeziunea socială, în măsura în care cinematografele joacă un rol important în anumite regiuni ca locuri de întâlnire și socializare. O altă implicație ar putea fi reprezentată de costurile sociale, în special cu privire la locurile de muncă din industria tehnică și din sectorul proiecției cinematografice;

| — | digitizarea cinematografelor oferă, de asemenea, oportunități de promovare și de acces la patrimoniul cinematografic european. Prin urmare, sunt necesare măsuri adecvate la diferite niveluri pentru a valorifica la maximum aceste oportunități, inclusiv în scopuri educative; |
| --- | --- |

—

digitizarea cinematografelor oferă, de asemenea, oportunități de promovare și de acces la patrimoniul cinematografic european. Prin urmare, sunt necesare măsuri adecvate la diferite niveluri pentru a valorifica la maximum aceste oportunități, inclusiv în scopuri educative;

| — | pentru a facilita într-o măsură cât mai mare tranziția la proiecția digitală, trebuie să existe o concentrare și o flexibilitate a surselor de finanțare, din surse private sau publice, de la nivel local, național sau european, pentru a permite diferitelor tipuri de cinematografe să beneficieze de sprijin adaptat situației lor specifice. |
| --- | --- |

—

pentru a facilita într-o măsură cât mai mare tranziția la proiecția digitală, trebuie să existe o concentrare și o flexibilitate a surselor de finanțare, din surse private sau publice, de la nivel local, național sau european, pentru a permite diferitelor tipuri de cinematografe să beneficieze de sprijin adaptat situației lor specifice.

5.   RECUNOAȘTE CĂ:

| — | digitizarea unui cinematograf mai necesită o serie de echipamente și de instrumente pe lângă echipamentul de proiecție propriu-zis (server, sunet, ecran, reamenajarea cabinei de proiecție etc.); |
| --- | --- |

—

digitizarea unui cinematograf mai necesită o serie de echipamente și de instrumente pe lângă echipamentul de proiecție propriu-zis (server, sunet, ecran, reamenajarea cabinei de proiecție etc.);

| — | durata de viață a acestor echipamente este încă necunoscută, apărând întrebări legate de costul întreținerii și de finanțarea adaptării/actualizării și/sau înlocuirii pe termen mediu și lung, inclusiv migrarea potențială a producțiilor digitale în formate noi. |
| --- | --- |

—

durata de viață a acestor echipamente este încă necunoscută, apărând întrebări legate de costul întreținerii și de finanțarea adaptării/actualizării și/sau înlocuirii pe termen mediu și lung, inclusiv migrarea potențială a producțiilor digitale în formate noi.

6.   CONSIDERĂ ÎN ACEST CONTEXT CĂ:

| — | tranziția către cinematograful digital este urgentă și necesară. Această tranziție ar trebui susținută de politici publice, ținând seama de următoarele obiective de interes general:






  — | accesul la producțiile europene și promovarea acestora – inclusiv producții aparținând patrimoniului cinematografic european; |
| --- | --- | --- |

—

tranziția către cinematograful digital este urgentă și necesară. Această tranziție ar trebui susținută de politici publice, ținând seama de următoarele obiective de interes general:

—

accesul la producțiile europene și promovarea acestora – inclusiv producții aparținând patrimoniului cinematografic european;

| — | promovarea diversității culturale și lingvistice, în special prin îmbunătățirea circulației producțiilor; |
| --- | --- |

—

promovarea diversității culturale și lingvistice, în special prin îmbunătățirea circulației producțiilor;

| — | consolidarea competitivității operatorilor europeni implicați în procesul de digitizare; |
| --- | --- |

—

consolidarea competitivității operatorilor europeni implicați în procesul de digitizare;

| — | contribuția la coeziunea socială, inclusiv prin existența unei varietăți de cinematografe în întreaga Uniune Europeană. |
| --- | --- |

—

contribuția la coeziunea socială, inclusiv prin existența unei varietăți de cinematografe în întreaga Uniune Europeană.

7.   SALUTĂ INTENȚIA COMISIEI:

| — | de a pune în aplicare planul de acțiune pentru tranziția la proiecția cinematografică digitală în cinematografele europene, astfel cum este prezentat în Comunicarea sa privind oportunități și provocări pentru cinematografia europeană în era digitală și, în special:






  — | de a lansa un nou mecanism până la sfârșitul lui 2010, ca parte a programului MEDIA existent, pentru a susține digitizarea cinematografelor care programează un procent semnificativ de producții europene externe; |
| --- | --- | --- |

—

de a pune în aplicare planul de acțiune pentru tranziția la proiecția cinematografică digitală în cinematografele europene, astfel cum este prezentat în Comunicarea sa privind oportunități și provocări pentru cinematografia europeană în era digitală și, în special:

—

de a lansa un nou mecanism până la sfârșitul lui 2010, ca parte a programului MEDIA existent, pentru a susține digitizarea cinematografelor care programează un procent semnificativ de producții europene externe;

| — | de a examina, în 2011, posibilitatea de a permite accesul difuzorilor de filme la Fondul de garantare a producțiilor din cadrul MEDIA sau de a identifica o modalitate similară de a le facilita accesul la credite; |
| --- | --- |

—

de a examina, în 2011, posibilitatea de a permite accesul difuzorilor de filme la Fondul de garantare a producțiilor din cadrul MEDIA sau de a identifica o modalitate similară de a le facilita accesul la credite;

| — | de a adopta, în 2011, o recomandare privind promovarea digitizării cinematografelor europene; |
| --- | --- |

—

de a adopta, în 2011, o recomandare privind promovarea digitizării cinematografelor europene;

| — | de a propune orientări adecvate în următoarea comunicare privind cinematografia, din 2012, pentru a evalua sprijinul public pentru digitizarea cinematografelor. |
| --- | --- |

—

de a propune orientări adecvate în următoarea comunicare privind cinematografia, din 2012, pentru a evalua sprijinul public pentru digitizarea cinematografelor.

8.   INVITĂ STATELE MEMBRE:

| — | să aibă în vedere necesitatea de a sprijini digitizarea cinematografelor, ținând cont de obiectivele de interes general sus-menționate; |
| --- | --- |

—

să aibă în vedere necesitatea de a sprijini digitizarea cinematografelor, ținând cont de obiectivele de interes general sus-menționate;

| — | să aibă în vedere, în acest context și în conformitate cu normele europene privind concurența, introducerea unor sisteme de sprijin pentru digitizarea cinematografelor, asigurând complementaritatea cu finanțarea privată. Aceste planuri ar trebui să țină seama de elementele specifice din fiecare stat membru. Opțiunile ar putea include:






  (a) | sprijinul pentru cinematografele care nu își pot permite costul digitizării, pentru a le dota cu echipamente digitale și pentru a le permite să rămână competitive cu cinematografele care sunt în măsură să se doteze, de exemplu, prin intermediul modelelor VPF; |
| --- | --- | --- |

—

să aibă în vedere, în acest context și în conformitate cu normele europene privind concurența, introducerea unor sisteme de sprijin pentru digitizarea cinematografelor, asigurând complementaritatea cu finanțarea privată. Aceste planuri ar trebui să țină seama de elementele specifice din fiecare stat membru. Opțiunile ar putea include:

(a)

sprijinul pentru cinematografele care nu își pot permite costul digitizării, pentru a le dota cu echipamente digitale și pentru a le permite să rămână competitive cu cinematografele care sunt în măsură să se doteze, de exemplu, prin intermediul modelelor VPF;

| (b) | sprijinul pentru cinematografele situate în zone mai puțin populate, în care oferta culturală este limitată; |
| --- | --- |

(b)

sprijinul pentru cinematografele situate în zone mai puțin populate, în care oferta culturală este limitată;

| (c) | sprijinul pentru cinematografele care promovează producții europene, de exemplu prin programarea unei proporții semnificative de producții europene; |
| --- | --- |

(c)

sprijinul pentru cinematografele care promovează producții europene, de exemplu prin programarea unei proporții semnificative de producții europene;

| (d) | sprijinul pentru cinemateci și cinematografele dedicate filmelor de patrimoniu, în conformitate cu Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind patrimoniul cinematografic european, inclusiv provocările erei digitale (7); |
| --- | --- |

(d)

sprijinul pentru cinemateci și cinematografele dedicate filmelor de patrimoniu, în conformitate cu Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind patrimoniul cinematografic european, inclusiv provocările erei digitale (7);

| (e) | încurajarea organizării unor mecanisme de solidaritate între distribuitori și difuzori și/sau între difuzori; |
| --- | --- |

(e)

încurajarea organizării unor mecanisme de solidaritate între distribuitori și difuzori și/sau între difuzori;

| (f) | încurajarea cinematografelor mici să se asocieze și să suporte în comun costurile echipamentelor digitale; |
| --- | --- |

(f)

încurajarea cinematografelor mici să se asocieze și să suporte în comun costurile echipamentelor digitale;

| — | analizarea ideii de a condiționa ajutorul de stat pentru filme de producerea unei copii originale digitale, pentru a crește oferta globală de producții europene digitizate; |
| --- | --- |

—

analizarea ideii de a condiționa ajutorul de stat pentru filme de producerea unei copii originale digitale, pentru a crește oferta globală de producții europene digitizate;

| — | examinarea modului în care fondurile structurale ale Uniunii Europene ar putea fi utilizate pentru a finanța proiectele de digitizare și inițiativele în materie de formare, dacă este cazul. |
| --- | --- |

—

examinarea modului în care fondurile structurale ale Uniunii Europene ar putea fi utilizate pentru a finanța proiectele de digitizare și inițiativele în materie de formare, dacă este cazul.

9.   INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR CARE LE REVIN:

| — | să reflecteze în continuare, ținând seama de standardele ISO existente pentru proiecția cinematografică digitală, asupra modalității de obținere a unor rezultate necesare și adecvate în materie de calitate a proiecției și de circulație a filmelor, care să răspundă cerințelor respective; aceasta ar trebui să se facă în concordanță cu principiul neutralității tehnologice; |
| --- | --- |

—

să reflecteze în continuare, ținând seama de standardele ISO existente pentru proiecția cinematografică digitală, asupra modalității de obținere a unor rezultate necesare și adecvate în materie de calitate a proiecției și de circulație a filmelor, care să răspundă cerințelor respective; aceasta ar trebui să se facă în concordanță cu principiul neutralității tehnologice;

| — | să aibă în vedere faptul că tehnologiile sunt într-o permanentă schimbare și reînnoire și că aspectele privind finanțarea proiecției digitale nu vor fi limitate la perioada actuală de tranziție; |
| --- | --- |

—

să aibă în vedere faptul că tehnologiile sunt într-o permanentă schimbare și reînnoire și că aspectele privind finanțarea proiecției digitale nu vor fi limitate la perioada actuală de tranziție;

| — | să se asigure, în măsura posibilului și ținând seama de normele privind concurența, că aplicarea mecanismelor de finanțare pentru digitizarea cinematografelor, atât publice, cât și private, nu afectează libertatea difuzorilor în ceea ce privește filmele pe care intenționează să le proiecteze; |
| --- | --- |

—

să se asigure, în măsura posibilului și ținând seama de normele privind concurența, că aplicarea mecanismelor de finanțare pentru digitizarea cinematografelor, atât publice, cât și private, nu afectează libertatea difuzorilor în ceea ce privește filmele pe care intenționează să le proiecteze;

| — | să încurajeze instituirea de programe de reconversie profesională și de calificare în domeniul tehnologiei digitale, mai ales pentru proprietarii de cinematografe și pentru distribuitori, în special privind proiecția, noi modele antreprenoriale pentru cinematografia digitală, comercializarea de repertorii alternative și întreținerea tehnică; |
| --- | --- |

—

să încurajeze instituirea de programe de reconversie profesională și de calificare în domeniul tehnologiei digitale, mai ales pentru proprietarii de cinematografe și pentru distribuitori, în special privind proiecția, noi modele antreprenoriale pentru cinematografia digitală, comercializarea de repertorii alternative și întreținerea tehnică;

| — | să analizeze posibilitățile de facilitare a accesului la credite pentru difuzorii de filme și pentru alte companii implicate în tranziția către proiecția digitală, în special prin intermediul Băncii Europene de Investiții, atunci când acest lucru va fi posibil. |
| --- | --- |

—

să analizeze posibilitățile de facilitare a accesului la credite pentru difuzorii de filme și pentru alte companii implicate în tranziția către proiecția digitală, în special prin intermediul Băncii Europene de Investiții, atunci când acest lucru va fi posibil.

---

(1)  SEC(2010) 853 final.

(2)  COM(2010) 245 final.

(3)  COM(2010) 183 final.

(4)  Decizia 2006/515/CE a Consiliului din 18 mai 2006 privind încheierea Convenției pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (JO L 201, 25.7.2006, p. 15).

(5)  COM(2010) 487 final.

(6)  Modelul VPF (Virtual Print Fee – taxă pe imprimarea virtuală) se bazează pe implicarea unor investitori/integratori terți pentru a aborda aspectul partajării costurilor și a beneficiilor. Acești terți colectează (o parte din) economiile distribuitorilor sub formă de VPF pentru a contribui la echipamentul digital al cinematografelor participante.

(7)  Documentul 14711/10.

---

Comisia Europeană

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/18

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

29 noiembrie 2010

2010/C 323/06

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3146 |
| JPY | yen japonez | 110,73 |
| DKK | coroana daneză | 7,4543 |
| GBP | lira sterlină | 0,84400 |
| SEK | coroana suedeză | 9,2205 |
| CHF | franc elvețian | 1,3186 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,1285 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,758 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 280,58 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7096 |
| PLN | zlot polonez | 4,0476 |
| RON | leu românesc nou | 4,2943 |
| TRY | lira turcească | 1,9745 |
| AUD | dolar australian | 1,3662 |
| CAD | dolar canadian | 1,3429 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,2056 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7640 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7350 |
| KRW | won sud-coreean | 1 523,23 |
| ZAR | rand sud-african | 9,3852 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,7560 |
| HRK | kuna croată | 7,4275 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 867,78 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1535 |
| PHP | peso Filipine | 58,310 |
| RUB | rubla rusească | 41,1575 |
| THB | baht thailandez | 39,694 |
| BRL | real brazilian | 2,2739 |
| MXN | peso mexican | 16,4621 |
| INR | rupie indiană | 60,3950 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3146

JPY

yen japonez

110,73

DKK

coroana daneză

7,4543

GBP

lira sterlină

0,84400

SEK

coroana suedeză

9,2205

CHF

franc elvețian

1,3186

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,1285

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,758

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

280,58

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7096

PLN

zlot polonez

4,0476

RON

leu românesc nou

4,2943

TRY

lira turcească

1,9745

AUD

dolar australian

1,3662

CAD

dolar canadian

1,3429

HKD

dolar Hong Kong

10,2056

NZD

dolar neozeelandez

1,7640

SGD

dolar Singapore

1,7350

KRW

won sud-coreean

1 523,23

ZAR

rand sud-african

9,3852

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,7560

HRK

kuna croată

7,4275

IDR

rupia indoneziană

11 867,78

MYR

ringgit Malaiezia

4,1535

PHP

peso Filipine

58,310

RUB

rubla rusească

41,1575

THB

baht thailandez

39,694

BRL

real brazilian

2,2739

MXN

peso mexican

16,4621

INR

rupie indiană

60,3950

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/19

---

Procedură de lichidare

Decizie privind deschiderea procedurii de lichidare în ceea ce privește societatea International Insurance Corporation (IIC) NV

(Publicare în conformitate cu articolul 14 din Directiva 2001/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 martie 2001 privind reorganizarea și lichidarea întreprinderilor de asigurare și articolul 213h din Legea olandeză a falimentului)

2010/C 323/07

| Societatea de asigurare | International Insurance Corporation (IIC) NV (acționând drept INEAS și LadyCarOnline) |
| --- | --- |
| Entrada 123 |
| 1096 EB Amsterdam |
| NEDERLAND |

Societatea de asigurare

International Insurance Corporation (IIC) NV (acționând drept INEAS și LadyCarOnline)

Entrada 123

1096 EB Amsterdam

NEDERLAND

Data, intrarea în vigoare și natura deciziei

20 octombrie 2010, 20 octombrie 2010 declararea falimentului

Autorități competente

Tribunalul din Amsterdam

Autoritatea de supraveghere

Judecător sindic: M.J.E. Geradts

Lichidator desemnat

| Dl. Pannevis |
| --- |
| Amstelveenseweg 638 |
| 1081 JJ Amsterdam (lichidator) |
| NEDERLAND |

Dl. Pannevis

Amstelveenseweg 638

1081 JJ Amsterdam (lichidator)

NEDERLAND

Legea aplicabilă

Legislația olandeză (Legea olandeză a falimentului)

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisia Europeană

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/20

---

CERERE DE PROPUNERI – EACEA/37/10

Program de cooperare UE-Canada în domeniul învățământului superior, al formării profesionale și al tineretului

Parteneriate pentru schimburi transatlantice – Parteneriate pentru diplome transatlantice

2010/C 323/08

1.   Obiective și descriere

Obiectivele generale ale programului și ale prezentei cereri de propuneri constau în promovarea înțelegerii reciproce între popoarele Uniunii Europene și ale Canadei, inclusiv a unei cunoașteri mai bune a limbilor, culturilor și instituțiilor acestora, precum și în ameliorarea calității resurselor umane în Uniunea Europeană și Canada.

2.   Candidați eligibili

Depunerea cererilor de alocare de fonduri în cadrul prezentei cereri de propuneri este deschisă instituțiilor de învățământ superior și instituțiilor de învățământ profesional și de formare profesională. Candidații eligibili trebuie să aibă sediul în unul dintre cele 27 de state membre ale Uniunii Europene.

Pentru fiecare proiect trebuie să existe o instituție promotoare în UE și una în Canada, responsabile de depunerea propunerii comune și de gestionarea proiectului. Aceste instituții promotoare trebuie să fie instituții de învățământ superior sau de formare profesională.

Consorțiul trebuie să fie format din cel puțin patru instituții în total, respectiv două din UE și două din Canada. Acestea pot fi instituții de învățământ superior sau de formare profesională, în conformitate cu cele de mai sus, sau o combinație a celor două, în funcție de proiect.

De asemenea, una dintre cerințe prevede ca instituțiile să fie din două state membre ale UE diferite și din două provincii/teritorii canadiene diferite.

3.   Activități eligibile

Cele două tipuri de activități prevăzute în prezenta cerere de propuneri sunt parteneriatele pentru schimburi transatlantice și parteneriatele pentru diplome transatlantice.

| | Pentru proiectele în cadrul parteneriatelor pentru schimburi transatlantice (TEP) sprijinul este acordat pentru a permite consorțiilor UE-Canada care cuprind instituții de învățământ superior și de formare profesională să desfășoare programe de studii și de formare profesională comune și să favorizeze mobilitatea studenților și a cadrelor didactice universitare. Sprijinul include asistență pentru gestionare, burse pentru studenți și membrii corpului academic și administrativ. Durata maximă a proiectelor TEP este de 36 de luni.
  Descrierea detaliată a activităților se găsește în Ghidul programului la secțiunea 5. |
| --- | --- |

Pentru proiectele în cadrul parteneriatelor pentru schimburi transatlantice (TEP) sprijinul este acordat pentru a permite consorțiilor UE-Canada care cuprind instituții de învățământ superior și de formare profesională să desfășoare programe de studii și de formare profesională comune și să favorizeze mobilitatea studenților și a cadrelor didactice universitare. Sprijinul include asistență pentru gestionare, burse pentru studenți și membrii corpului academic și administrativ. Durata maximă a proiectelor TEP este de 36 de luni.

Descrierea detaliată a activităților se găsește în Ghidul programului la secțiunea 5.

| | Pentru proiectele în cadrul parteneriatelor pentru diplome transatlantice (TDP) sprijinul este acordat pentru dezvoltarea și implementarea programelor privind diplomele mixte/duble sau comune. Sprijinul include asistență pentru activitățile de dezvoltare și gestionare, burse pentru studenți și membrii corpului academic și administrativ. Durata maximă a proiectelor TDP este de 48 de luni.
  Descrierea detaliată a activităților se găsește în Ghidul programului la secțiunea 6. |
| --- | --- |

Pentru proiectele în cadrul parteneriatelor pentru diplome transatlantice (TDP) sprijinul este acordat pentru dezvoltarea și implementarea programelor privind diplomele mixte/duble sau comune. Sprijinul include asistență pentru activitățile de dezvoltare și gestionare, burse pentru studenți și membrii corpului academic și administrativ. Durata maximă a proiectelor TDP este de 48 de luni.

Descrierea detaliată a activităților se găsește în Ghidul programului la secțiunea 6.

Activitățile în cadrul proiectelor de parteneriate pentru schimburi transatlantice (TEP) sunt prevăzute să demareze la 1 octombrie 2011 și să se încheie la 30 septembrie 2014.

Activitățile în cadrul proiectelor de parteneriate pentru diplome transatlantice (TDP) sunt prevăzute să demareze la 1 octombrie 2011 și să se încheie la 30 septembrie 2015.

4.   Criterii de atribuire

La evaluarea calității globale a propunerilor, se vor aplica următoarele două criterii de atribuire:

4.1.   Pertinența proiectului

Criteriul privind pertinența proiectului reprezintă 30 % din punctajul total acordat pentru calitate.

4.2.   Calitatea proiectului și modul de gestionare a acestuia

Criteriul de calitate reprezintă 70 % din punctajul total acordat pentru calitate, iar criteriile detaliate de atribuire sunt grupate în trei categorii, după cum urmează: caracterul inovator și metodologia proiectului (25 %), consorțiile din cadrul proiectelor (25 %) și mobilitatea (20 %).

Mai multe informații privind criteriile de atribuire sunt disponibile în Ghidul programului la secțiunea 7.

La selecția finală, se va acorda atenție sprijinirii unei game vaste de instituții, domenii de interes și arii geografice din UE și Canada. Cererile de propuneri de parteneriate pentru diplome transatlantice (TDP) sunt puternic încurajate.

5.   Buget

Bugetul UE disponibil pentru cofinanțarea proiectelor este estimat la 1 546 000 EUR. Se anticipează finanțarea, în 2011, a unui număr de aproximativ 2 parteneriate pentru diplome transatlantice (TDP) și 5 parteneriate pentru schimburi transatlantice (TEP). Se prevede că două din cinci proiecte TEP vor fi orientate către formarea profesională, dacă acestea întrunesc condițiile de calitate. Suma maximă de finanțare comunitară va fi de 428 000 EUR pentru un proiect de TDP de 4 ani și de 138 000 EUR pentru un proiect de TEP de 3 ani.

6.   Termen-limită

Cererile trebuie trimise atât în UE, cât și în Canada. Cererile întocmite în numele instituției promotoare din UE trebuie trimise Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură până la 31 martie 2011 cel târziu. Cererile care poartă ștampila poștei cu o dată ulterioară nu vor fi examinate.

Cererile trebuie trimise la următoarea adresă:

| Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură |
| --- |
| Cererea de propuneri 2011 UE-CANADA |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură

Cererea de propuneri 2011 UE-CANADA

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Cererile în numele instituției promotoare din UE trebuie întocmite pe formularul adecvat, completate în mod corespunzător, semnate de persoana desemnată de organizația solicitantă să încheie angajamente obligatorii din punct de vedere juridic și datate.

Solicitantul canadian trebuie să trimită cererea la următoarea adresă în Canada:

| Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth |
| --- |
| International Academic Mobility |
| Learning Branch |
| Human Resources and Skills Development Canada |
| 200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor |
| Gatineau, Québec |
| K1A OJ9 |
| CANADA |

Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth

International Academic Mobility

Learning Branch

Human Resources and Skills Development Canada

200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor

Gatineau, Québec

K1A OJ9

CANADA

7.   Mai multe informații

Ghidul programului și formularele de cerere sunt disponibile pe următorul site web: http://eacea.ec.europa.eu/extcoop/canada/index_en.htm. Cererile trebuie trimise folosind formularul pus la dispoziție și trebuie să includă toate anexele și informațiile solicitate.

---

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/23

---

Cereri de propuneri și de exprimare a interesului – Programul ESPON 2013

2010/C 323/09

În cadrul programului ESPON 2013 se vor deschide, la 24 ianuarie 2011, cererile de propuneri și de exprimare a interesului. Pentru potențialii beneficiari se vor organiza, în februarie 2011, o zi de informare și o cafenea a partenerilor. Pentru informații suplimentare vă rugăm să consultați în mod regulat pagina http://www.espon.eu

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/24

---

Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de clorură de potasiu originară din Belarus și Rusia

2010/C 323/10

Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

1.   Cererea de reexaminare

Cererea a fost depusă de Fintec UK Limited (denumit în continuare „solicitantul”), un importator și distribuitor de clorură de potasiu originară din Belarus și Rusia.

Domeniul de aplicare al reexaminării se limitează la examinarea nivelului de prejudiciu.

2.   Produsul

Produsul care face obiectul reexaminării este clorura de potasiu care se încadrează în prezent la codurile NC 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90 și amestecuri speciale (și anume, clorură de potasiu conținând elemente fertilizante suplimentare, cu un conținut de potasiu evaluat ca K2O de minimum 35 %, dar de maximum 62 % din greutatea produsului anhidru în stare uscată), încadrate în prezent la codurile NC ex 3105 20 10 (coduri TARIC 3105201010 și 3105201020), ex 3105 20 90 (coduri TARIC 3105209010 și 3105209020), ex 3105 60 90 (coduri TARIC 3105609010 și 3105609020), ex 3105 90 91 (coduri TARIC 3105909110 și 3105909120), ex 3105 90 99 (coduri TARIC 3105909910 și 3105909920), originare din Belarus și Rusia (denumite în continuare „produsul în cauză”).

3.   Măsurile existente

Măsurile în vigoare în prezent constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1050/2006 al Consiliului (2) la importurile de clorură de potasiu originară din Belarus și Rusia.

4.   Motivele reexaminării

Cererea formulată în temeiul articolului 11 alineatul (3) se bazează pe elemente de probă prima facie furnizate de solicitant conform cărora, în ceea ce privește prejudiciul, circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au modificat și aceste modificări sunt durabile.

Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora menținerea măsurii la nivelul său actual nu mai este necesară pentru a compensa efectele dumpingului prejudiciabil. În special, solicitantul afirmă că, de la ultima anchetă de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, datorită unei creșteri durabile a cererii și a unei legături strânse între cerere și ofertă, prețurile clorurii de potasiu în Uniune au rămas în mod constant cu mult superioare nivelului de eliminare a prejudiciului și rentabilitatea industriei din Uniune a depășit considerabil rata de rentabilitate normală. O comparație între prețurile practicate de industria din Uniune și prețurile importurilor provenite din Belarus și Rusia arată că marja de prejudiciu pare a fi substanțial mai mică față de nivelul actual al măsurii.

Prin urmare, menținerea măsurilor la nivelul lor actual nu mai pare a fi necesară pentru a compensa efectele dumpingului prejudiciabil.

5.   Procedura de stabilire a prejudiciului

Întrucât a stabilit, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru a justifica deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia deschide o reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Ancheta va determina dacă nivelul actual al măsurilor este adecvat pentru a contracara dumpingul prejudiciabil.

(a)   Eșantionarea

Având în vedere numărul aparent mare de părți implicate în prezenta procedură, Comisia poate decide să recurgă la eșantionare, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

(i)   Eșantionul de importatori

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze eșantionul, toți importatorii sau reprezentanții care acționează în numele lor sunt invitați să se facă cunoscuți Comisiei și să furnizeze următoarele informații privind societatea sau societățile lor, în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b) subpunctul (i) și în formatul menționat la punctul 7:

| — | numele, adresa poștală, adresa electronică, numerele de telefon și de fax și persoana de contact; |
| --- | --- |

—

numele, adresa poștală, adresa electronică, numerele de telefon și de fax și persoana de contact;

| — | cifra de afaceri totală în perioada 1 octombrie 2009-30 septembrie 2010; |
| --- | --- |

—

cifra de afaceri totală în perioada 1 octombrie 2009-30 septembrie 2010;

| — | activitățile exacte ale societății în legătură cu produsul în cauză; |
| --- | --- |

—

activitățile exacte ale societății în legătură cu produsul în cauză;

| — | volumul, exprimat în tone, și valoarea, exprimată în euro, a importurilor și revânzărilor produsului importat în cauză, originar din Belarus și Rusia, efectuate pe piața Uniunii în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2009 și 30 septembrie 2010; |
| --- | --- |

—

volumul, exprimat în tone, și valoarea, exprimată în euro, a importurilor și revânzărilor produsului importat în cauză, originar din Belarus și Rusia, efectuate pe piața Uniunii în perioada cuprinsă între 1 octombrie 2009 și 30 septembrie 2010;

| — | denumirea și descrierea exactă a activităților tuturor societăților afiliate (3) care participă la producerea și/sau vânzarea produsului în cauză; |
| --- | --- |

—

denumirea și descrierea exactă a activităților tuturor societăților afiliate (3) care participă la producerea și/sau vânzarea produsului în cauză;

| — | orice altă informație relevantă care ar putea ajuta Comisia la selectarea eșantionului. |
| --- | --- |

—

orice altă informație relevantă care ar putea ajuta Comisia la selectarea eșantionului.

Prin comunicarea informațiilor menționate anterior, societatea își exprimă acordul cu privire la eventuala sa includere în eșantion. Dacă societatea este selectată pentru a face parte din eșantion, ea va trebui să răspundă la un chestionar și să accepte o verificare a răspunsurilor sale la fața locului. Dacă societatea afirmă că nu este de acord cu o eventuală includere a sa în eșantion, se va considera că aceasta nu a cooperat la anchetă. Consecințele lipsei de cooperare sunt prevăzute la punctul 8 de mai jos.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru selectarea eșantionului de importatori, Comisia va contacta, de asemenea, orice asociație cunoscută de importatori.

(ii)   Componența finală a eșantionului

Toate părțile interesate care doresc să furnizeze informații relevante privind determinarea componenței eșantionului trebuie să le comunice în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b) subpunctul (ii).

Comisia intenționează să stabilească componența finală a eșantionului după consultarea părților în cauză care și-au exprimat disponibilitatea de a fi incluse în eșantion.

Societățile incluse în eșantion trebuie să răspundă la un chestionar în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b) subpunctul (iii) și trebuie să coopereze în cadrul anchetei.

În cazul unei cooperări deficitare, Comisia își poate stabili concluziile pe baza datelor disponibile, în conformitate cu articolul 17 alineatul (4) și cu articolul 18 din regulamentul de bază. O concluzie bazată pe datele disponibile poate fi mai puțin avantajoasă pentru partea în cauză, astfel cum se explică la punctul 8.

(b)   Chestionarele

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru anchetă, Comisia va trimite chestionare producătorilor din Uniune, producătorilor-exportatori cunoscuți din Belarus și Rusia, importatorilor incluși în eșantion, oricărei asociații cunoscute de importatori, precum și autorităților din țările exportatoare în cauză. Informațiile și elementele de probă trebuie să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) subpunctul (ii).

(c)   Colectarea informațiilor și desfășurarea audierilor

Toate părțile interesate sunt invitate să își prezinte punctele de vedere, să comunice și alte informații pe lângă răspunsurile oferite în chestionar și să pună la dispoziție elemente de probă în sprijinul acestora. Informațiile și elementele de probă trebuie să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) subpunctul (ii).

În plus, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să formuleze o cerere din care să reiasă că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. Cererea trebuie să fie formulată în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) subpunctul (iii).

6.   Termene

(a)   Termene generale

(i)   Pentru părți, în vederea solicitării unui chestionar

Toate părțile interesate ar trebui să solicite un chestionar în cel mai scurt timp, cel târziu în 15 zile de la publicarea prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(ii)   Pentru ca părțile să se facă cunoscute, să transmită răspunsurile la chestionar și să furnizeze orice altă informație

Pentru a le fi luate în considerare observațiile în timpul anchetei, toate părțile interesate trebuie să se facă cunoscute contactând Comisia, să își prezinte punctele de vedere și să transmită răspunsurile la chestionar sau orice altă informație în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în lipsa unor dispoziții contrare. Se atrage atenția asupra faptului că exercitarea majorității drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază depinde de respectarea de către părți a termenului menționat anterior pentru a se face cunoscute.

Societățile incluse într-un eșantion trebuie să transmită răspunsurile la chestionar în termenul menționat la punctul 6 litera (b) subpunctul (iii).

(iii)   Audierile

Toate părțile interesate pot, de asemenea, să solicite audierea de către Comisie în același termen de 37 de zile.

(b)   Termenul specific privind eșantionarea

| (i) | Informațiile menționate la punctul 5 litera (a) subpunctul (i) ar trebui să parvină Comisiei în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, întrucât Comisia intenționează să consulte părțile în cauză care și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantionul final în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(i)

Informațiile menționate la punctul 5 litera (a) subpunctul (i) ar trebui să parvină Comisiei în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, întrucât Comisia intenționează să consulte părțile în cauză care și-au exprimat dorința de a fi incluse în eșantionul final în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (ii) | Orice altă informație relevantă pentru stabilirea compoziției eșantionului, în conformitate cu punctul 5 litera (a) subpunctul (ii), trebuie să parvină Comisiei în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(ii)

Orice altă informație relevantă pentru stabilirea compoziției eșantionului, în conformitate cu punctul 5 litera (a) subpunctul (ii), trebuie să parvină Comisiei în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (iii) | Răspunsurile la chestionar ale părților incluse în eșantion trebuie să parvină Comisiei în termen de 37 de zile de la data notificării privind includerea lor în eșantion. |
| --- | --- |

(iii)

Răspunsurile la chestionar ale părților incluse în eșantion trebuie să parvină Comisiei în termen de 37 de zile de la data notificării privind includerea lor în eșantion.

7.   Observațiile în scris, răspunsurile la chestionar și corespondența

Toate observațiile și cererile părților interesate trebuie prezentate în scris (nu în format electronic, cu excepția cazului în care se prevede altfel) și trebuie să indice numele, adresa, adresa de e-mail și numerele de telefon și de fax ale părții interesate. Toate observațiile prezentate în scris, inclusiv informațiile solicitate în prezentul aviz, răspunsurile la chestionar și corespondența părților interesate, furnizate cu titlu confidențial, trebuie să poarte mențiunea „Acces limitat” (4) și să fie însoțite, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, de o versiune neconfidențială purtând mențiunea „Versiune destinată consultării de către părțile interesate”.

Adresa Comisiei pentru corespondență:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Lipsa cooperării

În cazul în care o parte interesată nu permite accesul la informațiile necesare, nu le furnizează în termenele prevăzute sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili, pe baza datelor disponibile, concluzii pozitive sau negative, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că o parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, informațiile nu se iau în considerare și se pot utiliza datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În cazul în care o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și se utilizează datele disponibile, este posibil ca situația care rezultă să fie mai puțin favorabilă acelei părți decât în cazul în care aceasta ar fi cooperat.

9.   Calendarul anchetei

În conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din regulamentul de bază, ancheta trebuie încheiată în termen de 15 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

10.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Se menționează faptul că toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (5).

11.   Consilierul-auditor

De asemenea, se menționează faptul că, în cazul în care părțile interesate consideră că întâmpină dificultăți în exercitarea dreptului lor la apărare, acestea pot solicita intervenția consilierului-auditor din cadrul Direcției Generale Comerț. Consilierul-auditor acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei, oferind, acolo unde este necesar, mediere privind aspectele procedurale care aduc atingere apărării intereselor părților respective în cadrul prezentei proceduri, în special cu privire la aspecte legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și tratarea opiniilor exprimate în scris și/sau oral. Pentru informații suplimentare și datele de contact, părțile interesate pot consulta paginile de internet dedicate consilierului-auditor de pe site-ul internet al Direcției Generale Comerț (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2)  JO L 191, 12.7.2006, p. 1.

(3)  În ceea ce privește sensul expresiei „societăți afiliate”, vă rugăm să consultați articolul 143 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului vamal comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1).

(4)  Aceasta înseamnă că documentul este destinat exclusiv uzului intern. Documentul este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43). Acesta este un document confidențial în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și în temeiul articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping).

(5)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/28

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 323/11

| 1. | La data de 18 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Shell Brazil Holding BV (Regatul Unit), aparținând grupului Shell („Shell”), și Cosan SA Indústria e Comércio (Brazilia), aparținând grupului Cosan („Cosan”), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii JV CO (Brazilia), prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată, constituind o întreprindere comună. |
| --- | --- |

1.

La data de 18 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Shell Brazil Holding BV (Regatul Unit), aparținând grupului Shell („Shell”), și Cosan SA Indústria e Comércio (Brazilia), aparținând grupului Cosan („Cosan”), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii JV CO (Brazilia), prin achiziționare de acțiuni într-o societate nou creată, constituind o întreprindere comună.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Shell: societate de talie mondială în sectorul energetic și al petrochimiei; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Shell: societate de talie mondială în sectorul energetic și al petrochimiei;

| — | în cazul întreprinderii Cosan: fabricare și comercializare de zahăr, etanol și cogenerare de electricitate din trestie de zahăr; distribuție de carburanți și lubrifianți în Brazilia; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Cosan: fabricare și comercializare de zahăr, etanol și cogenerare de electricitate din trestie de zahăr; distribuție de carburanți și lubrifianți în Brazilia;

| — | în cazul întreprinderii JV CO: distribuție de carburanți în Brazilia, producție și vânzare de energie electrică cogenerată în Brazilia, producție de etanol și zahăr în Brazilia și la scară mondială, producție și comercializare de etanol în Brazilia și la scară mondială. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii JV CO: distribuție de carburanți în Brazilia, producție și vânzare de energie electrică cogenerată în Brazilia, producție de etanol și zahăr în Brazilia și la scară mondială, producție și comercializare de etanol în Brazilia și la scară mondială.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/29

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 323/12

| 1. | La data de 17 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Mitsui Renewable Energy Europe Limited („Mitsui Renewable”, Regatul Unit), controlată de Mitsui Group („Mitsui”, Japonia), și FCC Energia, SA („FCCE”, Spania), controlată de Fomento de Construcciones y Contratas, SA („FCC Group”, Spania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Guzman Energia, SL, („Guzman”, Spania), prin achiziționare de acțiuni într-o companie existență care constituie o întreprindere comună. |
| --- | --- |

1.

La data de 17 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Mitsui Renewable Energy Europe Limited („Mitsui Renewable”, Regatul Unit), controlată de Mitsui Group („Mitsui”, Japonia), și FCC Energia, SA („FCCE”, Spania), controlată de Fomento de Construcciones y Contratas, SA („FCC Group”, Spania), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întreprinderii Guzman Energia, SL, („Guzman”, Spania), prin achiziționare de acțiuni într-o companie existență care constituie o întreprindere comună.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Mitsui Renewable: furnizarea de energie solară; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Mitsui Renewable: furnizarea de energie solară;

| — | în cazul întreprinderii FCCE: furnizarea de energie din surse regenerabile. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii FCCE: furnizarea de energie din surse regenerabile.

| 3. | Întreprinderea Guzman își va desfășura activitatea în domeniul producției de energie termică solară, în Spania. |
| --- | --- |

3.

Întreprinderea Guzman își va desfășura activitatea în domeniul producției de energie termică solară, în Spania.

| 4. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

4.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 5. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/30

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 323/13

| 1. | La data de 23 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG („Brose”, Germania), care aparține grupului Brose, și SEW-Eurodrive GmbH & Co KG („SEW”, Germania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra unei societăți nou create, care constituie o întreprindere comună. |
| --- | --- |

1.

La data de 23 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG („Brose”, Germania), care aparține grupului Brose, și SEW-Eurodrive GmbH & Co KG („SEW”, Germania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra unei societăți nou create, care constituie o întreprindere comună.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Brose: proiectarea, fabricarea și comercializarea de sisteme de uși și de scaune pentru vehicule, precum și de componente pentru uși și scaune pentru vehicule; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Brose: proiectarea, fabricarea și comercializarea de sisteme de uși și de scaune pentru vehicule, precum și de componente pentru uși și scaune pentru vehicule;

| — | în cazul întreprinderii SEW: proiectarea, fabricarea și comercializarea de motoreductoare, variatoare de frecvență, servosisteme, sisteme de propulsie pentru instalații descentralizate, reductoare industriale și alte produse, servicii și unelte conexe; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii SEW: proiectarea, fabricarea și comercializarea de motoreductoare, variatoare de frecvență, servosisteme, sisteme de propulsie pentru instalații descentralizate, reductoare industriale și alte produse, servicii și unelte conexe;

| — | în cazul întreprinderii comune nou create: proiectarea, fabricarea și comercializarea de sisteme de propulsie și de alimentare (motoare electrice, echipamente electronice de putere, de control și de comandă, precum și sistemele aferente de alimentare) pentru vehicule electrice (de exemplu, autoturisme). |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii comune nou create: proiectarea, fabricarea și comercializarea de sisteme de propulsie și de alimentare (motoare electrice, echipamente electronice de putere, de control și de comandă, precum și sistemele aferente de alimentare) pentru vehicule electrice (de exemplu, autoturisme).

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 30.11.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 323/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 323/31

---

Publicarea unei cereri în temeiul articolului 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului privind protecția indicațiilor geografice și a denumirilor de origine ale produselor agricole și alimentare

2010/C 323/14

Prezenta publicare conferă dreptul de opoziție în temeiul articolului 7 din Regulamentul (CE) nr. 510/2006 al Consiliului (1). Declarațiile de opoziție trebuie să parvină Comisiei în termen de șase luni de la data prezentei publicări.

DOCUMENT UNIC

REGULAMENTUL (CE) NR. 510/2006 AL CONSILIULUI

„CORDERO DE EXTREMADURA”

NR. CE: ES-PGI-0005-0725-09.10.2008

IGP ( X ) DOP ( )

1.   Denumire:

„Cordero de Extremadura”

2.   Statul membru sau țara terță:

Spania

3.   Descrierea produsului agricol sau alimentar:

3.1.   Tip de produs:

| Clasa 1.1. | Carne proaspătă (și organe comestibile) |
| --- | --- |

Clasa 1.1.

Carne proaspătă (și organe comestibile)

3.2.   Descrierea produsului căruia i se aplică denumirea de la punctul 1:

Carnea în carcase sau porțiuni de carcase de miei controlați, provenită de la animale având caracteristicile specifice descrise la punctul 5.2

Carcasele provenite de la aceste animalele prezintă următoarele caracteristici specifice:

| (a) | Greutate: maximum 16 kg, pentru carcasele provenite de la miei masculi și maximum 14 kg, pentru carcasele provenite de la miei femele. |
| --- | --- |

(a)

Greutate: maximum 16 kg, pentru carcasele provenite de la miei masculi și maximum 14 kg, pentru carcasele provenite de la miei femele.

| (b) | Clasa de acoperire cu grăsime: între subțire (2) și medie (3) [Regulamentul (CE) nr. 1249/2008]. |
| --- | --- |

(b)

Clasa de acoperire cu grăsime: între subțire (2) și medie (3) [Regulamentul (CE) nr. 1249/2008].

| (c) | Culoare: de la roz, la roz-palid. |
| --- | --- |

(c)

Culoare: de la roz, la roz-palid.

| (d) | Conformație: clasa „O” (medie) și clasele superioare [Regulamentul (CE) nr. 1249/2008]. |
| --- | --- |

(d)

Conformație: clasa „O” (medie) și clasele superioare [Regulamentul (CE) nr. 1249/2008].

| (e) | Fără defecte de sacrificare și lipsite de hematoame. |
| --- | --- |

(e)

Fără defecte de sacrificare și lipsite de hematoame.

| (f) | Caracteristicile grăsimii:






  — | grăsime externă de culoare albă, cu o consistență fermă; |
| --- | --- | --- |

(f)

Caracteristicile grăsimii:

—

grăsime externă de culoare albă, cu o consistență fermă;

| — | grăsime internă de culoare albă, care acoperă parțial, dar niciodată în întregime, rinichii. |
| --- | --- |

—

grăsime internă de culoare albă, care acoperă parțial, dar niciodată în întregime, rinichii.

Caracteristicile cărnii IGP „Cordero de Extremadura” sunt următoarele:

| — | carne de culoare roz sau roz-palid; |
| --- | --- |

—

carne de culoare roz sau roz-palid;

| — | caracteristici organoleptice: prezintă o textură excelentă, foarte plăcută la gust și un nivel moderat de infiltrare intramusculară a grăsimii. Carnea este foarte fragedă și puțin grasă. Datorită bunei distribuții și calității grăsimii, aroma, buchetul și suculența cărnii sunt excelente. |
| --- | --- |

—

caracteristici organoleptice: prezintă o textură excelentă, foarte plăcută la gust și un nivel moderat de infiltrare intramusculară a grăsimii. Carnea este foarte fragedă și puțin grasă. Datorită bunei distribuții și calității grăsimii, aroma, buchetul și suculența cărnii sunt excelente.

3.3.   Materii prime (numai pentru produsele prelucrate):

—

3.4.   Hrană pentru animale (numai pentru produsele de origine animală):

—

3.5.   Etape specifice ale producției care trebuie să se desfășoare în aria geografică delimitată:

Sistemul de producție utilizat în exploatațiile protejate de indicația de origine este cel de tip extensiv și semiextensiv tradițional din zonă, sistemul de tip extensiv fiind metoda sau regimul aplicat ovinelor reproducătoare și mieilor în faza de creștere.

Practicile de exploatare a ovinelor reproducătoare corespund tehnicilor și practicilor de valorificare a resurselor naturale în regimul tradițional de tip extensiv. Hrana ovinelor se bazează pe utilizarea resurselor naturale ale pajiștii, consumate ca atare pe întreaga durată a anului și este completată, atunci când este necesar, cu paie, grâne, hrană pentru animale, subproduse și concentrate compuse în principal din cereale, oleaginoase și proteaginoase. Durata de administrare și cantitatea suplimentelor alimentare depinde de resursele existente și de necesitățile animalelor la momentul respectiv.

Mieii nu sunt separați de mamele lor și sunt hrăniți exclusiv cu lapte matern până la înțărcare (la 40-50 de zile de la naștere). De la vârsta de trei săptămâni, hrana acestora poate fi suplimentată cu furaje starter corespunzătoare. Odată înțărcați, mieii sunt crescuți în stabulație și sunt controlați, fie în spațiile proprii ale exploatației, fie în centre de îngrășare și unități de finisare înscrise în registrul corespunzător. Hrana mieilor se bazează pe concentrate produse în principal pe bază de cereale, oleaginoase și proteaginoase și paie de cereale. Hrana mieilor destinați sacrificării se completează exclusiv cu furaje compuse în principal din cereale, oleaginoase și proteaginoase.

Mieii destinați sacrificării care fac obiectul indicației geografice protejate trebuie să provină din exploatații înscrise în registrele organismului de control și să fie identificați cu exactitate atunci când ajung la abatoare.

Sacrificarea mieilor, precum și tranșarea carcaselor are loc în abatoare și săli de tranșare care pot demonstra că produsul îndeplinește condițiile prevăzute în caietul de sarcini, că instalațiile sunt în conformitate cu legislația în vigoare, că mențin registre corespunzătoare care asigură trasabilitatea produsului și care permit realizarea de controale periodice. Prin această măsură se vizează asigurarea protecției și integrității indicației geografice protejate „Cordero de Extremadura”. Durata transportului mieilor de la exploatația de origine la abator nu trebuie să depășească 2 ore. Prin această măsură se evită ca transportul să fie stresant pentru animale, astfel încât calitatea cărnii să nu fie afectată de variațiile pH-ului ca urmare a stresului de transport.

La obținerea produsului, etapă care cuprinde atât tranșarea, cât și porționarea, organismul de control intervine de asemenea, verificând ca prezentarea carcaselor și porționarea acestora să nu producă diminuări ale calității.

3.6.   Norme specifice privind felierea, răzuirea, ambalarea etc.:

—

3.7.   Norme specifice privind etichetarea:

Carnea protejată livrată spre comercializare trebuie să fie prevăzută cu marca de certificare pe care, pe lângă denumirea comercială, figurează în mod obligatoriu mențiunea „Indicación Geográfica Protegida «Cordero de Extremadura» ” sau simbolul UE și logotipul organismului de control.

Indiferent de forma în care se comercializează spre consum carnea în cauză, aceasta trebuie să fie prevăzută cu marca de certificare, constând într-o etichetă numerotată care face posibilă identificarea cu exactitate a produsului, pentru a evita crearea oricăror confuzii la nivelul consumatorului.

4.   Delimitare concisă a ariei geografice:

Aria de producție a indicației geografice protejate „Cordero de Extremadura” coincide cu regiunea Extremadura.

5.   Legătura cu aria geografică:

5.1.   Specificitatea ariei geografice:

Civilizațiile feniciană, romană și arabă au protejat și răspândit păstoritul ovinelor în zonă, până la crearea, în vremea regelui Alfonso al X-lea, a „Honrado Concejo de la Mesta de los Pastores” (Onoratul consiliu al breslei păstorilor), eveniment care a constituit un punct de reper pentru creșterea ovinelor în Spania.

Pe lângă faptul că aici se regăsește rasa de ovine prevăzută, aria geografică prezintă o tradiție istorică de creștere a ovinelor bazată pe metode și practici de exploatare tradiționale. Din punct de vedere al caracteristicilor fizice și geografice, aria geografică oferă terenuri acoperite de pajiști și fânețe care pot fi valorificate pentru pășunatul de tip extensiv și cuprinde teritorii regionale cu particularități specifice care constituie un element distinctiv în raport cu alte zone geografice: suport geofizic și pedologic, floră și faună autohtone, producțiile pajiștilor, cantitatea de precipitații, orele de soare și elementele climatice.

Aria geografică prezintă platouri și semiplatouri situate la altitudini între 200 și 800 m. Zona se caracterizează printr-o climă mediteraneană semiaridă, moderată de influența oceanică, având o temperatură medie anuală situată între 16 și 17 °C, cu ierni secetoase și veri călduroase. Cantitatea anuală de precipitații se situează între 450 și 850 mm; precipitații semnificative se înregistrează iarna și la începutul primăverii, acestea lipsind în timpul verii. Numărul orelor de soare depășește 3 000 pe an.

Ecosistemul de pajiște, realizat prin intermediul acțiunii antropice asupra pădurii mediteraneene de-a lungul secolelor, ocupă suprafețe ample în Extramadura, iar în cadrul acestuia producția zootehnică s-a realizat în mod tradițional prin exploatarea de tip extensiv, în cadrul căreia speciile de animale (atât domestice, cât și sălbatice), mediul și intervenția omului s-au menținut întotdeauna în echilibru. Principala resursă energetică oferită de acest ecosistem o constituie pășunatul ierbii având o compoziție floristică variată care abundă în specii anuale spontane.

5.2.   Specificitatea produsului:

Carnea care face obiectul indicației geografice protejate „Cordero de Extremadura” provine de la animale având caracteristicile specifice descrise mai jos.

| (a) | Sistemul de exploatare
  Mieii sunt alăptați de mame și nu sunt separați de acestea, într-un regim de exploatare extensiv; alăptarea poate fi completată până la înțărcare cu concentrate compuse în principal din cereale și leguminoase.
  Finisarea animalelor destinate sacrificării se realizează exclusiv în sistem închis, pe bază de concentrate și paie de cereale.
  Mieii sunt sacrificați la vârsta de maximum 100 de zile. |
| --- | --- |

(a)

Sistemul de exploatare

Mieii sunt alăptați de mame și nu sunt separați de acestea, într-un regim de exploatare extensiv; alăptarea poate fi completată până la înțărcare cu concentrate compuse în principal din cereale și leguminoase.

Finisarea animalelor destinate sacrificării se realizează exclusiv în sistem închis, pe bază de concentrate și paie de cereale.

Mieii sunt sacrificați la vârsta de maximum 100 de zile.

| (b) | Caracteristicile rasiale ale părinților mieilor care fac obiectul indicației geografice protejate „Cordero de Extremadura” sunt: | mamele: din rasa Merinos sau încrucișări ale rasei Merinos cu rasele Merinos precoce, Merinos Fleischschaf sau Île de France, cu condiția ca cel puțin 50 % din părinții acestora să fie întotdeauna din rasa Merinos; |
| --- | --- | --- |

(b)

Caracteristicile rasiale ale părinților mieilor care fac obiectul indicației geografice protejate „Cordero de Extremadura” sunt:

mamele: din rasa Merinos sau încrucișări ale rasei Merinos cu rasele Merinos precoce, Merinos Fleischschaf sau Île de France, cu condiția ca cel puțin 50 % din părinții acestora să fie întotdeauna din rasa Merinos;

| | tații: orice rasă din trunchiul Merinos (Merinos, Merinos precoce, Merinos Fleischschaf, Île de France și Berrichon du Cher), pure sau hibrizi simpli. |
| --- | --- |

tații: orice rasă din trunchiul Merinos (Merinos, Merinos precoce, Merinos Fleischschaf, Île de France și Berrichon du Cher), pure sau hibrizi simpli.

5.3.   Legătura cauzală dintre aria geografică și calitatea sau caracteristicile produsului (pentru DOP) sau o calitate anume, reputația sau alte caracteristici ale produsului (pentru IGP):

Cererea de recunoaștere a „Cordero de Extremadura” ca indicație geografică protejată se justifică prin caracteristicile specifice ale produsului și prin reputația de care se bucură acesta.

(a)   Caracteristicile specifice ale produsului:

Frăgezimea, suculența, culoarea și conținutul de grăsime al cărnii se datorează sistemului de producție caracteristic din Extremadura, astfel cum dovedesc studiile realizate:

„Acest sistem de producție caracteristic regiunii Extremadura, strâns legat de ecosistemele de pajiște proprii acestei regiuni (dehesas), în cadrul căruia metodele de creștere și de hrănire, precum și rasa sunt specifice ariei delimitate, influențează compoziția și caracteristicile organoleptice ale cărnii de miel” (Sañudo et al., 1997 și Díaz et al., 2005).

Sistemul de producție caracteristic din Extremadura, bazat pe valorificarea resurselor naturale ale ecosistemelor de pajiște, pe menținerea mieilor alături de mamele lor pe întreaga perioadă a creșterii, pe modul de hrănire și vârsta de sacrificare, conferă cărnii de miel o serie de caracteristici specifice în ceea ce privește frăgezimea, culoarea și suculența.

(b)   Reputația mielului de Extremadura:

Subsectorul creșterii animalelor din Extremadura a jucat dintotdeauna un rol fundamental în economia regională; în special creșterea ovinelor a ocupat în permanență un loc predominant, astfel cum demonstrează referiri istorice precum „El Catastro del Marqués de la Ensenada” (Cadastrul Marchizului de Ensenada), datând din secolul al XVIII-lea, conform căruia șeptelul de ovine număra peste 1 300 000 de capete.

De asemenea, documentele care fac referire la legătura dintre calitatea cărnii ovinelor (în special cele din rasa Merinos) și pășunile din Extremadura sunt numeroase și grăitoare:

„«Extremadura» este un substantiv care desemnează ținuturile utilizate în timpul iernii pentru păstoritul transhumant al erbivorelor. Expresia «extremar el rebaño» (separarea turmei) se referea la separarea mieilor de mame prin îngrădirea în țarcuri. Această operațiune a fost denumită «extremadura». Astfel a ajuns regiunea să fie definită drept acea parte din Traslasierra (dincolo de munți) unde se află pășunile de iarnă: mari pajiști «protejate» de aspirațiile localnicilor [Deja se duc păstorii la extremadura [...] (cu literă mică)]” La Historia de Extremadura (Istoria regiunii Extremadura), editado por Hoy, Diario de Extremadura, 1997.

Ivan Sorapan, în „Medicina española contenida en proverbios vulgares de nuestra lengua” (Medicina spaniolă cuprinsă în vorbe din popor în limba noastră), 1616, afirmă cu referire la Extremadura:

„(dată fiind) buna calitate a pășunilor ei și a ghindei, se cresc animale pentru toată Castilla Veche, pentru Corte, Mácha, Regatul Toledo, Sevilla și Granada, [...].”;

„Se zice că pe drept animalele crescute în Extremadura au dobândit faimă în toată lumea și că numai pe malurile râului Guadiana pasc în fiecare an mai mult de cinci sute de mii de capete de vite mari și mici [...].”;

Importanța cărnii de miel în Extremadura nu poate fi pusă la îndoială, întrucât o parte a istoriei regiunii se regăsește în istoria sa gastronomică, istoria alimentației populare a oamenilor care au populat succesiv aceste pământuri. Acest fapt este atestat de numeroasele referiri ale istoricilor care au apreciat de-a lungul timpului excelența mielului de Extremadura:

| — | în „Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra. Sra. de Guadalupe” (Istorie universală a primei și miraculoasei imagini a Doamnei Noastre de Guadalupe), 1743, se găsesc referiri la gusturile gastronomice ale Împăratului Carol Quintul:
  „Odată retras la mănăstirea noastră din Yuste, părintele stareț îl vizita o dată pe lună din marele atașament pe care i-l purta acestei Case și pentru că Înălțimii Sale Imperiale îi plăcea carnea mieilor îngrășați acolo [...].” |
| --- | --- |

—

în „Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra. Sra. de Guadalupe” (Istorie universală a primei și miraculoasei imagini a Doamnei Noastre de Guadalupe), 1743, se găsesc referiri la gusturile gastronomice ale Împăratului Carol Quintul:

„Odată retras la mănăstirea noastră din Yuste, părintele stareț îl vizita o dată pe lună din marele atașament pe care i-l purta acestei Case și pentru că Înălțimii Sale Imperiale îi plăcea carnea mieilor îngrășați acolo [...].”

| — | în „Guía del buen comer español” (Ghidul gastronomic spaniol) de Dionisio Pérez, 1952, renumitul doctor Thebusse evocă gastronomia din Extremadura și evidențiază două feluri de mâncare pe care le consideră maiestuoase: „caldereta de los pastores” (tocană de miel păstorească) și „pollo caminero” (pui țărănesc). |
| --- | --- |

—

în „Guía del buen comer español” (Ghidul gastronomic spaniol) de Dionisio Pérez, 1952, renumitul doctor Thebusse evocă gastronomia din Extremadura și evidențiază două feluri de mâncare pe care le consideră maiestuoase: „caldereta de los pastores” (tocană de miel păstorească) și „pollo caminero” (pui țărănesc).

Reputația actuală a mielului de Extremadura

Sunt nenumărate rețetele populare în a căror preparare mielul constituie ingredientul principal: „Caldereta extremeña” (tocană de miel à la Extremadura), „Cochifrito de borrego” (tocană de oaie), „Carnero con orégano” (carne de oaie cu oregano), „Chanfaina” (tocană de măruntaie), „Manos de cordero” (picioare de miel) etc. (Recetario de Cocina extremeña: Estudio de sus orígenes. Universitas Editorial, 1985) (Carte de bucate din Extremadura: Studiu asupra originilor).

În prezent, tradiția și reputația indicației geografice protejate „Cordero de Extremadura” se menține. Acest produs este din ce în ce mai cerut și mai des utilizat de restaurantele și gastronomii din regiune, fiind frecventă încorporat în felurile de mâncare din noua gastronomie („Nuevo Recetario de Cocina Extrermeña, 2001” – Noua carte de bucate din Extremadura, 2001).

Studii recente au subliniat caracterul unic al cărnii care face obiectul indicației geografice protejate „Cordero de Extremadura”:

| — | caracterizarea calității carcasei de miel care beneficiază de denumirile specifice „Cordero de Extremadura” și „Cordero Manchego” (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. F.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999); |
| --- | --- |

—

caracterizarea calității carcasei de miel care beneficiază de denumirile specifice „Cordero de Extremadura” și „Cordero Manchego” (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. F.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999);

| — | identificarea și adecvarea calității și compoziției cărnii provenite de la diferite tipuri de ovine europene; adaptarea la preferințele consumatorilor; proiect FAIR3-CT96-1768 „OVAX” (Sañudo, C et al., 1999); |
| --- | --- |

—

identificarea și adecvarea calității și compoziției cărnii provenite de la diferite tipuri de ovine europene; adaptarea la preferințele consumatorilor; proiect FAIR3-CT96-1768 „OVAX” (Sañudo, C et al., 1999);

| — | evaluarea caracteristicilor cantitative și calitative ale carcaselor de miel obținute în diferite sisteme de exploatare (Maria de la Montaña López Parra, 2006). |
| --- | --- |

—

evaluarea caracteristicilor cantitative și calitative ale carcaselor de miel obținute în diferite sisteme de exploatare (Maria de la Montaña López Parra, 2006).

Trimitere la publicarea caietului de sarcini:

[articolul 5 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 510/2006]

http://aym.juntaex.es/NR/rdonlyres/694B12E7-A6EF-41B3-971A-2F72813DF862/0/PliegoIGP_Cordero.pdf

---

(1)  JO L 93, 31.3.2006, p. 12.

---