# Az Európai Unió C 327/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.327.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 327 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. december 4. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.327.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 327

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. december 4.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 327/01 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúsági munkáról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2010/C 327/01

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúsági munkáról

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 327/02 | Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 327/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2010/C 327/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  ) | 10 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2010/C 327/02

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

6

2010/C 327/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  )

1

10

2010/C 327/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  )

1

10

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 327/05 | A Tanács 2010. november 19-i következtetései a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásról | 11 |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 327/06 | Euro-átváltási árfolyamok | 15 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2010/C 327/07 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 16 |
| 2010/C 327/08 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 17 |
| 2010/C 327/09 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 18 |
| 2010/C 327/10 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 19 |
| 2010/C 327/11 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 20 |
| 2010/C 327/12 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 21 |
| 2010/C 327/13 | A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás | 22 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2010/C 327/05

A Tanács 2010. november 19-i következtetései a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásról

11

Európai Bizottság

2010/C 327/06

Euro-átváltási árfolyamok

15

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2010/C 327/07

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

16

2010/C 327/08

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

17

2010/C 327/09

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

18

2010/C 327/10

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

19

2010/C 327/11

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

20

2010/C 327/12

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

21

2010/C 327/13

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

22

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 327/14 | Értesítés az Amerikai Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról | 23 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 327/14

Értesítés az Amerikai Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/1

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az ifjúsági munkáról

2010/C 327/01

A TANÁCS ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

EMLÉKEZTETVE A KÉRDÉS EZEN ÁLLÁSFOGLALÁS MELLÉKLETÉBEN SZEREPLŐ POLITIKAI HÁTTERÉRE, ÉS KÜLÖNÖSEN ARRA, HOGY:

| 1. | A Szerződés szerint az uniós fellépés egyik célja a fiatalok és a szociálpedagógusok (a továbbiakban: ifjúságsegítők és ifjúsági vezetők) csereprogramjainak ösztönzése, valamint a fiatalok ösztönzése arra, hogy vegyenek részt a demokratikus életben. |
| --- | --- |

1.

A Szerződés szerint az uniós fellépés egyik célja a fiatalok és a szociálpedagógusok (a továbbiakban: ifjúságsegítők és ifjúsági vezetők) csereprogramjainak ösztönzése, valamint a fiatalok ösztönzése arra, hogy vegyenek részt a demokratikus életben.

| 2. | Az Európai Parlament és a Tanács az 1719/2006/EK határozattal (1) elfogadta a „Cselekvő ifjúság” programot. A minden tagállamban egyre nagyobb sikereket elkönyvelő program egyik fontos eleme arra irányul, hogy hozzájáruljon a fiatalok tevékenységeit támogató rendszerek minőségének és az ifjúsági civil társadalmi szervezetek képességeinek fejlesztéséhez. |
| --- | --- |

2.

Az Európai Parlament és a Tanács az 1719/2006/EK határozattal (1) elfogadta a „Cselekvő ifjúság” programot. A minden tagállamban egyre nagyobb sikereket elkönyvelő program egyik fontos eleme arra irányul, hogy hozzájáruljon a fiatalok tevékenységeit támogató rendszerek minőségének és az ifjúsági civil társadalmi szervezetek képességeinek fejlesztéséhez.

| 3. | A Tanács 2009. november 29-én állásfoglalást fogadott el az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018). Ebben a keretben az ifjúsági munka támogatását és fejlesztését több ágazatot érintő, átfogó kérdésnek tekintik. |
| --- | --- |

3.

A Tanács 2009. november 29-én állásfoglalást fogadott el az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított keretéről (2010–2018). Ebben a keretben az ifjúsági munka támogatását és fejlesztését több ágazatot érintő, átfogó kérdésnek tekintik.

| 4. | 2010. június 17-i következtetéseiben (2) az Európai Tanács jelezte, hogy várakozással tekint a többi kiemelt kezdeményezésnek az év vége előtti beterjesztése elé. |
| --- | --- |

4.

2010. június 17-i következtetéseiben (2) az Európai Tanács jelezte, hogy várakozással tekint a többi kiemelt kezdeményezésnek az év vége előtti beterjesztése elé.

FIGYELEMMEL:

Az ifjúsági munkával foglalkozó első európai konferenciára (2010. július 7–10., Gent, Belgium), mely kiemelte az ifjúsági munka fontosságát.

VALAMINT FIGYELEMBE VÉVE, HOGY:

| — | Az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított kerete (2010–2018) (a továbbiakban: megújított keret) szerint az ifjúsági területen kitűzött célok a következők:






  — | több esély és esélyegyenlőség teremtése az oktatásban és a munkaerőpiacon, valamint |
| --- | --- | --- |

—

Az ifjúságpolitika terén folytatott európai együttműködés megújított kerete (2010–2018) (a továbbiakban: megújított keret) szerint az ifjúsági területen kitűzött célok a következők:

—

több esély és esélyegyenlőség teremtése az oktatásban és a munkaerőpiacon, valamint

| — | a fiatalok aktív polgári szerepvállalásának, társadalmi beilleszkedésének és szolidaritásának előmozdítása. |
| --- | --- |

—

a fiatalok aktív polgári szerepvállalásának, társadalmi beilleszkedésének és szolidaritásának előmozdítása.

| — | A megújított keret nyolc olyan cselekvési területet (3) határoz meg, amelyeken ágazatokon átívelő ifjúságpolitikai kezdeményezéseket kell indítani, és amelyeken az ifjúsági munka előrelépést hozhat. Fontos terület még ebből a szempontból az emberi jogok és a demokrácia, a kulturális sokszínűség és a mobilitás. |
| --- | --- |

—

A megújított keret nyolc olyan cselekvési területet (3) határoz meg, amelyeken ágazatokon átívelő ifjúságpolitikai kezdeményezéseket kell indítani, és amelyeken az ifjúsági munka előrelépést hozhat. Fontos terület még ebből a szempontból az emberi jogok és a demokrácia, a kulturális sokszínűség és a mobilitás.

| — | A Tanács megállapította, hogy ebben a megújított keretben az ifjúsági munka tág fogalom, amely a fiatalok által, a fiatalokkal és a fiatalokért végzett társadalmi, kulturális, oktatási és politikai tevékenységek széles körét foglalja magában. E tevékenységek egyre inkább kiterjednek a sportra és a fiataloknak nyújtott szolgáltatásokra is. |
| --- | --- |

—

A Tanács megállapította, hogy ebben a megújított keretben az ifjúsági munka tág fogalom, amely a fiatalok által, a fiatalokkal és a fiatalokért végzett társadalmi, kulturális, oktatási és politikai tevékenységek széles körét foglalja magában. E tevékenységek egyre inkább kiterjednek a sportra és a fiataloknak nyújtott szolgáltatásokra is.

| — | Az ifjúsági munkát érintő szakpolitikákban és tevékenységekben több alapelvet is tiszteletben kell tartani, nevezetesen elő kell mozdítani a nemek közti egyenlőséget, a diszkrimináció valamennyi formáját kerülni kell, tiszteletben kell tartani a többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 23. cikkében elismert jogokat és elveket, emellett pedig figyelembe kell venni a fiatalok életkörülményeiben, szükségleteiben, törekvéseiben, érdeklődési körében és attitűdjeiben esetlegesen mutatkozó, különféle tényezőkből adódó eltéréseket, és minden fiatalt a társadalom számára hasznos erőforrásnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági munkát érintő szakpolitikákban és tevékenységekben több alapelvet is tiszteletben kell tartani, nevezetesen elő kell mozdítani a nemek közti egyenlőséget, a diszkrimináció valamennyi formáját kerülni kell, tiszteletben kell tartani a többek között az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 23. cikkében elismert jogokat és elveket, emellett pedig figyelembe kell venni a fiatalok életkörülményeiben, szükségleteiben, törekvéseiben, érdeklődési körében és attitűdjeiben esetlegesen mutatkozó, különféle tényezőkből adódó eltéréseket, és minden fiatalt a társadalom számára hasznos erőforrásnak kell tekinteni.

| — | A szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem az Európai Unió és tagállamai egyik legfontosabb kötelezettségvállalása. A társadalmi kirekesztődés rombolja a polgárok jó közérzetét, valamint gátolja képességüket az önkifejezésre és a társadalmi részvételre. A szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelmet mind az Unión belül, mind azon kívül folytatni kell, összhangban az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaival. |
| --- | --- |

—

A szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelem az Európai Unió és tagállamai egyik legfontosabb kötelezettségvállalása. A társadalmi kirekesztődés rombolja a polgárok jó közérzetét, valamint gátolja képességüket az önkifejezésre és a társadalmi részvételre. A szegénység és a társadalmi kirekesztődés elleni küzdelmet mind az Unión belül, mind azon kívül folytatni kell, összhangban az ENSZ millenniumi fejlesztési céljaival.

ELISMERIK, HOGY:

| — | Az ifjúsági munka keretében mindegyik tagállamban nagyszámú, változatos tevékenység folyik, és ezekben rengeteg, különböző hátterű gyermek és fiatal, ifjúságsegítő és ifjúsági vezető vesz részt vagy részesedik belőlük. E tevékenységek sokféle, a gyermekek és a fiatalok életét és körülményeit meghatározó kérdéssel foglalkoznak, és sokféle kontextusban folyhatnak. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági munka keretében mindegyik tagállamban nagyszámú, változatos tevékenység folyik, és ezekben rengeteg, különböző hátterű gyermek és fiatal, ifjúságsegítő és ifjúsági vezető vesz részt vagy részesedik belőlük. E tevékenységek sokféle, a gyermekek és a fiatalok életét és körülményeit meghatározó kérdéssel foglalkoznak, és sokféle kontextusban folyhatnak.

| — | Az ifjúsági munka a tanórákon kívül és speciális szabadidős tevékenységek keretében zajlik, és informális és nem formális tanulási folyamatokon, valamint önkéntes részvételen alapul. E tevékenységeket és folyamatokat a fiatalok hol maguk irányítják, hol szakképzett vagy önkéntes ifjúságsegítőkkel és ifjúsági vezetőkkel közösen, hol pedig ezek pedagógiai iránymutatásával; e tevékenységek, illetve folyamatok fejlődhetnek, vagy különböző körülmények hatására változásokon mehetnek keresztül. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági munka a tanórákon kívül és speciális szabadidős tevékenységek keretében zajlik, és informális és nem formális tanulási folyamatokon, valamint önkéntes részvételen alapul. E tevékenységeket és folyamatokat a fiatalok hol maguk irányítják, hol szakképzett vagy önkéntes ifjúságsegítőkkel és ifjúsági vezetőkkel közösen, hol pedig ezek pedagógiai iránymutatásával; e tevékenységek, illetve folyamatok fejlődhetnek, vagy különböző körülmények hatására változásokon mehetnek keresztül.

| — | Az ifjúsági munka megszervezése és végzése több különböző módon történhet (fiatalok által vezetett szervezetek, fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek és informális csoportok által, vagy ifjúsági szolgálatok és hatóságok révén), és helyi, regionális, országos vagy európai szinten formálódik, többek közt az alábbiaktól függően:






  — | a közösség vagy az a történelmi, társadalmi és szakpolitikai kontextus, amelyben az ifjúsági munka zajlik, |
| --- | --- | --- |

—

Az ifjúsági munka megszervezése és végzése több különböző módon történhet (fiatalok által vezetett szervezetek, fiatalok érdekében tevékenykedő szervezetek és informális csoportok által, vagy ifjúsági szolgálatok és hatóságok révén), és helyi, regionális, országos vagy európai szinten formálódik, többek közt az alábbiaktól függően:

—

a közösség vagy az a történelmi, társadalmi és szakpolitikai kontextus, amelyben az ifjúsági munka zajlik,

| — | valamennyi gyermek és fiatal, de különösen a hátrányos helyzetűek bevonásának és önálló érdekérvényesítésének szükségessége, |
| --- | --- |

—

valamennyi gyermek és fiatal, de különösen a hátrányos helyzetűek bevonásának és önálló érdekérvényesítésének szükségessége,

| — | az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők bevonása, |
| --- | --- |

—

az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők bevonása,

| — | a szervezetek, szolgáltatások vagy szolgáltatók, függetlenül attól, hogy kormányzati vagy nem kormányzati szervezetek, fiatalok vezetik őket vagy sem, |
| --- | --- |

—

a szervezetek, szolgáltatások vagy szolgáltatók, függetlenül attól, hogy kormányzati vagy nem kormányzati szervezetek, fiatalok vezetik őket vagy sem,

| — | a fiatalok igényeinek figyelembevételével alkalmazott megközelítés vagy módszer, |
| --- | --- |

—

a fiatalok igényeinek figyelembevételével alkalmazott megközelítés vagy módszer,

| — | számos tagállamban a helyi és a regionális hatóságok is kulcsszerepet játszanak a helyi és a regionális ifjúsági munka támogatásában és fejlesztésében. |
| --- | --- |

—

számos tagállamban a helyi és a regionális hatóságok is kulcsszerepet játszanak a helyi és a regionális ifjúsági munka támogatásában és fejlesztésében.

ELISMERIK, HOGY:

| — | A fiatalok fontos szereplői egyre komplexebb társadalmunknak. Számos különféle hatás és környezet befolyásolhatja őket: az otthon, az iskola, a munkahely, a kortársaik és a média. Fejlődésükben ezért jelentős szerepet játszhat az ifjúsági munka. |
| --- | --- |

—

A fiatalok fontos szereplői egyre komplexebb társadalmunknak. Számos különféle hatás és környezet befolyásolhatja őket: az otthon, az iskola, a munkahely, a kortársaik és a média. Fejlődésükben ezért jelentős szerepet játszhat az ifjúsági munka.

| — | Az ifjúsági munka – amely kiegészíti a formális oktatást – jelentős előnyöket kínálhat a gyermekek és a fiatalok számára, mivel sokféle informális és nem formális tanulási lehetőséget, valamint testre szabott megközelítést biztosít számukra. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági munka – amely kiegészíti a formális oktatást – jelentős előnyöket kínálhat a gyermekek és a fiatalok számára, mivel sokféle informális és nem formális tanulási lehetőséget, valamint testre szabott megközelítést biztosít számukra.

| — | Az ifjúsági munka kialakításában és megvalósításában aktív szerep jut a fiataloknak, akiket ez felelősségvállalásra és tetteikért való elszámoltathatóságra ösztönöz. Az ifjúsági munka kényelmes, biztonságos, inspiráló és kellemes közeget teremthet, amelyben minden gyermek és fiatal akár egyénileg, akár csoportosan kifejezheti önmagát, tanulhat a másiktól, új ismeretségeket köthet, játszhat, felfedezhet és kísérletezhet. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági munka kialakításában és megvalósításában aktív szerep jut a fiataloknak, akiket ez felelősségvállalásra és tetteikért való elszámoltathatóságra ösztönöz. Az ifjúsági munka kényelmes, biztonságos, inspiráló és kellemes közeget teremthet, amelyben minden gyermek és fiatal akár egyénileg, akár csoportosan kifejezheti önmagát, tanulhat a másiktól, új ismeretségeket köthet, játszhat, felfedezhet és kísérletezhet.

| — | Emellett az ifjúsági munkának lehetőséget kell adnia a fiataloknak (sztereotípiáktól mentesen) sok különféle személyes és szakmai készség, valamint a modern társadalom működését segítő kulcskompetenciák kialakítására. Fontos szerepe lehet tehát a fiatalok autonómiájának, önálló szerepvállalásának és vállalkozó szellemének kialakításában. |
| --- | --- |

—

Emellett az ifjúsági munkának lehetőséget kell adnia a fiataloknak (sztereotípiáktól mentesen) sok különféle személyes és szakmai készség, valamint a modern társadalom működését segítő kulcskompetenciák kialakítására. Fontos szerepe lehet tehát a fiatalok autonómiájának, önálló szerepvállalásának és vállalkozó szellemének kialakításában.

| — | Amellett, hogy egyetemes értékeket közvetít, mint például az emberi jogok, a demokrácia, a béke, a rasszizmusellenesség, a kulturális sokszínűség, a szolidaritás, az egyenlőség és a fenntartható fejlődés, az ifjúsági munka társadalmi többletértékkel is bír, mivel:






  — | elősegítheti a társadalmi részvételt és a felelősségvállalást, az önkéntes feladatok vállalását és az aktív polgári szerepvállalást, |
| --- | --- | --- |

—

Amellett, hogy egyetemes értékeket közvetít, mint például az emberi jogok, a demokrácia, a béke, a rasszizmusellenesség, a kulturális sokszínűség, a szolidaritás, az egyenlőség és a fenntartható fejlődés, az ifjúsági munka társadalmi többletértékkel is bír, mivel:

—

elősegítheti a társadalmi részvételt és a felelősségvállalást, az önkéntes feladatok vállalását és az aktív polgári szerepvállalást,

| — | minden szinten segítheti a közösségépítést és a civil társadalom megerősítését (pl. generációk közti és kultúrák közti párbeszéd), |
| --- | --- |

—

minden szinten segítheti a közösségépítést és a civil társadalom megerősítését (pl. generációk közti és kultúrák közti párbeszéd),

| — | hozzájárulhat a fiatalok kreativitásának, kulturális és társadalmi tudatosságának, vállalkozó szellemének és innovációs képességének fejlesztéséhez, |
| --- | --- |

—

hozzájárulhat a fiatalok kreativitásának, kulturális és társadalmi tudatosságának, vállalkozó szellemének és innovációs képességének fejlesztéséhez,

| — | lehetőséget adhat minden gyermek és fiatal társadalmi befogadására, |
| --- | --- |

—

lehetőséget adhat minden gyermek és fiatal társadalmi befogadására,

| — | rugalmas és könnyen adaptálható módszerei révén képes elérni a hátrányos helyzetű fiatalokat is. |
| --- | --- |

—

rugalmas és könnyen adaptálható módszerei révén képes elérni a hátrányos helyzetű fiatalokat is.

| — | Az ifjúsági munka tehát többféle szerepet is betölt a társadalomban, és hozzájárulhat a fiatalokat érintő szakpolitikai tevékenységekhez, például az egész életen át tartó tanuláshoz, a társadalmi befogadáshoz és a foglalkoztatáshoz. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági munka tehát többféle szerepet is betölt a társadalomban, és hozzájárulhat a fiatalokat érintő szakpolitikai tevékenységekhez, például az egész életen át tartó tanuláshoz, a társadalmi befogadáshoz és a foglalkoztatáshoz.

| — | Az ifjúsági munkának – függetlenül attól, hogy önkéntesek vagy szakemberek végzik – jelentős társadalmi-gazdasági hatása lehet, mivel gazdasági tevékenységet és gazdasági hasznot eredményezhet, infrastruktúrát biztosít, valamint növeli a foglalkoztatást (a fiatalok körében). A résztvevők és ifjúságsegítők vagy ifjúsági vezetők által az ifjúsági munka során elsajátított személyes és szakmai készségek és kompetenciák a munkaerőpiac számára is előnyösek lehetnek. Ezeket a készségeket és kompetenciákat ezért kellőképpen értékelni kell, és megfelelően el kell ismerni. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági munkának – függetlenül attól, hogy önkéntesek vagy szakemberek végzik – jelentős társadalmi-gazdasági hatása lehet, mivel gazdasági tevékenységet és gazdasági hasznot eredményezhet, infrastruktúrát biztosít, valamint növeli a foglalkoztatást (a fiatalok körében). A résztvevők és ifjúságsegítők vagy ifjúsági vezetők által az ifjúsági munka során elsajátított személyes és szakmai készségek és kompetenciák a munkaerőpiac számára is előnyösek lehetnek. Ezeket a készségeket és kompetenciákat ezért kellőképpen értékelni kell, és megfelelően el kell ismerni.

| — | A „Cselekvő ifjúság” program minden szinten jelentősen emeli az ifjúsági munka színvonalát, valamint elősegíti az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők kompetenciáinak fejlesztését és az ifjúsági munka során zajló nem formális tanulás elismertetését azáltal, hogy az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők számára biztosítja a tanulási mobilitás és a kapcsolatépítés lehetőségét. |
| --- | --- |

—

A „Cselekvő ifjúság” program minden szinten jelentősen emeli az ifjúsági munka színvonalát, valamint elősegíti az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők kompetenciáinak fejlesztését és az ifjúsági munka során zajló nem formális tanulás elismertetését azáltal, hogy az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők számára biztosítja a tanulási mobilitás és a kapcsolatépítés lehetőségét.

ENNEK MEGFELELŐEN MEGÁLLAPODNAK ABBAN, HOGY:

Ezen állásfoglalás végrehajtásakor az alábbi elveket kell követni:

| — | a fiatalokat, az ifjúsági szervezeteket, az ifjúságsegítőket és az ifjúsági vezetőket, az ifjúsággal foglalkozó kutatókat, a szakpolitikai döntéshozókat és az ifjúsági területen működő egyéb szakértőket minden szinten be kell vonni az ifjúsági munka terén tett specifikus kezdeményezések kidolgozásába, megvalósításába és értékelésébe, |
| --- | --- |

—

a fiatalokat, az ifjúsági szervezeteket, az ifjúságsegítőket és az ifjúsági vezetőket, az ifjúsággal foglalkozó kutatókat, a szakpolitikai döntéshozókat és az ifjúsági területen működő egyéb szakértőket minden szinten be kell vonni az ifjúsági munka terén tett specifikus kezdeményezések kidolgozásába, megvalósításába és értékelésébe,

| — | a résztvevőknek a hatáskörükön belüli szerepét és feladatkörét tiszteletben kell tartani, |
| --- | --- |

—

a résztvevőknek a hatáskörükön belüli szerepét és feladatkörét tiszteletben kell tartani,

| — | az ifjúsági munkával kapcsolatos alaposabb, mélyebb ismereteket össze kell gyűjteni és meg kell osztani, |
| --- | --- |

—

az ifjúsági munkával kapcsolatos alaposabb, mélyebb ismereteket össze kell gyűjteni és meg kell osztani,

| — | a megújított keretben említett eszközöket teljes mértékben ki kell használni az ifjúsági munka dimenziójának a releváns szakpolitikákba történő integrálása és az ifjúsági munka terén tett specifikus kezdeményezések megvalósítása érdekében, |
| --- | --- |

—

a megújított keretben említett eszközöket teljes mértékben ki kell használni az ifjúsági munka dimenziójának a releváns szakpolitikákba történő integrálása és az ifjúsági munka terén tett specifikus kezdeményezések megvalósítása érdekében,

| — | az ifjúsági munkában külön hangsúlyt kell helyezni a szegénységben élő és a társadalmi kirekesztődés által fenyegetett gyermekek és fiatalok bevonására. |
| --- | --- |

—

az ifjúsági munkában külön hangsúlyt kell helyezni a szegénységben élő és a társadalmi kirekesztődés által fenyegetett gyermekek és fiatalok bevonására.

EZÉRT FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

| — | Mozdítsák elő az ifjúsági munka fenntartható támogatásának különböző formáit, mint például megfelelő finanszírozás, erőforrások vagy infrastruktúra biztosítása. Ebbe beletartozik az is, hogy az ifjúsági munkába való bekapcsolódás akadályait fel kell számolni, és adott esetben stratégiákat kell kialakítani az ifjúsági munkára vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

Mozdítsák elő az ifjúsági munka fenntartható támogatásának különböző formáit, mint például megfelelő finanszírozás, erőforrások vagy infrastruktúra biztosítása. Ebbe beletartozik az is, hogy az ifjúsági munkába való bekapcsolódás akadályait fel kell számolni, és adott esetben stratégiákat kell kialakítani az ifjúsági munkára vonatkozóan.

| — | Támogassák és alakítsák ki az ifjúsági munkának a megújított keret megvalósításában betöltendő szerepét, különös tekintettel az ifjúsági munkának a különféle cselekvési területeken meghatározott célok megvalósításához való hozzájárulására. |
| --- | --- |

—

Támogassák és alakítsák ki az ifjúsági munkának a megújított keret megvalósításában betöltendő szerepét, különös tekintettel az ifjúsági munkának a különféle cselekvési területeken meghatározott célok megvalósításához való hozzájárulására.

| — | Adott esetben a helyi és regionális hatóságoknak és szereplőknek is juttassanak fontos szerepet az ifjúsági munka kialakításában, támogatásában és megvalósításában. |
| --- | --- |

—

Adott esetben a helyi és regionális hatóságoknak és szereplőknek is juttassanak fontos szerepet az ifjúsági munka kialakításában, támogatásában és megvalósításában.

FELKÉRIK A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

| — | Végezzen vizsgálatot az EU-ban folytatott ifjúsági munka sokféleségének, kiterjedtségének és hatásának feltérképezése érdekében, és az EU ifjúsági jelentésében adjon számot az ifjúsági munka alakulásáról. |
| --- | --- |

—

Végezzen vizsgálatot az EU-ban folytatott ifjúsági munka sokféleségének, kiterjedtségének és hatásának feltérképezése érdekében, és az EU ifjúsági jelentésében adjon számot az ifjúsági munka alakulásáról.

| — | Nyújtson támogatást az európai ifjúsági NGO-knak és a kisebb kezdeményezéseknek, ösztönözve ezzel az erős európai civil társadalom létrejöttét, és a fiatalok további bevonását a demokratikus életbe. |
| --- | --- |

—

Nyújtson támogatást az európai ifjúsági NGO-knak és a kisebb kezdeményezéseknek, ösztönözve ezzel az erős európai civil társadalom létrejöttét, és a fiatalok további bevonását a demokratikus életbe.

| — | Javítsa az ifjúsági munka minőségét, valamint az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők kapacitásépítését és kompetenciáinak fejlesztését, és mozdítsa elő az ifjúsági munka során történő nem formális tanulás elismerését azáltal, hogy tanulási mobilitási lehetőségeket biztosít az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők számára. |
| --- | --- |

—

Javítsa az ifjúsági munka minőségét, valamint az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők kapacitásépítését és kompetenciáinak fejlesztését, és mozdítsa elő az ifjúsági munka során történő nem formális tanulás elismerését azáltal, hogy tanulási mobilitási lehetőségeket biztosít az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők számára.

| — | Alakítson ki felhasználóbarát európai eszközöket (lásd: Youthpass) a független értékeléshez és az önértékeléshez, valamint az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők kompetenciáinak dokumentálására szolgáló olyan eszközöket, melyek elősegítenék az ifjúsági munka elismertetését és minőségének értékelését Európában, illetve támogassa ezek kifejlesztését. |
| --- | --- |

—

Alakítson ki felhasználóbarát európai eszközöket (lásd: Youthpass) a független értékeléshez és az önértékeléshez, valamint az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők kompetenciáinak dokumentálására szolgáló olyan eszközöket, melyek elősegítenék az ifjúsági munka elismertetését és minőségének értékelését Európában, illetve támogassa ezek kifejlesztését.

| — | Biztosítson elegendő számú, megfelelő európai platformot – például adatbázisokat, társaktól való tanulást célzó tevékenységeket, konferenciákat – az innovatív kutatás, szakpolitikák, megközelítések, gyakorlatok és módszerek folyamatos cseréjéhez. |
| --- | --- |

—

Biztosítson elegendő számú, megfelelő európai platformot – például adatbázisokat, társaktól való tanulást célzó tevékenységeket, konferenciákat – az innovatív kutatás, szakpolitikák, megközelítések, gyakorlatok és módszerek folyamatos cseréjéhez.

FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| — | Teremtsenek jobb feltételeket és több lehetőséget az ifjúsági munka helyi, regionális, országos és európai szintű kialakításához, támogatásához és megvalósításához. |
| --- | --- |

—

Teremtsenek jobb feltételeket és több lehetőséget az ifjúsági munka helyi, regionális, országos és európai szintű kialakításához, támogatásához és megvalósításához.

| — | Teljes mértékben ismerjék el, illetve erősítsék meg az ifjúsági munka társadalomban betöltött szerepét, és széles körben tudatosítsák azt. |
| --- | --- |

—

Teljes mértékben ismerjék el, illetve erősítsék meg az ifjúsági munka társadalomban betöltött szerepét, és széles körben tudatosítsák azt.

| — | Tegyék lehetővé az ifjúsági munka minőségének további javulását. |
| --- | --- |

—

Tegyék lehetővé az ifjúsági munka minőségének további javulását.

| — | Támogassák az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők kapacitásépítését szolgáló új stratégiák kialakítását vagy a meglévők továbbfejlesztését, és támogassák a civil társadalmat az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők megfelelő képzési formáinak megvalósításában. |
| --- | --- |

—

Támogassák az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők kapacitásépítését szolgáló új stratégiák kialakítását vagy a meglévők továbbfejlesztését, és támogassák a civil társadalmat az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők megfelelő képzési formáinak megvalósításában.

| — | Állapítsák meg, hogy az ifjúsági munkának milyen különböző formái vannak, valamint hogy az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők milyen közös kompetenciákkal és módszerekkel rendelkeznek, hogy ezek alapján stratégiákat lehessen kidolgozni az ifjúsági munka minőségének javítására és az elismertetésére. |
| --- | --- |

—

Állapítsák meg, hogy az ifjúsági munkának milyen különböző formái vannak, valamint hogy az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők milyen közös kompetenciákkal és módszerekkel rendelkeznek, hogy ezek alapján stratégiákat lehessen kidolgozni az ifjúsági munka minőségének javítására és az elismertetésére.

| — | Javítsák az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők foglalkoztathatóságát, és mozdítsák elő mobilitásukat azáltal, hogy képesítéseiket ismertebbé teszik, és biztosítják az ifjúsági munka során szerzett készségeik elismerését. |
| --- | --- |

—

Javítsák az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők foglalkoztathatóságát, és mozdítsák elő mobilitásukat azáltal, hogy képesítéseiket ismertebbé teszik, és biztosítják az ifjúsági munka során szerzett készségeik elismerését.

| — | Mozdítsák elő és támogassák az ifjúsági munka és az ifjúságpolitika kutatását, beleértve annak történetét és az ifjúsági munkával kapcsolatos jelenlegi szakpolitikákkal való relevanciáját is. |
| --- | --- |

—

Mozdítsák elő és támogassák az ifjúsági munka és az ifjúságpolitika kutatását, beleértve annak történetét és az ifjúsági munkával kapcsolatos jelenlegi szakpolitikákkal való relevanciáját is.

| — | Nyújtsanak megfelelő tájékoztatást az ifjúsági munkáról, és tegyék elérhetővé ezeket az információkat különböző mechanizmusok révén, mint például az ifjúsági munkáról szóló európai és nemzeti kampányok, valamint erősítsék az EU, az Európa Tanács és a többi nemzeti és európai szintű szereplő kezdeményezései közötti szinergiát és komplementaritást. |
| --- | --- |

—

Nyújtsanak megfelelő tájékoztatást az ifjúsági munkáról, és tegyék elérhetővé ezeket az információkat különböző mechanizmusok révén, mint például az ifjúsági munkáról szóló európai és nemzeti kampányok, valamint erősítsék az EU, az Európa Tanács és a többi nemzeti és európai szintű szereplő kezdeményezései közötti szinergiát és komplementaritást.

| — | Próbáljanak minél több lehetőséget teremteni az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők közötti helyi, regionális, országos, európai és nemzetközi szintű csereprogramokra, együttműködésre és kapcsolatépítésre. |
| --- | --- |

—

Próbáljanak minél több lehetőséget teremteni az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők közötti helyi, regionális, országos, európai és nemzetközi szintű csereprogramokra, együttműködésre és kapcsolatépítésre.

| — | Az ifjúsági munka összefüggésében – adott esetben – mozdítsák elő az ismeretek és a magasabb szintű készségek elsajátítását célzó képzések minden formájához szükséges készségek és kompetenciák szisztematikus értékelésének kidolgozását. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági munka összefüggésében – adott esetben – mozdítsák elő az ismeretek és a magasabb szintű készségek elsajátítását célzó képzések minden formájához szükséges készségek és kompetenciák szisztematikus értékelésének kidolgozását.

ARRA ÖSZTÖNZIK AZ IFJÚSÁGGAL FOGLALKOZÓ CIVIL SZERVEZETEKET, HOGY:

| — | Tegyék elérhetőbbé az ifjúsági munkát valamennyi gyermek és fiatal, de különösen a hátrányos helyzetűek számára. |
| --- | --- |

—

Tegyék elérhetőbbé az ifjúsági munkát valamennyi gyermek és fiatal, de különösen a hátrányos helyzetűek számára.

| — | Az ifjúsági munka minőségének garantálása érdekében támogassák a civil társadalomban az ifjúsági téren tevékenykedő ifjúságsegítők és ifjúsági vezetők különböző képzési formáit. |
| --- | --- |

—

Az ifjúsági munka minőségének garantálása érdekében támogassák a civil társadalomban az ifjúsági téren tevékenykedő ifjúságsegítők és ifjúsági vezetők különböző képzési formáit.

| — | Értékeljék az ifjúsági munkában már létező megközelítéseket, gyakorlatokat és módszereket, és munkálkodjanak folyamatosan azon, hogy ezeket innovatív módon, a gyermekek, a fiatalok, az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők gyakorlati tapasztalatain alapuló új kezdeményezések és tevékenységek révén továbbfejlesszék. |
| --- | --- |

—

Értékeljék az ifjúsági munkában már létező megközelítéseket, gyakorlatokat és módszereket, és munkálkodjanak folyamatosan azon, hogy ezeket innovatív módon, a gyermekek, a fiatalok, az ifjúságsegítők és az ifjúsági vezetők gyakorlati tapasztalatain alapuló új kezdeményezések és tevékenységek révén továbbfejlesszék.

| — | Helyi, regionális, országos és európai szinten folytassanak információcserét, osszák meg egymással bevált gyakorlataikat, valamint folytassanak együttműködést és kapcsolatépítést. |
| --- | --- |

—

Helyi, regionális, országos és európai szinten folytassanak információcserét, osszák meg egymással bevált gyakorlataikat, valamint folytassanak együttműködést és kapcsolatépítést.

HANGSÚLYOZZÁK AZ ALÁBBIAK FONTOSSÁGÁT:

A versenyképességre, inkluzivitásra és fenntarthatóságra törekvő Európa 2020 stratégia végrehajtásával összefüggésben:

| — | el kell ismerni, hogy az ifjúsági munka kulcsfontosságú, mivel nem formális tanulási lehetőségeket biztosít minden fiatal számára, |
| --- | --- |

—

el kell ismerni, hogy az ifjúsági munka kulcsfontosságú, mivel nem formális tanulási lehetőségeket biztosít minden fiatal számára,

| — | biztosítani kell, hogy az ifjúsági munka teljes mértékben beépüljön a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésbe és minden egyéb olyan programba/szakpolitikába, amelynek célja, hogy felvértezze a fiatalokat – különösen a hátrányos helyzetűeket – a 2020 és az utána következő időszak társadalmában és gazdaságában szükséges készségekkel és kompetenciákkal. |
| --- | --- |

—

biztosítani kell, hogy az ifjúsági munka teljes mértékben beépüljön a „Mozgásban az ifjúság” kezdeményezésbe és minden egyéb olyan programba/szakpolitikába, amelynek célja, hogy felvértezze a fiatalokat – különösen a hátrányos helyzetűeket – a 2020 és az utána következő időszak társadalmában és gazdaságában szükséges készségekkel és kompetenciákkal.

---

(1)  HL L 327., 2006.11.24., 30. o.

(2)  EUCO 13/10.

(3)  A nyolc terület a következő: otatás és képzés, foglalkoztatás és vállalkozói készség, egészség és jólét, részvétel, önkéntes tevékenységek, társadalmi befogadás, ifjúság és a világ, kreativitás és kultúra.

---

MELLÉKLET

Politikai Háttér

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2000. december 14-én elfogadott állásfoglalás a fiatalok társadalmi befogadásáról (1).

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2002. február 14-én elfogadott állásfoglalás a fiatalok önkéntes tevékenységeinek az ifjúságot célzó közösségi fellépés fejlesztésében jelentett többletértékéről (2).

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2004. május 28-án elfogadott állásfoglalás a fiatalokat érintő társadalmi integrációról (3).

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás az európai ifjúságpolitika terén a nem formális és az informális tanulás értékének elismeréséről (4).

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2008. május 22-én elfogadott állásfoglalás a hátrányos helyzetű fiatalok részvételéről.

A Tanács 2008. november 20-i ajánlása a fiatal önkéntesek európai mobilitásáról (5).

Az Európai Parlament és a Tanács 2008. október 22-i 1098/2008/EK határozata a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) (6).

A Tanács 2009. november 27-i 2010/37/EK határozata az aktív polgárságot előmozdító önkéntes tevékenységek európai évéről (2011) (7).

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott állásfoglalás a fiatalok aktív befogadásáról: a munkanélküliség és a szegénység elleni küzdelem (8).

A Tanács 2010. május 11-i következtetései az egész életen át tartó tanulást támogató kompetenciákról és az „új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezésről (9).

A Bizottság közleménye: Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája (10).

Állásfoglalás az Európa Tanács ifjúságpolitikájáról (11).

---

(1)  HL C 374., 2000.12.28., 5. o.

(2)  HL C 50., 2002.2.23., 3. o.

(3)  9601/04.

(4)  HL C 168., 2006.7.20., 1. o.

(5)  HL C 319., 2008.12.13., 8. o.

(6)  HL L 298., 2008.11.7., 20. o.

(7)  HL L 17., 2010.1.22., 43. o.

(8)  HL C 137., 2010.5.27., 1. o.

(9)  HL C 135., 2010.5.26., 8. o.

(10)  COM(2010) 2020 végleges.

(11)  CM/Res (2008)23. állásfoglalás, a Miniszteri Bizottság 2008. november 25-én, a miniszterhelyettesek az 1042. ülésükön fogadták el.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/6

---

Állami támogatás engedélyezése az EUMSz. szerződés 107. és 108. cikke alapján

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 327/02

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.5.26. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 726/09 |
| Tagállam | Belgium |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Projet d'aide à la restructuration des activités fret de la SNCB
  Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS |
| Jogalap | Décisions des conseils d'administration de la SNCB Holding et de la SNCB
  Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása |
| Támogatás formája | A tőkeintervenció egyéb formái |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 355 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2010.6.30–2014.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Vasút |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques |
| Rue Royale 180 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.5.26.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 726/09

Tagállam

Belgium

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Projet d'aide à la restructuration des activités fret de la SNCB

Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS

Jogalap

Décisions des conseils d'administration de la SNCB Holding et de la SNCB

Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Nehéz helyzetben lévő vállalkozások szerkezetátalakítása

Támogatás formája

A tőkeintervenció egyéb formái

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 355 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2010.6.30–2014.12.31.

Gazdasági ágazat

Vasút

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques

Rue Royale 180

1000 Bruxelles

BELGIQUE

| Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven |
| --- |
| Koningstraat 180 |
| 1000 Brussel |
| BELGÏE |

Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven

Koningstraat 180

1000 Brussel

BELGÏE

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.9.30. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 67/10 |
| Tagállam | Litvánia |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | JSC Toksika |
| Jogalap | 2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787
  „Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo
  patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“ |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 5,711 millió LTL |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 2010.12.1–2011.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Egyéb szolgáltatás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija |
| A. Jakšto g. 4/9 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.9.30.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 67/10

Tagállam

Litvánia

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

JSC Toksika

Jogalap

2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787

„Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo

patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 5,711 millió LTL

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

2010.12.1–2011.12.31.

Gazdasági ágazat

Egyéb szolgáltatás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija

A. Jakšto g. 4/9

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.10.21. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 120/10 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Andalucia |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Jogalap | Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | | Tervezett éves kiadás 0,6 millió EUR |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.10.21.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 120/10

Tagállam

Spanyolország

Régió

Andalucia

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Jogalap

Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás 0,6 millió EUR

| | Tervezett támogatás teljes összege 3,6 millió EUR |
| --- | --- |

Tervezett támogatás teljes összege 3,6 millió EUR

Támogatás intenzitása

100 %

Időtartam

2010–2015

Gazdasági ágazat

Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

| Junta de Andalucía |
| --- |
| Plaza de la Contratación, 3 |
| 41071 Sevilla |
| ESPAÑA |

Junta de Andalucía

Plaza de la Contratación, 3

41071 Sevilla

ESPAÑA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.10.19. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 286/10 |
| Tagállam | Finnország |
| Régió | Pohjois-Pohjanmaa |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats) |
| Jogalap | Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688 |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Szektorális fejlesztés, Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege 12 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 57 % |
| Időtartam | 2010.9.1–2011.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Légi közlekedés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| PL 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.10.19.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 286/10

Tagállam

Finnország

Régió

Pohjois-Pohjanmaa

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats)

Jogalap

Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Szektorális fejlesztés, Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege 12 millió EUR

Támogatás intenzitása

57 %

Időtartam

2010.9.1–2011.12.31.

Gazdasági ágazat

Légi közlekedés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Liikenne- ja viestintäministeriö

PL 31

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| PB 31 |
| FI-00023 Statsrådet |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

PB 31

FI-00023 Statsrådet

SUOMI/FINLAND

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

| A határozat elfogadásának időpontja | 2010.11.10. |
| --- | --- |
| Állami támogatás hivatkozási száma | N 420/10 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | País Vasco |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Jogalap | Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A kultúrát előmozdító támogatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 664 500 EUR |
| Támogatás intenzitása | 60 % |
| Időtartam | 2010.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

A határozat elfogadásának időpontja

2010.11.10.

Állami támogatás hivatkozási száma

N 420/10

Tagállam

Spanyolország

Régió

País Vasco

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Jogalap

Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A kultúrát előmozdító támogatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 664 500 EUR

Támogatás intenzitása

60 %

Időtartam

2010.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Szabadidő, kultúra és sporttevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_hu.htm

---

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/10

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 327/03

2010. november 29-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M6011 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M6011 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/10

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 327/04

2010. november 4-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angolul nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5880 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) a 32010M5880 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/11

---

A Tanács 2010. november 19-i következtetései a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásról

2010/C 327/05

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

TEKINTETTEL AZ ALÁBBIAKRA:

az EU – először 2001-ben, Göteborgban elfogadott (1), majd a későbbiekben 2006-ban és 2009-ben felülvizsgált (2) – fenntartható fejlődési stratégiája, amely a fenntarthatóságra vonatkozóan hosszú távú keretet nyújt, amelyben a gazdasági növekedés, a társadalmi kohézió és a környezetvédelem kéz a kézben járnak, továbbá amely kiemeli az oktatás kulcsfontosságú szerepét, hangsúlyozva, hogy az oktatás a szokásbeli változások előmozdításának és annak előfeltétele, hogy valamennyi polgár megszerezze a fenntartható fejlődés eléréséhez szükséges kulcsfontosságú kompetenciákat,

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás évtizede (2005–2014) elnevezésű ENSZ-kezdeményezés (3), amely arra törekszik, hogy a fenntartható fejlődés elveit, értékeit és gyakorlatait az oktatás és a tanulás minden vetületébe beépítse, valamint a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásról szóló, 2009. évi bonni UNESCO-világkonferencia (4), melynek zárónyilatkozatában a felek egyetértettek abban, hogy a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásba irányuló beruházással a jövőbe fektetünk be, sőt az egyes esetekben életmentő intézkedésnek bizonyulhat,

az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (5), amely annak biztosítására hívja fel a tagállamokat, hogy minden polgár rendelkezzen az ahhoz szükséges kulcskompetenciákkal, hogy rugalmasan alkalmazkodni tudjon a változó világhoz, amelyben minden szorosan összekapcsolódik. A meghatározott nyolc kulcskompetencia kölcsönösen támogatja egymást, és olyan készségeken alapul, mint a kritikus gondolkodás, a problémamegoldás, a kreativitás, a kezdeményezőkészség, a döntéshozatal, amelyek mindegyike alapvető fontosságú a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos célok megvalósításához. Ebben az összefüggésben különös jelentőséggel bírnak az alapvető kompetenciák a természet- és műszaki tudományok terén, valamint a szociális és állampolgári kompetenciák,

az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszere („Oktatás és képzés 2020”) (6), amely hangsúlyozza, hogy az oktatásnak és a képzésnek kulcsszerepet kell játszania számos társadalmi-gazdasági, demográfiai, környezetvédelmi és technológiai kihívás kezelésében, melyekkel Európa és polgárai jelenleg és az elkövetkező években szembesülnek,

a foglalkoztatást és növekedést célzó Európa 2020 stratégia (7), amely az Európai Uniót olyan intelligens, fenntartható és inkluzív gazdasággá kívánja alakítani, amely képes arra, hogy a foglalkoztatás, a termelékenység és a társadalmi kohézió magas szintjét eredményezze, és amelyhez az oktatás és a képzés jelentős mértékben hozzájárulhat, amint azt a stratégia is kiemeli;

ELISMERI, HOGY:

| 1. | az Európai Unió számos egymáshoz kapcsolódó kihívással néz szembe a 21. század elején, ideértve a globális pénzügyi válság gazdasági és társadalmi következményeit, az éghajlatváltozást, a csökkenő vízkészleteket és energiaforrásokat, a csökkenő biológiai sokféleséget, az élelmezésbiztonságot fenyegető veszélyeket és az egészségügyi kockázatokat; |
| --- | --- |

1.

az Európai Unió számos egymáshoz kapcsolódó kihívással néz szembe a 21. század elején, ideértve a globális pénzügyi válság gazdasági és társadalmi következményeit, az éghajlatváltozást, a csökkenő vízkészleteket és energiaforrásokat, a csökkenő biológiai sokféleséget, az élelmezésbiztonságot fenyegető veszélyeket és az egészségügyi kockázatokat;

| 2. | a folyamatosan változó világban valamennyi európai polgárnak rendelkeznie kell az ahhoz szükséges ismeretekkel, készségekkel és attitűdökkel, hogy a környezeti, társadalmi, kulturális és gazdasági következmények egyidejű, megfelelő figyelembevétele mellett megérthesse és kezelni tudja a modern élet kihívásait és összetettségét, és kivehesse részét a globális felelősségvállalásból; |
| --- | --- |

2.

a folyamatosan változó világban valamennyi európai polgárnak rendelkeznie kell az ahhoz szükséges ismeretekkel, készségekkel és attitűdökkel, hogy a környezeti, társadalmi, kulturális és gazdasági következmények egyidejű, megfelelő figyelembevétele mellett megérthesse és kezelni tudja a modern élet kihívásait és összetettségét, és kivehesse részét a globális felelősségvállalásból;

| 3. | A zöld munkahelyekhez szükséges készségekről szóló 2010. évi jelentés (8) hangsúlyozza, hogy a jövőben minden munkahelynek hozzá kell járulnia a forráshatékonyság folyamatos fejlesztéséhez, továbbá hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság kialakítása jobban függ a meglévő készségek fejlesztésétől és a fenntartható fejlődés szempontjainak a tanulás meglévő területeibe történő beépítésétől, mint a „zöld szakértelem” előmozdításától; |
| --- | --- |

3.

A zöld munkahelyekhez szükséges készségekről szóló 2010. évi jelentés (8) hangsúlyozza, hogy a jövőben minden munkahelynek hozzá kell járulnia a forráshatékonyság folyamatos fejlesztéséhez, továbbá hogy az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság kialakítása jobban függ a meglévő készségek fejlesztésétől és a fenntartható fejlődés szempontjainak a tanulás meglévő területeibe történő beépítésétől, mint a „zöld szakértelem” előmozdításától;

| 4. | az egész életen át tartó tanulás távlatában a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás alapvető fontosságú a fenntartható társadalom megvalósítása szempontjából, és ezért egyaránt kívánatos a formális oktatás és képzés minden szintjén, valamint a nem formális és az informális tanulásban is; |
| --- | --- |

4.

az egész életen át tartó tanulás távlatában a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás alapvető fontosságú a fenntartható társadalom megvalósítása szempontjából, és ezért egyaránt kívánatos a formális oktatás és képzés minden szintjén, valamint a nem formális és az informális tanulásban is;

HANGSÚLYOZZA, HOGY:

| 1. | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás számottevően hozzájárulhat mind az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájának, mind pedig az új Európa 2020 stratégia eredményes végrehajtásához; |
| --- | --- |

1.

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás számottevően hozzájárulhat mind az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájának, mind pedig az új Európa 2020 stratégia eredményes végrehajtásához;

| 2. | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás legfontosabb szerepe az, hogy az egyéneket és a csoportokat felvértezze a tudatos választáshoz szükséges ismeretekkel, készségekkel és attitűdökkel, mely választásoknak köszönhetően a világot olyanná alakíthatják, illetve olyannak őrizhetik meg, amelyet ők maguk és a jövő nemzedékek egyaránt olyan helynek tartanak, ahol lehet élni és dolgozni. Az oktatási intézményeknek, a helyi közösségeknek, a civil társadalomnak és a munkáltatóknak mind kulcsfontosságú szerepük van az ilyen kompetenciák kifejlesztésében és előmozdításában; |
| --- | --- |

2.

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás legfontosabb szerepe az, hogy az egyéneket és a csoportokat felvértezze a tudatos választáshoz szükséges ismeretekkel, készségekkel és attitűdökkel, mely választásoknak köszönhetően a világot olyanná alakíthatják, illetve olyannak őrizhetik meg, amelyet ők maguk és a jövő nemzedékek egyaránt olyan helynek tartanak, ahol lehet élni és dolgozni. Az oktatási intézményeknek, a helyi közösségeknek, a civil társadalomnak és a munkáltatóknak mind kulcsfontosságú szerepük van az ilyen kompetenciák kifejlesztésében és előmozdításában;

| 3. | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás alapvetően befolyásolja, hogy miként gondolkodunk összetett világunkról és hogyan viselkedünk. Olyan értékeket, elveket és gyakorlatokat mozdít elő, amelyek segítenek az embereknek abban, hogy hatékonyan és határozottan reagáljanak a jelenlegi és az új kihívásokra. Ezért hatással van az oktatás és a képzés minden szintjére, ami túlmutathat azon, hogy a fenntartható fejlődést pusztán egy újabb tantárgyként építsük be a tantervbe; |
| --- | --- |

3.

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás alapvetően befolyásolja, hogy miként gondolkodunk összetett világunkról és hogyan viselkedünk. Olyan értékeket, elveket és gyakorlatokat mozdít elő, amelyek segítenek az embereknek abban, hogy hatékonyan és határozottan reagáljanak a jelenlegi és az új kihívásokra. Ezért hatással van az oktatás és a képzés minden szintjére, ami túlmutathat azon, hogy a fenntartható fejlődést pusztán egy újabb tantárgyként építsük be a tantervbe;

| 4. | a fenntarthatóság fontos szerepet tölthet be az egész életen át tartó tanulás nemzeti stratégiáiban, és azt az oktatás és a képzés minden szintjén a minőség javítását célzó eszközként lehet használni; |
| --- | --- |

4.

a fenntarthatóság fontos szerepet tölthet be az egész életen át tartó tanulás nemzeti stratégiáiban, és azt az oktatás és a képzés minden szintjén a minőség javítását célzó eszközként lehet használni;

ÚGY VÉLI, HOGY:

| 1. | az oktatás és a képzés elengedhetetlen a fenntarthatóbb Európa és a fenntarthatóbb világ megvalósításához. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatást úgy kell tekinteni, mint amely döntő fontosságú az egész életen át tartó tanulás folyamatában, és azt adott esetben az oktatás és a képzés minden szintjébe és vetületébe be kell építeni a polgárok arra vonatkozó képességeinek megerősítése érdekében, hogy megbirkózzanak a küszöbön álló, előre nem látható problémákkal, és hosszú távú megoldásokat találjanak azokra az életük során felmerülő számos különböző helyzetben; |
| --- | --- |

1.

az oktatás és a képzés elengedhetetlen a fenntarthatóbb Európa és a fenntarthatóbb világ megvalósításához. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatást úgy kell tekinteni, mint amely döntő fontosságú az egész életen át tartó tanulás folyamatában, és azt adott esetben az oktatás és a képzés minden szintjébe és vetületébe be kell építeni a polgárok arra vonatkozó képességeinek megerősítése érdekében, hogy megbirkózzanak a küszöbön álló, előre nem látható problémákkal, és hosszú távú megoldásokat találjanak azokra az életük során felmerülő számos különböző helyzetben;

| 2. | a fenntartható fejlődés három alappillérével (gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi pillér) kiegyensúlyozott és integrált módon kell foglalkozni; |
| --- | --- |

2.

a fenntartható fejlődés három alappillérével (gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi pillér) kiegyensúlyozott és integrált módon kell foglalkozni;

| 3. | számos tagállamban a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás egyes vonatkozásai már szerepelnek a környezetvédelmi, a globális, az egészségügyi és az emberi jogi oktatásban, a békére nevelésben, az állampolgári ismeretek oktatásában, valamint a fogyasztókkal és a fejlesztéssel foglalkozó, illetve a pénzügyi oktatásban, kiindulópontot biztosítva ahhoz, hogy a fenntartható fejlődés szempontjai beépülhessenek az egész életen át tartó tanulás folyamatába; |
| --- | --- |

3.

számos tagállamban a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás egyes vonatkozásai már szerepelnek a környezetvédelmi, a globális, az egészségügyi és az emberi jogi oktatásban, a békére nevelésben, az állampolgári ismeretek oktatásában, valamint a fogyasztókkal és a fejlesztéssel foglalkozó, illetve a pénzügyi oktatásban, kiindulópontot biztosítva ahhoz, hogy a fenntartható fejlődés szempontjai beépülhessenek az egész életen át tartó tanulás folyamatába;

| 4. | alapvető fontosságú, hogy az emberek jobban megismerjék és megértsék a fenntartható fejlődést és az azt szolgáló oktatást; |
| --- | --- |

4.

alapvető fontosságú, hogy az emberek jobban megismerjék és megértsék a fenntartható fejlődést és az azt szolgáló oktatást;

| 5. | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásnak értékeken alapuló és interdiszciplináris tanulásra kell épülnie, ami előmozdítja a rendszerekben való gondolkodást és tanítást, és ami új ismeretek, készségek és attitűdök elsajátítását teszi lehetővé. Hangsúlyoznia kell a kreatív gondolkodást, az innovációt és a hosszú távú perspektívát, különösen a jövő nemzedékek iránti felelősségünket. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatás nem önálló tantárgy, hanem inkább olyan alapul szolgáló elvek és értékek – mint például az igazságosság, a méltányosság, a tolerancia, a megfelelőség és a felelősség (9) – ötvözete, amelyeket transzverzálisan kell közvetíteni. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatás a foglalkoztathatóság javításához szükséges kompetenciák fejlesztéséhez is hozzájárulhat. Mivel a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos készségeket legjobban személyes tapasztalatokon keresztül lehet elsajátítani, a tanulási folyamatnak lehetőség szerint a befogadó tanulásra, a cselekvésre és a motivációra kellene irányulnia; |
| --- | --- |

5.

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásnak értékeken alapuló és interdiszciplináris tanulásra kell épülnie, ami előmozdítja a rendszerekben való gondolkodást és tanítást, és ami új ismeretek, készségek és attitűdök elsajátítását teszi lehetővé. Hangsúlyoznia kell a kreatív gondolkodást, az innovációt és a hosszú távú perspektívát, különösen a jövő nemzedékek iránti felelősségünket. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatás nem önálló tantárgy, hanem inkább olyan alapul szolgáló elvek és értékek – mint például az igazságosság, a méltányosság, a tolerancia, a megfelelőség és a felelősség (9) – ötvözete, amelyeket transzverzálisan kell közvetíteni. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatás a foglalkoztathatóság javításához szükséges kompetenciák fejlesztéséhez is hozzájárulhat. Mivel a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos készségeket legjobban személyes tapasztalatokon keresztül lehet elsajátítani, a tanulási folyamatnak lehetőség szerint a befogadó tanulásra, a cselekvésre és a motivációra kellene irányulnia;

| 6. | összetettsége és átfogó jellege miatt a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás különösen hasznos eszköznek bizonyulhat a tanulók transzverzális kulcskompetenciáinak fejlesztéséhez [...]; |
| --- | --- |

6.

összetettsége és átfogó jellege miatt a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás különösen hasznos eszköznek bizonyulhat a tanulók transzverzális kulcskompetenciáinak fejlesztéséhez [...];

| 7. | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatást végrehajtása során minden oktatási szinthez hozzá kell igazítani, hogy figyelembe vegye az egyes szintek sajátosságait. Az iskolaelőkészítő oktatás elkezdheti a folyamatot, olyan alapértékeket, alapismereteket és alapvető viselkedési mintákat mozdítva elő a gyermekeknél, amelyek később a fenntarthatósággal kapcsolatos további tanulás alapjául szolgálhatnak. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatás az alapfokú oktatásban és a középfokú oktatás alsó szintjén összpontosíthat a figyelemfelkeltésre és a kulcskompetenciák fejlesztésére, és azt az adott helyzet és a tanulás későbbi szakaszainak figyelembevétele céljából ki lehet igazítani. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatást a szakképzés és a felsőoktatás szintjén meg kell erősíteni, és a figyelemnek a speciálisabb készségek és a különböző szakmákhoz szükséges kompetenciák fejlesztésére, valamint az olyan kérdések kezelésére kell összpontosulnia, mint például az egyének és a közösségek felelős döntéshozatala vagy a vállalati társadalmi felelősségvállalás témaköre; |
| --- | --- |

7.

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatást végrehajtása során minden oktatási szinthez hozzá kell igazítani, hogy figyelembe vegye az egyes szintek sajátosságait. Az iskolaelőkészítő oktatás elkezdheti a folyamatot, olyan alapértékeket, alapismereteket és alapvető viselkedési mintákat mozdítva elő a gyermekeknél, amelyek később a fenntarthatósággal kapcsolatos további tanulás alapjául szolgálhatnak. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatás az alapfokú oktatásban és a középfokú oktatás alsó szintjén összpontosíthat a figyelemfelkeltésre és a kulcskompetenciák fejlesztésére, és azt az adott helyzet és a tanulás későbbi szakaszainak figyelembevétele céljából ki lehet igazítani. A fenntartható fejlődést szolgáló oktatást a szakképzés és a felsőoktatás szintjén meg kell erősíteni, és a figyelemnek a speciálisabb készségek és a különböző szakmákhoz szükséges kompetenciák fejlesztésére, valamint az olyan kérdések kezelésére kell összpontosulnia, mint például az egyének és a közösségek felelős döntéshozatala vagy a vállalati társadalmi felelősségvállalás témaköre;

| 8. | a tanárképzésnek és továbbképzésnek kulcsszerepet kell kapnia a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás távlatainak a kialakításában és annak meghatározásában, hogy miként lehet azt konkrétan megvalósítani az iskolákban, a szakképzésben és a felsőoktatási intézményekben. Attól függően, hogy általában mit tanítanak, a tanárok és az oktatók az oktatás és képzés minden szintjén számos sajátos pedagógiai kihívással néznek majd szembe egy olyan transzverzális tantárgy tanításakor, mint amilyen a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás, és ezért megfelelő képzésre lesz szükségük; |
| --- | --- |

8.

a tanárképzésnek és továbbképzésnek kulcsszerepet kell kapnia a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás távlatainak a kialakításában és annak meghatározásában, hogy miként lehet azt konkrétan megvalósítani az iskolákban, a szakképzésben és a felsőoktatási intézményekben. Attól függően, hogy általában mit tanítanak, a tanárok és az oktatók az oktatás és képzés minden szintjén számos sajátos pedagógiai kihívással néznek majd szembe egy olyan transzverzális tantárgy tanításakor, mint amilyen a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás, és ezért megfelelő képzésre lesz szükségük;

| 9. | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás „egész iskolás” megközelítésének kidolgozása segíthet kiaknázni a tanulók és a hallgatók motivációját és elkötelezettségét, illetve fejleszteni kritikus gondolkodásukat és általánosságban az oktatásban szerzett tudásszintjüket. Az oktatási intézményeknek minden szinten maguknak is arra kell törekedniük, hogy fenntartható szervezetek legyenek, és példaként szolgáljanak a fenntartható fejlődés elveinek politikájukba és gyakorlatukba történő beépítése révén, nevezetesen azáltal, hogy energiát takarítanak meg, természeti erőforrások felhasználásával építkeznek és dolgoznak, valamint fenntartható beszerzési és fogyasztási politikákat alakítanak ki. Iskolai környezetben ehhez az összes érintett fél (az iskolavezetők, a tanárok, a diákok, az igazgatótanács, az adminisztratív és kisegítő személyzet, a szülők, a nem kormányzati szervezetek, a helyi közösség és az üzleti vállalkozások) aktív részvétele szükséges; |
| --- | --- |

9.

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás „egész iskolás” megközelítésének kidolgozása segíthet kiaknázni a tanulók és a hallgatók motivációját és elkötelezettségét, illetve fejleszteni kritikus gondolkodásukat és általánosságban az oktatásban szerzett tudásszintjüket. Az oktatási intézményeknek minden szinten maguknak is arra kell törekedniük, hogy fenntartható szervezetek legyenek, és példaként szolgáljanak a fenntartható fejlődés elveinek politikájukba és gyakorlatukba történő beépítése révén, nevezetesen azáltal, hogy energiát takarítanak meg, természeti erőforrások felhasználásával építkeznek és dolgoznak, valamint fenntartható beszerzési és fogyasztási politikákat alakítanak ki. Iskolai környezetben ehhez az összes érintett fél (az iskolavezetők, a tanárok, a diákok, az igazgatótanács, az adminisztratív és kisegítő személyzet, a szülők, a nem kormányzati szervezetek, a helyi közösség és az üzleti vállalkozások) aktív részvétele szükséges;

ENNEK MEGFELELŐEN FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, HOGY:

hozzák meg a megfelelő intézkedéseket az adott – helyi, regionális vagy országos – illetékességi szinteken, ezzel ösztönözve a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás továbbfejlesztését és alkalmazását, és azt, hogy az minden szinten beépüljön az oktatási és képzési rendszerekbe, a nem formális és az informális tanulás, valamint a formális tanulás területén egyaránt. Ezek az intézkedések mindenekelőtt a következőkre terjedhetnek ki:

| a) | annak biztosítása, hogy a szakpolitikai, a szabályozási, az intézményi és a működési keretek támogassák a fenntartható fejlődést szolgáló oktatást, és különösen, hogy:






  — | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, a polgárok személyes, társadalmi és szakmai fejlődését célzó nemzeti stratégiák elemévé váljon, |
| --- | --- | --- |

a)

annak biztosítása, hogy a szakpolitikai, a szabályozási, az intézményi és a működési keretek támogassák a fenntartható fejlődést szolgáló oktatást, és különösen, hogy:

—

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás az egész életen át tartó tanulásra vonatkozó, a polgárok személyes, társadalmi és szakmai fejlődését célzó nemzeti stratégiák elemévé váljon,

| — | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatást adott esetben beépítsék a tantervekbe, |
| --- | --- |

—

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatást adott esetben beépítsék a tantervekbe,

| — | a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívások kezelését célzó, interdiszciplináris és az egész tantervre kiterjedő megközelítéseket dolgozzanak ki és alkalmazzanak az oktatás minden szintjén, |
| --- | --- |

—

a fenntarthatósággal kapcsolatos kihívások kezelését célzó, interdiszciplináris és az egész tantervre kiterjedő megközelítéseket dolgozzanak ki és alkalmazzanak az oktatás minden szintjén,

| — | tevékenyen támogassák a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatban az „egész iskolás” megközelítést, többek között a forrásaikat fenntartható módon használó intézmények előtt álló akadályok megszüntetése révén; |
| --- | --- |

—

tevékenyen támogassák a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatban az „egész iskolás” megközelítést, többek között a forrásaikat fenntartható módon használó intézmények előtt álló akadályok megszüntetése révén;

| b) | a tanároknak, az oktatóknak, az iskolai személyzetnek és az iskolavezetőknek az ahhoz szükséges tudatossággal, ismeretekkel és kompetenciákkal való felvértezése, hogy előmozdíthassák a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás alapjául szolgáló elveket, és beépíthessék azokat a tanítással és az iskolavezetéssel kapcsolatos megközelítéseikbe, különösen az alábbiak által:






  — | az oktatás és képzés minden szintjén a tanárok, az oktatók és az iskolavezetők figyelmének felhívása a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás jelentőségére, és az abból származó előnyökre, ha azt mint a transzverzális kulcskompetenciák előmozdítását célzó, különösen hasznos eszközt használják, |
| --- | --- | --- |

b)

a tanároknak, az oktatóknak, az iskolai személyzetnek és az iskolavezetőknek az ahhoz szükséges tudatossággal, ismeretekkel és kompetenciákkal való felvértezése, hogy előmozdíthassák a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás alapjául szolgáló elveket, és beépíthessék azokat a tanítással és az iskolavezetéssel kapcsolatos megközelítéseikbe, különösen az alábbiak által:

—

az oktatás és képzés minden szintjén a tanárok, az oktatók és az iskolavezetők figyelmének felhívása a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás jelentőségére, és az abból származó előnyökre, ha azt mint a transzverzális kulcskompetenciák előmozdítását célzó, különösen hasznos eszközt használják,

| — | annak biztosítása, hogy a tanárok és az oktatók – alapképzés és továbbképzés révén – rendelkezzenek a szükséges ismeretekkel a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos összetett kérdések tanításához, valamint számukra a fenntartható fejlődést szolgáló oktatáshoz szükséges megfelelő és naprakész eszközök és tanulási segédanyagok biztosítása, |
| --- | --- |

—

annak biztosítása, hogy a tanárok és az oktatók – alapképzés és továbbképzés révén – rendelkezzenek a szükséges ismeretekkel a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos összetett kérdések tanításához, valamint számukra a fenntartható fejlődést szolgáló oktatáshoz szükséges megfelelő és naprakész eszközök és tanulási segédanyagok biztosítása,

| — | az egy intézményen belüli tanárok közötti multi- és interdiszciplináris együttműködés ösztönzése a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos, több területet érintő kérdések oktatásának és tanulásának elősegítése céljából, |
| --- | --- |

—

az egy intézményen belüli tanárok közötti multi- és interdiszciplináris együttműködés ösztönzése a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos, több területet érintő kérdések oktatásának és tanulásának elősegítése céljából,

| — | a különböző intézményekben oktató tanárok közötti hálózatépítés – így az online hálózatépítés – előmozdítása a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás folyamatos fejlesztésének és az azzal kapcsolatos új gondolatok cseréjének biztosítása céljából, |
| --- | --- |

—

a különböző intézményekben oktató tanárok közötti hálózatépítés – így az online hálózatépítés – előmozdítása a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás folyamatos fejlesztésének és az azzal kapcsolatos új gondolatok cseréjének biztosítása céljából,

| — | a szülőkkel, a helyi közösséggel és az összes egyéb érdekelt féllel folytatott együttműködés megerősítése és az említettek nagyobb arányú részvételének az előmozdítása; |
| --- | --- |

—

a szülőkkel, a helyi közösséggel és az összes egyéb érdekelt féllel folytatott együttműködés megerősítése és az említettek nagyobb arányú részvételének az előmozdítása;

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

támogassák a fenntartható fejlődést szolgáló oktatást, és mozdítsák elő e tanácsi következtetéseket azáltal, hogy:

| i. | mind az EU fenntartható fejlődési stratégiájának, mind pedig az Európa 2020 stratégiának a keretében törekednek a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás figyelembevételére; |
| --- | --- |

i.

mind az EU fenntartható fejlődési stratégiájának, mind pedig az Európa 2020 stratégiának a keretében törekednek a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás figyelembevételére;

| ii. | előmozdítják a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos kutatásokat és ismereteket, különösen azokon a területeken, ahol kevés a tapasztalat és a rendelkezésre álló kutatási adat, úgymint a szakképzésben és a felsőoktatásban; |
| --- | --- |

ii.

előmozdítják a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos kutatásokat és ismereteket, különösen azokon a területeken, ahol kevés a tapasztalat és a rendelkezésre álló kutatási adat, úgymint a szakképzésben és a felsőoktatásban;

| iii. | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás kérdésében előmozdítják az oktatási intézmények közötti hálózatépítést, optimálisan kiaknázzák a meglévő hálózatokat, és partnerségek kialakítása révén minden szinten megerősítik a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos együttműködést, többek között az alábbiak ösztönzésével:






  — | az iskolák közötti országos és határokon átnyúló együttműködés, |
| --- | --- | --- |

iii.

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás kérdésében előmozdítják az oktatási intézmények közötti hálózatépítést, optimálisan kiaknázzák a meglévő hálózatokat, és partnerségek kialakítása révén minden szinten megerősítik a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos együttműködést, többek között az alábbiak ösztönzésével:

—

az iskolák közötti országos és határokon átnyúló együttműködés,

| — | az oktatási intézmények, az üzleti vállalkozások és/vagy a nem kormányzati szervezetek közötti partnerségek, |
| --- | --- |

—

az oktatási intézmények, az üzleti vállalkozások és/vagy a nem kormányzati szervezetek közötti partnerségek,

| — | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos kutatói hálózatok; |
| --- | --- |

—

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos kutatói hálózatok;

| iv. | az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos tudástár (KSLLL) honlapján (10) a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásról szóló összefoglalóban azonosítják és összegzik a bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

iv.

az egész életen át tartó tanulással kapcsolatos tudástár (KSLLL) honlapján (10) a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásról szóló összefoglalóban azonosítják és összegzik a bevált gyakorlatokat;

| v. | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos kérdéseket kiemelten kezelik az egész életen át tartó tanulás programjában és más releváns, meglévő vagy jövőbeli programokban; |
| --- | --- |

v.

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos kérdéseket kiemelten kezelik az egész életen át tartó tanulás programjában és más releváns, meglévő vagy jövőbeli programokban;

| vi. | optimálisan kiaknázzák az önkéntesség európai évében (2011) rejlő lehetőségeket, a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásra és az oktatási intézmények, a vállalkozások és a nem kormányzati szervezetek közötti partnerségekre, valamint az e területen folyó önkéntes tevékenységekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok nagyobb mértékű láthatóságára összpontosítva; |
| --- | --- |

vi.

optimálisan kiaknázzák az önkéntesség európai évében (2011) rejlő lehetőségeket, a fenntartható fejlődést szolgáló oktatásra és az oktatási intézmények, a vállalkozások és a nem kormányzati szervezetek közötti partnerségekre, valamint az e területen folyó önkéntes tevékenységekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok nagyobb mértékű láthatóságára összpontosítva;

| vii. | mérlegelik a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás felvételét az oktatással és képzéssel kapcsolatos („Oktatás és képzés 2020”) stratégiai keretrendszer következő ciklusának kiemelt területei közé. |
| --- | --- |

vii.

mérlegelik a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás felvételét az oktatással és képzéssel kapcsolatos („Oktatás és képzés 2020”) stratégiai keretrendszer következő ciklusának kiemelt területei közé.

FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, HOGY:

járuljon hozzá a tagállamoknak a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás támogatására irányuló erőfeszítéseihez, és mozdítsa elő e tanácsi következtetéseket, mégpedig azáltal, hogy:

| i. | egy szakpolitikai kézikönyv, továbbá az oktatási intézmények és a tanárok számára készült iránymutatások kidolgozása céljából a társaktól való tanulásra irányuló tevékenységeket szervez a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás egyes vonatkozásairól, mint például a tanárképzésről, az „egész iskolás” megközelítésről és a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos partnerségekről; |
| --- | --- |

i.

egy szakpolitikai kézikönyv, továbbá az oktatási intézmények és a tanárok számára készült iránymutatások kidolgozása céljából a társaktól való tanulásra irányuló tevékenységeket szervez a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás egyes vonatkozásairól, mint például a tanárképzésről, az „egész iskolás” megközelítésről és a fenntartható fejlődést szolgáló oktatással kapcsolatos partnerségekről;

| ii. | a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás terén megerősíti az együttműködést az egyéb nemzetközi intézményekkel, különösen az UNESCO-val és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságával. |
| --- | --- |

ii.

a fenntartható fejlődést szolgáló oktatás terén megerősíti az együttműködést az egyéb nemzetközi intézményekkel, különösen az UNESCO-val és az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságával.

---

(1)  Az Európai Tanács 2001. június 15–16-i következtetései (SN 200/01).

(2)  10917/06, illetve 16818/09.

(3)  www.unesco.org/eu/esd

(4)  www.esd-world-conference-2009.org

(5)  HL L 394., 2006.12.30.

(6)  HL C 119., 2009.5.28.

(7)  Az Európai Tanács 2010. március 25–26-i következtetései (EUCO 7/1/10 REV 1).

(8)  Cedefop: A zöld munkahelyekhez szükséges készségek (Skills for Green Jobs), Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala, 2010.

(9)  Lásd a Bonni Deklaráció 8. pontját (http://www.esd-world-conference-2009.org/fileadmin/download/ESD2009_BonnDeclaration080409.pdf).

(10)  www.kslll.net

---

Európai Bizottság

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/15

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. december 3.

2010/C 327/06

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3246 |
| JPY | Japán yen | 110,86 |
| DKK | Dán korona | 7,4529 |
| GBP | Angol font | 0,84800 |
| SEK | Svéd korona | 9,1265 |
| CHF | Svájci frank | 1,3143 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,0050 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,018 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 278,03 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7097 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,9952 |
| RON | Román lej | 4,3073 |
| TRY | Török líra | 1,9813 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3508 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3269 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,2846 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7519 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7315 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 503,92 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,1605 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,8262 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3775 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 924,57 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1698 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 58,062 |
| RUB | Orosz rubel | 41,4745 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,811 |
| BRL | Brazil real | 2,2530 |
| MXN | Mexikói peso | 16,3389 |
| INR | Indiai rúpia | 59,7360 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3246

JPY

Japán yen

110,86

DKK

Dán korona

7,4529

GBP

Angol font

0,84800

SEK

Svéd korona

9,1265

CHF

Svájci frank

1,3143

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,0050

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,018

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

278,03

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7097

PLN

Lengyel zloty

3,9952

RON

Román lej

4,3073

TRY

Török líra

1,9813

AUD

Ausztrál dollár

1,3508

CAD

Kanadai dollár

1,3269

HKD

Hongkongi dollár

10,2846

NZD

Új-zélandi dollár

1,7519

SGD

Szingapúri dollár

1,7315

KRW

Dél-Koreai won

1 503,92

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,1605

CNY

Kínai renminbi

8,8262

HRK

Horvát kuna

7,3775

IDR

Indonéz rúpia

11 924,57

MYR

Maláj ringgit

4,1698

PHP

Fülöp-szigeteki peso

58,062

RUB

Orosz rubel

41,4745

THB

Thaiföldi baht

39,811

BRL

Brazil real

2,2530

MXN

Mexikói peso

16,3389

INR

Indiai rúpia

59,7360

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/16

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2010/C 327/07

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2010.7.2. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2010.7.2–2010.12.31. |
| Tagállam | Hollandia |
| Állomány vagy állománycsoport | HKE/571214 |
| Faj | Szürke tőkehal (Merluccius merluccius) |
| Terület | A VI és a VII övezet, az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei, valamint a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | — |

A tilalom dátuma és időpontja

2010.7.2.

Időtartam

2010.7.2–2010.12.31.

Tagállam

Hollandia

Állomány vagy állománycsoport

HKE/571214

Faj

Szürke tőkehal (Merluccius merluccius)

Terület

A VI és a VII övezet, az Vb övezet uniós és nemzetközi vizei, valamint a XII és a XIV övezet nemzetközi vizei

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

—

A tagállami határozat internetes elérhetősége:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/17

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2010/C 327/08

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2010.8.20. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2010.8.20–2010.12.31. |
| Tagállam | Spanyolország |
| Állomány vagy állománycsoport | GFB/89- |
| Faj | Villás tőkehal (Phycis blennoides) |
| Terület | A VIII és a IX övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 532287 |

A tilalom dátuma és időpontja

2010.8.20.

Időtartam

2010.8.20–2010.12.31.

Tagállam

Spanyolország

Állomány vagy állománycsoport

GFB/89-

Faj

Villás tőkehal (Phycis blennoides)

Terület

A VIII és a IX övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

532287

A tagállami határozat internetes elérhetősége:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/18

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2010/C 327/09

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2010.9.1. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2010.9.1–2010.12.31. |
| Tagállam | Franciaország |
| Állomány vagy állománycsoport | GHL/2A-C46 |
| Faj | Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Terület | A IIa és a IV övezet uniós vizei, valamint az Vb és a VI övezet uniós és nemzetközi vizei |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 573093 |

A tilalom dátuma és időpontja

2010.9.1.

Időtartam

2010.9.1–2010.12.31.

Tagállam

Franciaország

Állomány vagy állománycsoport

GHL/2A-C46

Faj

Grönlandi laposhal (Reinhardtius hippoglossoides)

Terület

A IIa és a IV övezet uniós vizei, valamint az Vb és a VI övezet uniós és nemzetközi vizei

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

573093

A tagállami határozat internetes elérhetősége:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/19

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2010/C 327/10

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2010.8.30. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2010.8.30–2010.12.31. |
| Tagállam | Svédország |
| Állomány vagy állománycsoport | COD/2A3AX4 |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Terület | A IIa és a IV övezet uniós vizei, valamint a IIIa övezet Skagerrakon és Kattegaton kívüli része |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 541780 |

A tilalom dátuma és időpontja

2010.8.30.

Időtartam

2010.8.30–2010.12.31.

Tagállam

Svédország

Állomány vagy állománycsoport

COD/2A3AX4

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Terület

A IIa és a IV övezet uniós vizei, valamint a IIIa övezet Skagerrakon és Kattegaton kívüli része

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

541780

A tagállami határozat internetes elérhetősége:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/20

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2010/C 327/11

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2010.2.24. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2010.2.24–2010.12.31. |
| Tagállam | Dánia |
| Állomány vagy állománycsoport | DGS/2AC4-C |
| Faj | Tüskéscápa (Squalus acanthias) |
| Terület | A IIa és a IV övezet uniós vizei |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 605704 |

A tilalom dátuma és időpontja

2010.2.24.

Időtartam

2010.2.24–2010.12.31.

Tagállam

Dánia

Állomány vagy állománycsoport

DGS/2AC4-C

Faj

Tüskéscápa (Squalus acanthias)

Terület

A IIa és a IV övezet uniós vizei

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

605704

A tagállami határozat internetes elérhetősége:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/21

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2010/C 327/12

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2010.9.22. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2010.9.22–2010.12.31. |
| Tagállam | Finnország |
| Állomány vagy állománycsoport | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| Faj | Közönséges tőkehal (Gadus morhua) |
| Terület | A 22–24. alterület közösségi vizei |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 608986 |

A tilalom dátuma és időpontja

2010.9.22.

Időtartam

2010.9.22–2010.12.31.

Tagállam

Finnország

Állomány vagy állománycsoport

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Faj

Közönséges tőkehal (Gadus morhua)

Terület

A 22–24. alterület közösségi vizei

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

608986

A tagállami határozat internetes elérhetősége:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/22

---

A tagállamok által a halászat tilalmával összefüggésben nyújtott tájékoztatás

2010/C 327/13

A közös halászati politika szabályainak betartását biztosító közösségi ellenőrző rendszer létrehozásáról szóló, 2009. november 20-i 1224/2009/EK tanácsi rendelet (1) 35. cikke (3) bekezdésének megfelelően olyan határozat született, amely halászati tilalmat rendel el az alábbi táblázatban foglaltak szerint:

| A tilalom dátuma és időpontja | 2010.9.22. |
| --- | --- |
| Időtartam | 2010.9.22–2010.12.31. |
| Tagállam | Portugália |
| Állomány vagy állománycsoport | GFB/89- |
| Faj | Villás tőkehal (Phycis blennoides) |
| Terület | A VIII és a IX övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei |
| Halászhajótípus(ok) | — |
| Hivatkozási szám | 614287 |

A tilalom dátuma és időpontja

2010.9.22.

Időtartam

2010.9.22–2010.12.31.

Tagállam

Portugália

Állomány vagy állománycsoport

GFB/89-

Faj

Villás tőkehal (Phycis blennoides)

Terület

A VIII és a IX övezet közösségi vizei és harmadik országok felségterületéhez vagy joghatósága alá nem tartozó vizei

Halászhajótípus(ok)

—

Hivatkozási szám

614287

A tagállami határozat internetes elérhetősége:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 1. o.

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 4.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 327/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 327/23

---

Értesítés az Amerikai Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról

2010/C 327/14

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 5. cikke alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) panaszt nyújtottak be, amely szerint az Egyesült Államokból származó vinil-acetát behozatala dömpingelt formában történik, s ezáltal jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

1.   Panasz

A panaszt 2010. október 22-én nyújtotta be az Ineos Oxide Ltd. (a továbbiakban: panaszos), amelynek termelése egyes mangán-dioxidok teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.

2.   A vizsgált termék

A vizsgált termék a vinil-acetát (a továbbiakban: vizsgált termék).

3.   A dömpingre vonatkozó állítás
   (2)

Az állítások szerint dömpingelt termék a jelenleg az ex 2915 32 00 KN-kóddal bejelentett, az Amerikai Egyesült Államokból (a továbbiakban: érintett ország) származó vizsgált termék. Ez a KN-kód csak tájékoztató jellegű.

A dömpingre vonatkozó állítás a belföldi árnak és a vizsgált termék Unióba irányuló exportja során alkalmazott (exworks szintű) exportáraknak az összehasonlításán alapul.

Ennek alapján az érintett exportáló országra kiszámított dömpingkülönbözet jelentős.

4.   A kárra vonatkozó állítás

A panaszos bizonyítékokkal szolgált arról, hogy a vizsgált terméknek az érintett országból történő behozatala mind abszolút értékben, mind a piaci részesedést tekintve összességében megnövekedett.

A panaszos által rendelkezésre bocsátott prima facie bizonyítékok szerint a vizsgált importált termék behozatali mennyisége és árai – egyéb következmények mellett – kedvezőtlenül hatnak az uniós gazdasági ágazat által értékesített mennyiségre és az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésére, és ezáltal jelentős mértékben rontják az uniós gazdasági ágazat összteljesítményét, valamint pénzügyi és foglalkoztatási helyzetét.

5.   Eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy a panaszt az uniós gazdasági ágazat részéről vagy nevében nyújtották be, és hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre az eljárás megindításához, a Bizottság az alaprendelet 5. cikke alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat azt hivatott megállapítani, hogy az érintett országból származó vizsgált termék behozatala dömpingelt formában történik-e, és ha igen, a dömping okoz-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. Ha a következtetések ezt megerősítik, meg kell vizsgálni, hogy nem ellentétes-e az uniós érdekkel, ha dömpingellenes intézkedések elfogadására kerül sor.

5.1.   
  A dömping megállapítására irányuló eljárás

A Bizottság felkéri a vizsgált termék érintett országbeli exportáló gyártóit (3), hogy vegyenek részt a vizsgálatban.

5.1.1.   Az exportáló gyártókra vonatkozó vizsgálat

Az érintett ország exportáló gyártói tekintetében a vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a következő felek részére: az érintett ország ismert exportáló gyártói, az exportáló gyártók ismert szövetségei, valamint az érintett exportáló országok hatóságai. A Bizottság felkéri valamennyi exportáló gyártót, valamint az exportáló gyártók valamennyi szövetségét, hogy eltérő rendelkezés hiányában haladéktalanul, de legkésőbb ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül vegyék fel vele a kapcsolatot faxon vagy e-mailben kérdőívigénylés céljából.

Eltérő rendelkezés hiányában az exportáló gyártóknak és az exportáló gyártók szövetségeinek ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül kell megküldeniük a kitöltött kérdőíveket.

A kitöltött kérdőívnek információkat kell tartalmaznia többek között az exportáló gyártó vállalatának vagy vállalatainak struktúrájáról, a vállalat/vállalatok tevékenységéről a vizsgált termék vonatkozásában, az előállítás költségéről, valamint a vizsgált termék értékesítéséről az érintett ország belföldi piacán, és a vizsgált termék értékesítéséről az Európai Unió számára.

5.1.2.   A független importőrök vizsgálata
   (4), (5)

Tekintettel az ezen eljárásban érintett független importőrök valószínűleg nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogilag előírt határidőn belül való lezárása érdekében a Bizottság a megvizsgálandó független importőrök számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozhatja (mintavétel). A mintavételre az alaprendelet 17. cikkének megfelelően kerül sor.

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkéri valamennyi független importőrt, illetve a nevükben eljáró képviselőiket, hogy jelentkezzenek. E felek – eltérő rendelkezés hiányában – kötelesek ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napjától számított 15 napon belül jelentkezni, és vállalatukról vagy vállalataikról az alábbi információkat a Bizottság rendelkezésére bocsátani:

| — | név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy, |
| --- | --- |

—

név, cím, e-mail cím, telefon- és faxszám és a kapcsolattartó személy,

| — | a vállalat pontos tevékenysége a vizsgált termék vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

a vállalat pontos tevékenysége a vizsgált termék vonatkozásában,

| — | a vállalat teljes forgalma a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakban (az érintett országból származó vizsgált importált termékre vonatkozó vizsgálati időszak), |
| --- | --- |

—

a vállalat teljes forgalma a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakban (az érintett országból származó vizsgált importált termékre vonatkozó vizsgálati időszak),

| — | az uniós piacra irányuló behozatal és az uniós piacon történt viszonteladás mennyisége tonnában és értéke euróban a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakban, |
| --- | --- |

—

az uniós piacra irányuló behozatal és az uniós piacon történt viszonteladás mennyisége tonnában és értéke euróban a 2009. október 1. és 2010. szeptember 30. közötti időszakban,

| — | az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat (6) neve és tevékenységének pontos leírása, |
| --- | --- |

—

az érintett termék előállításában és/vagy értékesítésében érintett, a vállalattal kapcsolatban álló valamennyi vállalat (6) neve és tevékenységének pontos leírása,

| — | bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában. |
| --- | --- |

—

bármely olyan egyéb információ, mely segítheti a Bizottságot a minta kiválasztásában.

A fenti információk megadásával a vállalat hozzájárul a mintába való esetleges felvételéhez. A mintába való felvétel esetén a vállalatnak kérdőívet kell kitöltenie, és hozzá kell járulnia ahhoz, hogy válaszának hitelességét helyszíni vizsgálat keretében ellenőrizzék. Ha a vállalat úgy nyilatkozik, hogy nem járul hozzá a mintába való esetleges felvételéhez, akkor a vizsgálat során együtt nem működő vállalatnak kell tekinteni. Az együtt nem működő vállalatok esetében a Bizottság megállapításai alapjául a rendelkezésre álló tények szolgálnak, és az eredmény kedvezőtlenebb lehet az érintett fél számára, mintha együttműködött volna.

A független importőrök mintájának kiválasztásához szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság emellett kapcsolatba léphet az importőrök ismert szövetségeivel is.

Amennyiben az érdekelt felek a minta kiválasztásával kapcsolatban – a fentiekben igényeltektől eltérő – releváns információt kívánnak benyújtani, azt – eltérő rendelkezés hiányában – az ennek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napjától számított 21 napon belül kell megtenniük.

Ha mintavételre van szükség, akkor az importőröket az Unióban megvalósult értékesítések olyan legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján lehet kiválasztani, mely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható. A Bizottság valamennyi ismert független importőrt és importőrszövetséget értesít arról, hogy mely vállalatok kerültek be a mintába.

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a mintába felvett független importőröknek és az importőrök minden ismert szövetségének. Eltérő rendelkezés hiányában e feleknek a minta kiválasztásáról kapott értesítést követő 37 napon belül be kell nyújtaniuk a kitöltött kérdőívet. A kitöltött kérdőív információval szolgál többek között a felek vállalatának/vállalatainak szerkezetéről, tevékenységéről a vizsgált termék vonatkozásában, valamint a vizsgált termék értékesítéséről.

5.2.   
  A kár megállapítására irányuló eljárás

Kár alatt a következők értendők: az uniós gazdasági ágazatnak okozott jelentős kár vagy ennek kockázata, illetve az uniós gazdasági ágazat létrejöttének jelentős hátráltatása. A kár megállapítása egyértelmű bizonyítékokon alapul; továbbá tényszerűen meg kell állapítani a dömpingelt behozatal mennyiségét, azoknak az uniós piac árait érintő hatását, valamint ezen behozataloknak az uniós gazdasági ágazatra kifejtett közvetlen hatását. Annak megállapítására, hogy érte-e jelentős kár az uniós gazdasági ágazatot, a Bizottság felkéri a vizsgált termék uniós gyártóit, hogy vegyenek részt a bizottsági vizsgálatban.

5.2.1.   Az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálat

Az uniós gyártókra vonatkozó vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld az ismert uniós gyártóknak és az uniós gyártók ismert szövetségeinek. A Bizottság felkéri valamennyi uniós gyártót, valamint az uniós gyártók szövetségeit, hogy eltérő rendelkezés hiányában haladéktalanul, de legkésőbb az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül vegyék fel vele a kapcsolatot faxon vagy e-mailben, és igényeljenek kérdőívet.

Eltérő rendelkezés hiányában az uniós gyártóknak és az uniós gyártók szövetségeinek az értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül kell visszaküldeniük a kitöltött kérdőíveket. A kitöltött kérdőív többek között a vállalatuk (vállalataik) szerkezetére, a vállalat (vállalatok) pénzügyi helyzetére, a vállalatnak (vállalatoknak) a vizsgált termék vonatkozásában folytatott tevékenységeire, valamint a vizsgált termék előállítási költségeire és értékesítéseire vonatkozóan kell információkat tartalmaznia.

5.3.   
  Az uniós érdek vizsgálatára irányuló eljárás

Abban az esetben, ha a dömpingre és az általa okozott kárra vonatkozó állítások bizonyítást nyernek, az alaprendelet 21. cikke szerint határozni kell arról, hogy nem ellentétes-e az uniós érdekkel, ha dömpingellenes intézkedések elfogadására kerül sor. A Bizottság felkéri az uniós gyártókat, importőröket és képviseleti szervezeteiket, továbbá a felhasználókat és a felhasználói és fogyasztói képviseleti szervezeteket, hogy eltérő rendelkezés hiányában ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 napon belül jelentkezzenek. A vizsgálatban való részvételhez a reprezentatív fogyasztói szervezeteknek – ugyanezen határidőn belül – bizonyítaniuk kell, hogy tevékenységeik és a vizsgált termék között objektív kapcsolat áll fenn.

A fenti határidőn belül jelentkező feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül információt szolgáltathatnak a Bizottság részére arról, hogy nem ellentétes-e az uniós érdekkel, ha intézkedések bevezetésére kerül sor. Ezt az információt vagy szabadon választott formátumban, vagy a Bizottság által elkészített kérdőíven lehet benyújtani. Meg kell jegyezni, hogy a 21. cikk alapján közölt információk csak akkor vehetők figyelembe, ha azokat benyújtásukkor tényszerű bizonyítékokkal támasztják alá.

5.4.   
  Egyéb írásbeli beadványok

Ezen értesítés rendelkezéseinek megfelelően a Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Az észrevételeknek eltérő rendelkezés hiányában az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

5.5.   
  A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége

Valamennyi érdekelt fél kérheti a Bizottság vizsgálattal megbízott szolgálatai előtti meghallgatását. A meghallgatás iránti kérelmet írásban kell benyújtani, és annak tartalmaznia kell a kérelem indokait. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos meghallgatásokra vonatkozó kérelmeket az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napjától számított 15 napon kell benyújtani. Ezt követően a meghallgatás iránti kérelmet a Bizottság által a felekkel folytatott kommunikáció során kitűzött határidőn belül kell benyújtani.

5.6.   
  Az írásbeli beadványok benyújtására, valamint a kitöltött kérdőívek és a levelek elküldésére vonatkozó eljárás

Az érdekelt feleknek minden beadványukat – beleértve a minta kiválasztásához megküldött információkat, a kitöltött kérdőíveket és azok aktualizálását is – írásban kell benyújtaniuk, mind papíron, mind elektronikus formátumban, melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Amennyiben valamely érdekelt fél technikai okok miatt nem tudja beadványait és kérelmeit elektronikus formában benyújtani, erről haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot.

Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (7) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni.

A „Limited” jelöléssel ellátott információt benyújtó érdekelt felek egy nem bizalmas jellegű összefoglalót is a Bizottság rendelkezésére kell hogy bocsássanak az alaprendelet 19. cikkének (2) bekezdése szerint, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni. Ezeknek az összefoglalóknak kellően részletesnek kell lenniük, hogy a bizalmas információk lényege érthető legyen. Amennyiben egy bizalmas információt benyújtó érdekelt fél kérelmét nem látja el a kért formátumú és minőségű, nem bizalmas jellegű összefoglalóval, a bizalmas információ figyelmen kívül hagyható.

A Bizottság levelezési címe:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

6.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően átmeneti vagy végleges, megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni.

Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a megállapítások alapjául az alaprendelet 18. cikkével összhangban a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

7.   Meghallgató tisztviselő

Az érdekelt felek kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között. A meghallgató tisztviselő áttekinti az aktához való hozzáférésre irányuló kérelmeket, a dokumentumok adatok bizalmas kezelésével kapcsolatos vitákat, a határidők meghosszabbítására irányuló kérelmeket, valamint a harmadik felek meghallgatás iránti kérelmeit. A meghallgató tisztviselő meghallgatást szervezhet az adott érdekelt fél számára, és közbenjárhat annak biztosítása érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat.

A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban kell benyújtani, és abban részletesen ki kell fejteni a kérelem indokait. A vizsgálat kezdeti szakaszára vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos meghallgatásokra vonatkozó kérelmeket az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napjától számított 15 napon kell benyújtani. Ezt követően a meghallgatás iránti kérelmet a Bizottság által a felekkel folytatott kommunikáció során meghatározott egyedi határidőkön belül kell benyújtani.

A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít olyan meghallgatásra is, ahol a felek előadhatják különböző álláspontjukat, és ütköztethetik érveiket, többek között a dömping, a kár, az okozati összefüggés vagy az uniós érdek kérdésében. Ilyen meghallgatásra rendszerint legkésőbb az ideiglenes megállapítások közzétételétől számított negyedik hét végén kerül sor.

További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található: (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 6. cikke (9) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul. Az alaprendelet 7. cikke (1) bekezdésének értelmében ideiglenes intézkedéseket ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 9 hónapon belül lehet elrendelni.

9.   Személyes adatok feldolgozása

A vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adat kezelése a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően történik.

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  Dömping alatt egy termék (a továbbiakban: érintett termék) „rendes érték” alatti áron történő exportértékesítését értjük. A rendes érték általában a „hasonló termék” összehasonlítható ára az exportáló ország belföldi piacán. „Hasonló termék” alatt olyan terméket kell érteni, amely minden szempontból hasonlít az érintett termékre, vagy ilyen termék hiányában egy, az adott termékhez nagymértékben hasonló terméket.

(3)  Exportáló gyártó az érintett országokban működő minden olyan vállalat, amely a vizsgált terméket előállítja és az Unió piacára exportálja, akár közvetlenül, akár egy harmadik félen keresztül, beleértve a vele kapcsolatban álló vállalatokat is, amelyek az érintett termék gyártásában, belföldi értékesítésben vagy exportjában részt vesznek. A nem gyártó exportőrök rendszerint nem jogosultak egyedi vámtételre.

(4)  Kizárólag exportáló gyártókkal kapcsolatban nem álló, független importőrök vehetők fel a mintába. Azoknak az importőröknek, akik exportáló gyártókkal állnak kapcsolatban, ki kell tölteniük a kérdőív I. mellékletét ezen exportáló gyártók vonatkozásában. A kapcsolatban álló fél meghatározását lásd az 6. lábjegyzetben.

(5)  A független importőrök által szolgáltatott adatok a dömping meghatározásától eltérő vizsgálati szempontok elemzéséhez is felhasználhatók.

(6)  A Közösségi Vámkódex végrehajtásáról szóló 2454/93/EGK bizottsági rendelet 143. cikke értelmében a személyek kizárólag abban az esetben tekinthetők egymással kapcsolatban állónak, ha: a) egymás üzleti vállalkozásainak tisztségviselői vagy igazgatói; b) jogilag elismert üzlettársak; c) alkalmazotti viszonyban állnak egymással; d) bármely személy közvetve vagy közvetlenül tulajdonában tartja, ellenőrzi vagy birtokolja mindkettőjük kibocsátott, szavazati jogot biztosító részvényeinek vagy egyéb részesedéseinek 5%-át vagy annál többet; e) egyikük közvetve vagy közvetlenül ellenőrzi a másikat; f) harmadik személy közvetve vagy közvetlenül mindkettőjüket ellenőrzi; g) közvetve vagy közvetlenül együtt ellenőriznek egy harmadik személyt; vagy h) ugyanannak a családnak a tagjai. A személyek kizárólag akkor minősülnek egy család tagjainak, ha az alábbi rokoni kapcsolatok valamelyikében állnak egymással: i. férj és feleség; ii. szülő és gyermek; iii. fivér és lánytestvér (akár vér szerinti, akár féltestvér); iv. nagyszülő és unoka; v. nagybácsi vagy nagynéni és unokaöcs vagy unokahúg; vi. após vagy anyós és vő vagy meny vii. sógor és sógornő (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.). Ebben az összefüggésben a „személy” természetes vagy jogi személyt jelent.

(7)  Az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.) 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) VI. cikke szerint ez a dokumentum bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani.

(8)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---