# Eiropas Savienības C 4E/2011

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.CE2011.004.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 4E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 54. sējums2011. gada 7. janvāris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.CE2011.004.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 4E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

54. sējums2011. gada 7. janvāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2010.–2011. GADA SESIJA2010. gada 25. marts sēdeŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 132 E, 21.5.2010.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts |
| 2011/C 004E/01 | 2009. gada pārskats par euro zonu un valsts finansēmEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par ziņojumu par 2009. gada pārskatu par euro zonu un valsts finansēm (2009/2203(INI)) | 1 |
| 2011/C 004E/02 | Otrais romu jautājumiem veltītais Eiropas samitsEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par otro Eiropas romu samitu | 7 |
| 2011/C 004E/03 | 2011. gada budžeta prioritātes, III iedaļa – KomisijaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par 2011. gada budžeta prioritātēm, III iedaļa – Komisija (2010/2004(BUD)) | 11 |
| 2011/C 004E/04 | 2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnes – I, II, IV, V – IX iedaļasEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par 2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I iedaļa – Eiropas Parlaments, II iedaļa – Padome, IV iedaļa – Tiesa, V iedaļa – Revīzijas palāta, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa – Reģionu komiteja, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (2010/2003(BUD)) | 20 |
| 2011/C 004E/05 | Lauksaimniecības produktu kvalitātes politika — kāda ir pareizā stratēģija?Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku — kāda ir pareizā stratēģija? (2009/2105(INI)) | 25 |
| 2011/C 004E/06 | Pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekme uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbībuEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (2009/2150(INI)) | 34 |
| 2011/C 004E/07 | ECB 2008. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par ECB 2008. gada pārskatu (2009/2090(INI)) | 44 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts |
| 2011/C 004E/08 | Ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesijuEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesiju (2010/2020(INI)) | 49 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2010.–2011. GADA SESIJA2010. gada 25. marts sēdeŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 132 E, 21.5.2010.PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts

2011/C 004E/01

2009. gada pārskats par euro zonu un valsts finansēmEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par ziņojumu par 2009. gada pārskatu par euro zonu un valsts finansēm (2009/2203(INI))

1

2011/C 004E/02

Otrais romu jautājumiem veltītais Eiropas samitsEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par otro Eiropas romu samitu

7

2011/C 004E/03

2011. gada budžeta prioritātes, III iedaļa – KomisijaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par 2011. gada budžeta prioritātēm, III iedaļa – Komisija (2010/2004(BUD))

11

2011/C 004E/04

2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnes – I, II, IV, V – IX iedaļasEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par 2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I iedaļa – Eiropas Parlaments, II iedaļa – Padome, IV iedaļa – Tiesa, V iedaļa – Revīzijas palāta, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa – Reģionu komiteja, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (2010/2003(BUD))

20

2011/C 004E/05

Lauksaimniecības produktu kvalitātes politika — kāda ir pareizā stratēģija?Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku — kāda ir pareizā stratēģija? (2009/2105(INI))

25

2011/C 004E/06

Pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekme uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbībuEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (2009/2150(INI))

34

2011/C 004E/07

ECB 2008. gada pārskatsEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par ECB 2008. gada pārskatu (2009/2090(INI))

44

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts

2011/C 004E/08

Ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesijuEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesiju (2010/2020(INI))

49

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Eiropas Parlaments |
| | Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts |
| 2011/C 004E/09 | Nosacījumi dzīvu dzīvnieku un svaigas gaļas importēšanai Kopienā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru atceļ Padomes Lēmumu 79/542/EEK, ar ko izveido trešu valstu vai trešu valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus, lai Kopienā importētu konkrētus dzīvus dzīvniekus un tādu dzīvnieku svaigu gaļu (COM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD)) | 57 |
| P7_TC1-COD(2009)0146Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 25. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES, ar kuru atceļ Padomes Lēmumu 79/542/EEK, ar ko izveido trešu valstu vai trešu valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus, lai Kopienā importētu konkrētus dzīvus dzīvniekus un tādu dzīvnieku svaigu gaļu | 58 |
| 2011/C 004E/10 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana: Lietuva/mēbeļu ražošanaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD)) | 58 |
| PIELIKUMS | 60 |
| 2011/C 004E/11 | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana: Lietuva/apģērbu ražošanaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD)) | 61 |
| PIELIKUMS | 63 |
| 2011/C 004E/12 | Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieka iecelšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par Padomes ieteikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta iecelšanu (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE)) | 64 |
| 2011/C 004E/13 | Milan Martin Cvikl iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Milan Martin Cvikl par Revīzijas palātas locekli (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE)) | 65 |
| 2011/C 004E/14 | Rasa Budbergyté iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Rasa Budbergyté par Revīzijas palātas locekli (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/15 | Kersti Kaljulaid iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Kersti Kaljulaid par Revīzijas palātas locekli (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/16 | Igoru Ludboržu iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Igoru Ludboržu par Revīzijas palātas locekli (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE)) | 67 |
| 2011/C 004E/17 | Szabolcs Fazakas iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Szabolcs Fazakas par Revīzijas palātas locekli (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/18 | Ladislav Balko iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Ladislav Balko par Revīzijas palātas locekli (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/19 | Louis Galea iecelšana par Revīzijas palātas locekliBudžeta kontroles komiteja Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Louis Galea par Revīzijas palātas locekli (C7–0020/2010 – 2010/0808(NLE)) | 69 |
| 2011/C 004E/20 | Augustyn Bronisław Kubik iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Augustyn Bronisław Kubik par Revīzijas palātas locekli (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/21 | Jan Kinšt iecelšana par Revīzijas palātas locekiEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Jan Kinšt par Revīzijas palātas locekli (C7–0015/2010 – 2010/0803(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/22 | Eoin O’Shea iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Eoin O’Shea par Revīzijas palātas locekli (C7–0033/2010 – 2010/0812(NLE)) | 71 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts

2011/C 004E/09

Nosacījumi dzīvu dzīvnieku un svaigas gaļas importēšanai Kopienā ***IEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru atceļ Padomes Lēmumu 79/542/EEK, ar ko izveido trešu valstu vai trešu valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus, lai Kopienā importētu konkrētus dzīvus dzīvniekus un tādu dzīvnieku svaigu gaļu (COM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

57

P7_TC1-COD(2009)0146Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 25. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES, ar kuru atceļ Padomes Lēmumu 79/542/EEK, ar ko izveido trešu valstu vai trešu valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus, lai Kopienā importētu konkrētus dzīvus dzīvniekus un tādu dzīvnieku svaigu gaļu

58

2011/C 004E/10

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana: Lietuva/mēbeļu ražošanaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

58

PIELIKUMS

60

2011/C 004E/11

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana: Lietuva/apģērbu ražošanaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

61

PIELIKUMS

63

2011/C 004E/12

Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieka iecelšanaEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par Padomes ieteikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta iecelšanu (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

64

2011/C 004E/13

Milan Martin Cvikl iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Milan Martin Cvikl par Revīzijas palātas locekli (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

Milan Martin Cvikl

Milan Martin Cvikl

65

2011/C 004E/14

Rasa Budbergyté iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Rasa Budbergyté par Revīzijas palātas locekli (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

Rasa Budbergyté

Rasa Budbergyté

66

2011/C 004E/15

Kersti Kaljulaid iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Kersti Kaljulaid par Revīzijas palātas locekli (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

Kersti Kaljulaid

Kersti Kaljulaid

66

2011/C 004E/16

Igoru Ludboržu iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Igoru Ludboržu par Revīzijas palātas locekli (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

Igoru Ludboržu

Igoru Ludboržu

67

2011/C 004E/17

Szabolcs Fazakas iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Szabolcs Fazakas par Revīzijas palātas locekli (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

Szabolcs Fazakas

Szabolcs Fazakas

68

2011/C 004E/18

Ladislav Balko iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Ladislav Balko par Revīzijas palātas locekli (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

Ladislav Balko

Ladislav Balko

68

2011/C 004E/19

Louis Galea iecelšana par Revīzijas palātas locekliBudžeta kontroles komiteja Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Louis Galea par Revīzijas palātas locekli (C7–0020/2010 – 2010/0808(NLE))

Louis Galea

Louis Galea

69

2011/C 004E/20

Augustyn Bronisław Kubik iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Augustyn Bronisław Kubik par Revīzijas palātas locekli (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

Augustyn Bronisław Kubik

Augustyn Bronisław Kubik

70

2011/C 004E/21

Jan Kinšt iecelšana par Revīzijas palātas locekiEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Jan Kinšt par Revīzijas palātas locekli (C7–0015/2010 – 2010/0803(NLE))

Jan Kinšt

Jan Kinšt

70

2011/C 004E/22

Eoin O’Shea iecelšana par Revīzijas palātas locekliEiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Eoin O’Shea par Revīzijas palātas locekli (C7–0033/2010 – 2010/0812(NLE))

Eoin O’Shea

Eoin O’Shea

71

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2010.–2011. GADA SESIJA 2010. gada 25. marts sēde Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 132 E, 21.5.2010. PIEŅEMTIE TEKSTI

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/1

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts2009. gada pārskats par euro zonu un valsts finansēm

P7_TA(2010)0072

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par ziņojumu par 2009. gada pārskatu par euro zonu un valsts finansēm (2009/2203(INI))

2011/C 4 E/01

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. oktobra paziņojumu par gada pārskatu par euro zonu (COM(2009)0527) un tam pievienoto 2009. gada 7. oktobra Komisijas dienestu darba dokumentu par gada pārskatu par euro zonu (SEC(2009)1313),

ņemot vērā 2009. gada 12. augusta Komisijas dienestu darba dokumentu par publiskajām finansēm EMS 2009. gadā (SEC(2009)1120),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 14. oktobra paziņojumu par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos (COM(2009)0545),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. janvāra ieteikumu Padomes ieteikumam par atjauninātu 2009. gada redakciju dalībvalstu un Kopienas ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm un par dalībvalstu nodarbinātības politiku īstenošanu (COM(2009)0034),

ņemot vērā 2008. gada 18. novembra rezolūciju par EMS@10 “Ekonomikas un monetārās savienības pirmie 10 pastāvēšanas gadi un nākotnes uzdevumi” (1),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu (2),

ņemot vērā 2009. gada 13. janvāra rezolūciju par publiskajām finansēm EMS 2007. un 2008. gadā (3),

ņemot vērā 2008. gada 9 jūlija rezolūciju par ECB 2007. gada pārskatu (4),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0031/2010),

| A. | tā kā dalībvalstis ir piedzīvojušas vissmagāko ekonomikas un sociālo krīzi kopš Eiropas integrācijas procesa uzsākšanas; |
| --- | --- |

A.

tā kā dalībvalstis ir piedzīvojušas vissmagāko ekonomikas un sociālo krīzi kopš Eiropas integrācijas procesa uzsākšanas;

| B. | tā kā stabila valūta un pareiza fiskālā politika ir pierādījusi savu vērtību, mazinot krīzes ietekmi uz Eiropu; |
| --- | --- |

B.

tā kā stabila valūta un pareiza fiskālā politika ir pierādījusi savu vērtību, mazinot krīzes ietekmi uz Eiropu;

| C. | tā kā Eiropas ekonomikas stabilizēšanā būtiska nozīme bija fiskālajai un monetārajai politikai, kā arī stabilizācijas pasākumiem finanšu nozarē; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas ekonomikas stabilizēšanā būtiska nozīme bija fiskālajai un monetārajai politikai, kā arī stabilizācijas pasākumiem finanšu nozarē;

| D. | tā kā, pateicoties G20 valstu, ES un dalībvalstu fiskālās politikas un pretkrīzes pasākumu saskaņošanai ilgākā laika periodā, bija iespējams izvairīties no turpmākas situācijas pasliktināšanās; |
| --- | --- |

D.

tā kā, pateicoties G20 valstu, ES un dalībvalstu fiskālās politikas un pretkrīzes pasākumu saskaņošanai ilgākā laika periodā, bija iespējams izvairīties no turpmākas situācijas pasliktināšanās;

| E. | tā kā daudzās dalībvalstīs īstenoja prociklisku fiskālo politiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā daudzās dalībvalstīs īstenoja prociklisku fiskālo politiku;

| F. | tā kā patiesa ES mēroga ekonomiskā politika ir pieņemta tikai attiecībā uz monetāro politiku un tā kā ir ierobežotas iespējas saskaņot fiskālo politiku, kas ir galvenokārt dalībvalstu atbildības jautājums; |
| --- | --- |

F.

tā kā patiesa ES mēroga ekonomiskā politika ir pieņemta tikai attiecībā uz monetāro politiku un tā kā ir ierobežotas iespējas saskaņot fiskālo politiku, kas ir galvenokārt dalībvalstu atbildības jautājums;

| G. | tā kā naftas, gāzes, derīgo izrakteņu un citu neatjaunojamu resursu cenas ir ārkārtīgi svārstīgas un tās bija viens no faktoriem globālas nelīdzsvarotības radīšanā un galvenais šķērslis, kas 2008. gadā neļāva samazināt inflāciju zem 2 %, bet tuvu tiem, atbilstīgi ECB noteiktajam mērķim; tā kā sagaidāms, ka šīs cenas vidēji ilgā laikā pieaugs, apdraudot makroekonomisko stabilitāti euro zonā; |
| --- | --- |

G.

tā kā naftas, gāzes, derīgo izrakteņu un citu neatjaunojamu resursu cenas ir ārkārtīgi svārstīgas un tās bija viens no faktoriem globālas nelīdzsvarotības radīšanā un galvenais šķērslis, kas 2008. gadā neļāva samazināt inflāciju zem 2 %, bet tuvu tiem, atbilstīgi ECB noteiktajam mērķim; tā kā sagaidāms, ka šīs cenas vidēji ilgā laikā pieaugs, apdraudot makroekonomisko stabilitāti euro zonā;

| H. | tā kā ir paredzams, ka lielāki izdevumi, ko rada ekonomikas atbalstīšanai paredzētie automātiskie stabilizēšanas un izvēles pasākumi apvienojumā ar finanšu nozares un zemāku nodokļu ieņēmumu radīto ietekmi, 2010. gadā liks dalībvalstu budžeta deficītam strauji pieaugt līdz 7 % no IKP; tā kā 2011. gadā ir gaidāma zināma situācijas uzlabošanās; tā kā dažas dalībvalstis tomēr atkārtoti neievēroja Stabilitātes pakta kritērijus vēl ilgi pirms krīzes sākuma; tā kā valsts finanšu stabilitātes atgūšana ir būtiski svarīga un kalpo kā priekšnoteikums mūsu kopējās valūtas stabilitātei; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir paredzams, ka lielāki izdevumi, ko rada ekonomikas atbalstīšanai paredzētie automātiskie stabilizēšanas un izvēles pasākumi apvienojumā ar finanšu nozares un zemāku nodokļu ieņēmumu radīto ietekmi, 2010. gadā liks dalībvalstu budžeta deficītam strauji pieaugt līdz 7 % no IKP; tā kā 2011. gadā ir gaidāma zināma situācijas uzlabošanās; tā kā dažas dalībvalstis tomēr atkārtoti neievēroja Stabilitātes pakta kritērijus vēl ilgi pirms krīzes sākuma; tā kā valsts finanšu stabilitātes atgūšana ir būtiski svarīga un kalpo kā priekšnoteikums mūsu kopējās valūtas stabilitātei;

| I. | tā kā krīzes radītās izmaksas bija galvenais iemesls, kāpēc situācija valsts finanšu jomā atkal pasliktinājās, bet lielākajai daļai dalībvalstu fiskālā bilance pirms krīzes bija uzlabojusies; tā kā ir tomēr jāņem vērā, ka vairākām dalībvalstīm jau pirms krīzes bija lieli valsts parādi; |
| --- | --- |

I.

tā kā krīzes radītās izmaksas bija galvenais iemesls, kāpēc situācija valsts finanšu jomā atkal pasliktinājās, bet lielākajai daļai dalībvalstu fiskālā bilance pirms krīzes bija uzlabojusies; tā kā ir tomēr jāņem vērā, ka vairākām dalībvalstīm jau pirms krīzes bija lieli valsts parādi;

| J. | tā kā valsts izdevumiem vajadzēja būt anticikliskiem, lai izvairītos no vēl pamatīgākas ekonomikas lejupslīdes, un anticikliskums joprojām ir nepieciešams, lai nodrošinātu ekonomikas stabilitāti; tā kā pārmērīgs strukturāls budžeta deficīts un pārmērīgs valsts parāds ir nopietns šķērslis ekonomikas izaugsmei un pamatīgi ierobežo izdevumus tādās jomās kā izglītība, aprūpe, jauninājumi un komunālie pakalpojumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā valsts izdevumiem vajadzēja būt anticikliskiem, lai izvairītos no vēl pamatīgākas ekonomikas lejupslīdes, un anticikliskums joprojām ir nepieciešams, lai nodrošinātu ekonomikas stabilitāti; tā kā pārmērīgs strukturāls budžeta deficīts un pārmērīgs valsts parāds ir nopietns šķērslis ekonomikas izaugsmei un pamatīgi ierobežo izdevumus tādās jomās kā izglītība, aprūpe, jauninājumi un komunālie pakalpojumi;

| K. | tā kā euro zonas izveide, lai gan vēlama, ir radījusi situāciju, kurā vairs nav iespējams izvēlēties elastīgu valsts valūtas kursa politiku; |
| --- | --- |

K.

tā kā euro zonas izveide, lai gan vēlama, ir radījusi situāciju, kurā vairs nav iespējams izvēlēties elastīgu valsts valūtas kursa politiku;

| L. | tā kā, izstrādājot politikas plānus, ir gandrīz neiespējami paredzēt tik milzīga apmēra krīzi, Stabilitātes un izaugsmes pakts tika izstrādāts gan labvēlīgām, gan nelabvēlīgām situācijām, bet daudzas dalībvalstis nepildīja paktā paredzētos pienākumus un nesagatavojās nelabvēlīgai situācijai; |
| --- | --- |

L.

tā kā, izstrādājot politikas plānus, ir gandrīz neiespējami paredzēt tik milzīga apmēra krīzi, Stabilitātes un izaugsmes pakts tika izstrādāts gan labvēlīgām, gan nelabvēlīgām situācijām, bet daudzas dalībvalstis nepildīja paktā paredzētos pienākumus un nesagatavojās nelabvēlīgai situācijai;

| M. | tā kā globalizācijas dēļ euro zona ir spiesta aktīvi iesaistīties globālajā ekonomikas un finanšu pārvaldībā; |
| --- | --- |

M.

tā kā globalizācijas dēļ euro zona ir spiesta aktīvi iesaistīties globālajā ekonomikas un finanšu pārvaldībā;

| N. | tā kā euro potenciāls nav pietiekami izmantots pasaules līmenī, jo euro zonai nav ne skaidri noteiktas starptautiskās stratēģijas, ne arī efektīvas starptautiskās pārstāvības; |
| --- | --- |

N.

tā kā euro potenciāls nav pietiekami izmantots pasaules līmenī, jo euro zonai nav ne skaidri noteiktas starptautiskās stratēģijas, ne arī efektīvas starptautiskās pārstāvības;

Monetārā politika

| 1. | pauž satraukumu par notiekošo un gaidāmo nodarbinātības samazināšanos Eiropas Savienībā, lai gan monetārās un fiskālās politikas jomā ir pieliktas ārkārtējas pūles; uzsver, ka papildus ārkārtas pasākumiem ekonomikas atveseļošanas jomā ir jāpaātrina, nevis jāpalēnina strukturālas reformas, lai padarītu Eiropas ekonomiku un darba tirgu spēcīgāku un izturīgāku pret ekonomikas satricinājumiem pasaulē; |
| --- | --- |

1.

pauž satraukumu par notiekošo un gaidāmo nodarbinātības samazināšanos Eiropas Savienībā, lai gan monetārās un fiskālās politikas jomā ir pieliktas ārkārtējas pūles; uzsver, ka papildus ārkārtas pasākumiem ekonomikas atveseļošanas jomā ir jāpaātrina, nevis jāpalēnina strukturālas reformas, lai padarītu Eiropas ekonomiku un darba tirgu spēcīgāku un izturīgāku pret ekonomikas satricinājumiem pasaulē;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka kopš 2008. gada oktobra ECB monetārā politika ir aktīva un elastīga, īstenojot pasākumus kredītiestāžu likviditātes veicināšanai; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka kopš 2008. gada oktobra ECB monetārā politika ir aktīva un elastīga, īstenojot pasākumus kredītiestāžu likviditātes veicināšanai;

| 3. | pauž satraukumu, ka visas bankas nav izmantojušas ECB un citu centrālo banku nodrošināto papildu likviditāti, lai atvieglotu kredītresursu trūkumu, no kura cieš ražotāji, un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi; |
| --- | --- |

3.

pauž satraukumu, ka visas bankas nav izmantojušas ECB un citu centrālo banku nodrošināto papildu likviditāti, lai atvieglotu kredītresursu trūkumu, no kura cieš ražotāji, un jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi;

| 4. | atzinīgi vērtē Padomes, ECB un Eurogrupas pastiprināto sadarbību; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Padomes, ECB un Eurogrupas pastiprināto sadarbību;

| 5. | pauž bažas par to, kādu ietekmi uz euro zonas ekonomiku atstās ASV dolāra vērtības straujā krišanās, kā arī Ķīnas juaņas-renminbi vērtības straujais zudums pēc tam, kad Ķīnas valdība, nelikumīgi iejaucoties, to devalvēja; pauž bažas par iespējamo jauna aktīvu burbuļa veidošanos Āzijā; aicina pastiprināt starptautisko dialogu makroekonomikas jomā, lai pielāgotu valūtu maiņas kursus un tādējādi panāktu lielāku līdzsvaru pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

5.

pauž bažas par to, kādu ietekmi uz euro zonas ekonomiku atstās ASV dolāra vērtības straujā krišanās, kā arī Ķīnas juaņas-renminbi vērtības straujais zudums pēc tam, kad Ķīnas valdība, nelikumīgi iejaucoties, to devalvēja; pauž bažas par iespējamo jauna aktīvu burbuļa veidošanos Āzijā; aicina pastiprināt starptautisko dialogu makroekonomikas jomā, lai pielāgotu valūtu maiņas kursus un tādējādi panāktu lielāku līdzsvaru pasaules ekonomikā;

| 6. | norāda, ka reālu cenu stabilitāti var panākt tikai tad, ja pienācīgi risina jautājumu par inflācijas cēloņiem; šajā sakarībā uzsver, ka pirms finanšu krīzes vērojamo inflācijas pieaugumu neradīja pārmērīgs iekšējais pieprasījums, bet gan elektroenerģijas, pārtikas produktu, preču, finanšu aktīvu un nekustamo īpašumu cenu pieaugums; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka reālu cenu stabilitāti var panākt tikai tad, ja pienācīgi risina jautājumu par inflācijas cēloņiem; šajā sakarībā uzsver, ka pirms finanšu krīzes vērojamo inflācijas pieaugumu neradīja pārmērīgs iekšējais pieprasījums, bet gan elektroenerģijas, pārtikas produktu, preču, finanšu aktīvu un nekustamo īpašumu cenu pieaugums;

| 7. | uzsver faktu, ka algu mērenības pasākumi darbojas arī kā bremzējošs faktors attiecībā uz mājsaimniecības ienākumu un tādējādi arī uz privātā patēriņa izaugsmi; tādēļ brīdina, ka nevajag orientēties tikai uz mērenām algām kā uz instrumentu cenu stabilitātes panākšanai un konkurētspējas saglabāšanai; atgādina, ka aizvien lielāka konkurence pasaulē jau ir piespiedusi samazināt algas, lai gan augstākas preču cenas un energopatēriņa izmaksas ir samazinājušas ES patērētāju pirktspēju; uzsver, ka reālajām algām vajadzētu palielināties atbilstoši produktivitātes pieaugumam, lai garantētu ilgtermiņa stabilitāti ienākumu sadalē; |
| --- | --- |

7.

uzsver faktu, ka algu mērenības pasākumi darbojas arī kā bremzējošs faktors attiecībā uz mājsaimniecības ienākumu un tādējādi arī uz privātā patēriņa izaugsmi; tādēļ brīdina, ka nevajag orientēties tikai uz mērenām algām kā uz instrumentu cenu stabilitātes panākšanai un konkurētspējas saglabāšanai; atgādina, ka aizvien lielāka konkurence pasaulē jau ir piespiedusi samazināt algas, lai gan augstākas preču cenas un energopatēriņa izmaksas ir samazinājušas ES patērētāju pirktspēju; uzsver, ka reālajām algām vajadzētu palielināties atbilstoši produktivitātes pieaugumam, lai garantētu ilgtermiņa stabilitāti ienākumu sadalē;

| 8. | atkārtoti aicina uzlabot koordināciju starp PTO, SVF, Finanšu stabilitātes padomi un Pasaules Bankas grupu, lai apkarotu spekulāciju un risinātu ekonomikas krīzes radītās problēmas; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti aicina uzlabot koordināciju starp PTO, SVF, Finanšu stabilitātes padomi un Pasaules Bankas grupu, lai apkarotu spekulāciju un risinātu ekonomikas krīzes radītās problēmas;

| 9. | atgādina, ka valūtas kursu svārstības kavē pasaules ekonomikas atveseļošanos un ka ir svarīgi koordinēt monetāro politiku, lai izvairītos no finansiālas nelīdzsvarotības, kas varētu izraisīt makroekonomisku nestabilitāti; aicina, izmantojot SVF kā pasaules mēroga konsultāciju forumu monetārās politikas jautājumos, organizēt pasaules līmeņa monetāro konferenci; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka valūtas kursu svārstības kavē pasaules ekonomikas atveseļošanos un ka ir svarīgi koordinēt monetāro politiku, lai izvairītos no finansiālas nelīdzsvarotības, kas varētu izraisīt makroekonomisku nestabilitāti; aicina, izmantojot SVF kā pasaules mēroga konsultāciju forumu monetārās politikas jautājumos, organizēt pasaules līmeņa monetāro konferenci;

Koordinācijas un sadarbības uzlabošana ekonomikas politikas jomā

| 10. | atbalsta Komisiju, kas pauž bažas par ievērojamo nelīdzsvarotību saistībā ar darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu, ražīguma pieauguma tempiem, aizvien nevienlīdzīgāku ienākumu sadali un pārticību, tekošajiem norēķiniem un procentu likmju atšķirībām ES un euro zonā un pauž bažas par to, ka trūkst efektīvu mehānismu, ar ko varētu novērst šīs nelīdzsvarotības palielināšanos; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Komisiju, kas pauž bažas par ievērojamo nelīdzsvarotību saistībā ar darbaspēka vienības izmaksu pieaugumu, ražīguma pieauguma tempiem, aizvien nevienlīdzīgāku ienākumu sadali un pārticību, tekošajiem norēķiniem un procentu likmju atšķirībām ES un euro zonā un pauž bažas par to, ka trūkst efektīvu mehānismu, ar ko varētu novērst šīs nelīdzsvarotības palielināšanos;

| 11. | kā ierosināts Komisijas 2008. gada 7. maija paziņojumam “EMU@10 — panākumu un problēmu apzināšana pēc Ekonomikas un monetārās savienības desmit pastāvēšanas gadiem” (COM(2008)0238) pievienotajā dienestu darba dokumentā, aicina Komisiju izstrādāt dignostikas instrumentus un rādītājus, lai efektīvāk uzraudzītu un izvērtētu attiecīgo ekonomisko attīstību dalībvalstīs, tostarp paredzot darbaspēka vienības izmaksu, patieso valūtas kursu, finanšu tirgu un konkurenci ietekmējošu politikas nostādņu daudzpusēju uzraudzību; |
| --- | --- |

11.

kā ierosināts Komisijas 2008. gada 7. maija paziņojumam “EMU@10 — panākumu un problēmu apzināšana pēc Ekonomikas un monetārās savienības desmit pastāvēšanas gadiem” (COM(2008)0238) pievienotajā dienestu darba dokumentā, aicina Komisiju izstrādāt dignostikas instrumentus un rādītājus, lai efektīvāk uzraudzītu un izvērtētu attiecīgo ekonomisko attīstību dalībvalstīs, tostarp paredzot darbaspēka vienības izmaksu, patieso valūtas kursu, finanšu tirgu un konkurenci ietekmējošu politikas nostādņu daudzpusēju uzraudzību;

| 12. | ņem vērā bažas, ko Komisija paudusi ikgadējā paziņojumā par euro zonu 2009. gadā saistībā ar nelīdzsvarotības pieaugumu euro zonā un divus aspektus, kas saskaņā ar Komisijas pausto viedokli ir galvenie nelīdzsvarotības cēloņi — no vienas puses, viegli sagraujamu izaugsmes modeli, kas balstās uz konkurētspējīgu eksporta nozari un ko neizlīdzsvaro vietējais pieprasījums, un no otras puses, to, ka dažās valstīs, kas cieta no deficīta, nelīdzsvarotība, iespējams, izpaudās kā pārmērīgs vietējais pieprasījums, mājokļu cenu pieaugums un pārāk strauja izaugsme būvniecības nozarē; tādēļ ierosina, lai Komisija izskata iespējamos veidus, kā efektīvi uzlabot euro zonas ekonomikas pārvaldīšanu, tai skaitā jaunu mehānismu izveidi, lai novērstu atkārtotu pārmērīgu šādas nelīdzsvarotības pieaugumu nākotnē un asimetriskos satricinājumus, ko tie veicina; |
| --- | --- |

12.

ņem vērā bažas, ko Komisija paudusi ikgadējā paziņojumā par euro zonu 2009. gadā saistībā ar nelīdzsvarotības pieaugumu euro zonā un divus aspektus, kas saskaņā ar Komisijas pausto viedokli ir galvenie nelīdzsvarotības cēloņi — no vienas puses, viegli sagraujamu izaugsmes modeli, kas balstās uz konkurētspējīgu eksporta nozari un ko neizlīdzsvaro vietējais pieprasījums, un no otras puses, to, ka dažās valstīs, kas cieta no deficīta, nelīdzsvarotība, iespējams, izpaudās kā pārmērīgs vietējais pieprasījums, mājokļu cenu pieaugums un pārāk strauja izaugsme būvniecības nozarē; tādēļ ierosina, lai Komisija izskata iespējamos veidus, kā efektīvi uzlabot euro zonas ekonomikas pārvaldīšanu, tai skaitā jaunu mehānismu izveidi, lai novērstu atkārtotu pārmērīgu šādas nelīdzsvarotības pieaugumu nākotnē un asimetriskos satricinājumus, ko tie veicina;

| 13. | uzsver, ka Komisija ikgadējā paziņojumā par euro zonu 2009. gadā skaidri norāda, ka izveidotais politikas koordinācijas mehānisms euro zonā krīzes laikā nedarbojās labi; tāpat kā Komisija uzskata, ka ir steidzami nepieciešama makroekonomikas uzraudzības padziļināšana un paplašināšana, lai saskaņoti reaģētu uz krīzi; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Komisija ikgadējā paziņojumā par euro zonu 2009. gadā skaidri norāda, ka izveidotais politikas koordinācijas mehānisms euro zonā krīzes laikā nedarbojās labi; tāpat kā Komisija uzskata, ka ir steidzami nepieciešama makroekonomikas uzraudzības padziļināšana un paplašināšana, lai saskaņoti reaģētu uz krīzi;

| 14. | atzinīgi vērtē EIB līdzekļu izmantošanu, kā arī kopējos, bet atšķirīgos dalībvalstu ieguldījumus anticiklisku valsts izdevumu nodrošināšanā krīzes laikā, ko veica, lai daļēji kompensētu Eiropas budžeta ierobežoto apmēru; tomēr brīdina, ka pārmērīga balstīšanās uz EIB palīdzību var radīt situāciju, kad tiek apieta budžeta procedūra un Eiropas Parlamentam tiek kavēts sniegt atzinumu par saistību izdevumu trajektoriju; tādēļ atgādina, ka ar EIB nebūtu jāaizstāj ES budžets; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē EIB līdzekļu izmantošanu, kā arī kopējos, bet atšķirīgos dalībvalstu ieguldījumus anticiklisku valsts izdevumu nodrošināšanā krīzes laikā, ko veica, lai daļēji kompensētu Eiropas budžeta ierobežoto apmēru; tomēr brīdina, ka pārmērīga balstīšanās uz EIB palīdzību var radīt situāciju, kad tiek apieta budžeta procedūra un Eiropas Parlamentam tiek kavēts sniegt atzinumu par saistību izdevumu trajektoriju; tādēļ atgādina, ka ar EIB nebūtu jāaizstāj ES budžets;

| 15. | ir vienisprātis ar Komisiju, ka finanšu tirgu pārraudzība un reglamentēšana, fiskālā disciplīna un iekšējo un ārējo deficītu ierobežošana ir būtiski elementi Ekonomikas un monetārās savienības veiksmīgā attīstībā; |
| --- | --- |

15.

ir vienisprātis ar Komisiju, ka finanšu tirgu pārraudzība un reglamentēšana, fiskālā disciplīna un iekšējo un ārējo deficītu ierobežošana ir būtiski elementi Ekonomikas un monetārās savienības veiksmīgā attīstībā;

| 16. | uzsver nepieciešamību visaptveroši piemērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, vienlaikus norādot, ka šā pakta noteikumi attiecas tikai uz budžeta deficītu un valsts parādu; norāda, ka ar šo fiskālās saskaņošanas instrumentu tikai daļēji novērš galvenos euro zonas ekonomiskās nelīdzsvarotības cēloņus; tādēļ uzskata, ka fiskālā saskaņošana jāveic lielākā mērā, nekā tas paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā; |
| --- | --- |

16.

uzsver nepieciešamību visaptveroši piemērot Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, vienlaikus norādot, ka šā pakta noteikumi attiecas tikai uz budžeta deficītu un valsts parādu; norāda, ka ar šo fiskālās saskaņošanas instrumentu tikai daļēji novērš galvenos euro zonas ekonomiskās nelīdzsvarotības cēloņus; tādēļ uzskata, ka fiskālā saskaņošana jāveic lielākā mērā, nekā tas paredzēts Stabilitātes un izaugsmes paktā;

| 17. | uzsver, ka pašreizējai ekonomikas un finanšu krīzei un pastiprinātai finanšu koordinācijai starp dalībvalstīm, kuras jau ir ieviesušas euro, nevajadzētu izraisīt euro zonas iekapsulēšanu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka pašreizējai ekonomikas un finanšu krīzei un pastiprinātai finanšu koordinācijai starp dalībvalstīm, kuras jau ir ieviesušas euro, nevajadzētu izraisīt euro zonas iekapsulēšanu;

| 18. | atkārtoti pauž viedokli par to, ka ekonomikas koordinācijai vajadzētu notikt, izmantojot integrētu Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģiju un pamatojoties uz topošo ES stratēģiju 2020. gadam, integrētajām pamatnostādnēm, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un konverģences un stabilitātes programmām; |
| --- | --- |

18.

atkārtoti pauž viedokli par to, ka ekonomikas koordinācijai vajadzētu notikt, izmantojot integrētu Eiropas ekonomikas un nodarbinātības stratēģiju un pamatojoties uz topošo ES stratēģiju 2020. gadam, integrētajām pamatnostādnēm, ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un konverģences un stabilitātes programmām;

Valsts finanses

| 19. | pauž nopietnas bažas par valsts parāda kritiskajiem apmēriem un par tā prognozēto straujo pieaugumu 2010. un 2011. gadā; |
| --- | --- |

19.

pauž nopietnas bažas par valsts parāda kritiskajiem apmēriem un par tā prognozēto straujo pieaugumu 2010. un 2011. gadā;

| 20. | uzsver to, cik svarīgi ir efektīvi izmantot Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. panta jaunos noteikumus, lai uzlabotu koordināciju ekonomikas jomā un euro zonas pārvaldību; sagaida, ka Komisija un Euro grupas priekšsēdētājs saistībā ar šo jautājumu pieņems konkrētus priekšlikumus; |
| --- | --- |

20.

uzsver to, cik svarīgi ir efektīvi izmantot Līguma par Eiropas Savienības darbību 136. panta jaunos noteikumus, lai uzlabotu koordināciju ekonomikas jomā un euro zonas pārvaldību; sagaida, ka Komisija un Euro grupas priekšsēdētājs saistībā ar šo jautājumu pieņems konkrētus priekšlikumus;

| 21. | atzinīgi vērtē Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes pirmo gada pārskatu un piekrīt arī tās secinājumam, ka jācenšas panākt valsts statistikas iestāžu profesionālās neatkarības juridiskā pamata radīšanu tajās dalībvalstīs, kurās tas vēl nav izdarīts; gaida Komisijas (Eiropas Kopienu Statistikas biroja) ikgadējo novērtējumu par atbilstību Prakses kodeksam, kā tas paredzēts Komisijas ieteikumā par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (COM(2005)0217 galīgā redakcija); |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Eiropas Statistikas pārvaldības konsultatīvās padomes pirmo gada pārskatu un piekrīt arī tās secinājumam, ka jācenšas panākt valsts statistikas iestāžu profesionālās neatkarības juridiskā pamata radīšanu tajās dalībvalstīs, kurās tas vēl nav izdarīts; gaida Komisijas (Eiropas Kopienu Statistikas biroja) ikgadējo novērtējumu par atbilstību Prakses kodeksam, kā tas paredzēts Komisijas ieteikumā par valsts un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību (COM(2005)0217 galīgā redakcija);

| 22. | pauž bažas par dalībvalstu nelielo spēju pretoties turpmākai ekonomikas lejupslīdei un ieguldīt steidzami nepieciešamos līdzekļus zināšanās, rūpniecības nozares modernizācijā un ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par dalībvalstu nelielo spēju pretoties turpmākai ekonomikas lejupslīdei un ieguldīt steidzami nepieciešamos līdzekļus zināšanās, rūpniecības nozares modernizācijā un ilgtspējīgā attīstībā;

| 23. | piekrīt, ka, palielinot sistēmas elastīgumu, pārskatītajā 2005. gada Stabilitātes un izaugsmes paktā ir paredzēti pareizi instrumenti, ar kuriem koordinēt “izejas stratēģijas“ un radīt pietiekami lielas iespējas rīkoties ekonomikas lejupslīdes situācijās, lai nodrošinātu ekonomiskās atveseļošanās konsolidāciju; tomēr uzskata, ka, tiklīdz pašreizējā lejupslīde būs beigusies, ir nepieciešams, ievērojot reformētā Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, stiprināt pakta preventīvo sadaļu, lai nodrošinātu, ka izaugsmes periodos dalībvalstis atturas no procikliskas politikas īstenošanas; |
| --- | --- |

23.

piekrīt, ka, palielinot sistēmas elastīgumu, pārskatītajā 2005. gada Stabilitātes un izaugsmes paktā ir paredzēti pareizi instrumenti, ar kuriem koordinēt “izejas stratēģijas“ un radīt pietiekami lielas iespējas rīkoties ekonomikas lejupslīdes situācijās, lai nodrošinātu ekonomiskās atveseļošanās konsolidāciju; tomēr uzskata, ka, tiklīdz pašreizējā lejupslīde būs beigusies, ir nepieciešams, ievērojot reformētā Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus, stiprināt pakta preventīvo sadaļu, lai nodrošinātu, ka izaugsmes periodos dalībvalstis atturas no procikliskas politikas īstenošanas;

| 24. | uzsver, ka, izvērtējot dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmas, Komisijai būtu jāliek lielāks uzsvars uz secinājumiem, kas iekļauti tās Paziņojumā par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos (COM(2009)0545); |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka, izvērtējot dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmas, Komisijai būtu jāliek lielāks uzsvars uz secinājumiem, kas iekļauti tās Paziņojumā par valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību ekonomikas atveseļošanas apstākļos (COM(2009)0545);

| 25. | atbalsta to, ka Komisija izmanto pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, lai samazinātu valsts budžeta deficītu un uzsver to, cik svarīgas ir pareizā laikā ieplānotas, tālejošas, konkrētas un kvantitatīvas dalībvalstu valsts finansējuma līdzsvarošanai paredzētas programmas, kuras tiks uzsāktas 2010. un 2011. gadā; |
| --- | --- |

25.

atbalsta to, ka Komisija izmanto pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, lai samazinātu valsts budžeta deficītu un uzsver to, cik svarīgas ir pareizā laikā ieplānotas, tālejošas, konkrētas un kvantitatīvas dalībvalstu valsts finansējuma līdzsvarošanai paredzētas programmas, kuras tiks uzsāktas 2010. un 2011. gadā;

| 26. | pauž ārkārtīgi lielas bažas par notikumu pavērsienu saistībā ar budžeta deficītu Grieķijā; aicina gūt mācību no šīs situācijas, turpinot euro zonas paplašināšanu, jo īpaši saistībā ar statistikas datu kvalitāti; |
| --- | --- |

26.

pauž ārkārtīgi lielas bažas par notikumu pavērsienu saistībā ar budžeta deficītu Grieķijā; aicina gūt mācību no šīs situācijas, turpinot euro zonas paplašināšanu, jo īpaši saistībā ar statistikas datu kvalitāti;

| 27. | uzskata, ka dalībvalstīm, kurām ir grūtības nodrošināt valsts finanšu ilgtspēju, ir, pirmām kārtām, pašām jāuzņemas atbildība par šo grūtību novēršanu, jo īpaši īstenojot piemērotāku fiskālo politiku; aicina dalībvalstis paātrināt reformu īstenošanu, pieņemot mērķtiecīgas politikas pamatnostādnes, lai novērstu trūkumus ilgtspējībā, ko radījis augstais parādsaistību līmenis un izmaksas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka dalībvalstīm, kurām ir grūtības nodrošināt valsts finanšu ilgtspēju, ir, pirmām kārtām, pašām jāuzņemas atbildība par šo grūtību novēršanu, jo īpaši īstenojot piemērotāku fiskālo politiku; aicina dalībvalstis paātrināt reformu īstenošanu, pieņemot mērķtiecīgas politikas pamatnostādnes, lai novērstu trūkumus ilgtspējībā, ko radījis augstais parādsaistību līmenis un izmaksas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu;

| 28. | uzsver, ka daži trūkumi Ekonomikas un monetārās savienības izveidē un, zināmā mērā, konkrētu euro zonas dalībvalstu un trešo valstu partneru ekonomikas politika apgrūtina ES dalībvalstu spēju sakārtot savu finanšu sistēmu; atkārtoti pauž pārliecību, ka ir jāpaplašina pašreizējais euro zonā noteiktais politikas koordinācijas mehānisms īpaši, lai risinātu pašreiz euro zonā vērojamās un nākotnē iespējamās nelīdzsvarotības un noviržu radītās problēmas; saistībā ar šo pauž nožēlu, ka valdības nav pieņēmušas saistošu apņemšanos pastiprināt euro zonā koordināciju; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka daži trūkumi Ekonomikas un monetārās savienības izveidē un, zināmā mērā, konkrētu euro zonas dalībvalstu un trešo valstu partneru ekonomikas politika apgrūtina ES dalībvalstu spēju sakārtot savu finanšu sistēmu; atkārtoti pauž pārliecību, ka ir jāpaplašina pašreizējais euro zonā noteiktais politikas koordinācijas mehānisms īpaši, lai risinātu pašreiz euro zonā vērojamās un nākotnē iespējamās nelīdzsvarotības un noviržu radītās problēmas; saistībā ar šo pauž nožēlu, ka valdības nav pieņēmušas saistošu apņemšanos pastiprināt euro zonā koordināciju;

| 29. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par pasākumu kopumu, lai palīdzētu dalībvalstīm atjaunot līdzsvaru to norēķinu kontos un finansēt valsts ieguldījumus, iekļaujot šajos pasākumos:






  a) | euro obligāciju izdošanu vai līdzīgu pasākumu veikšanu, lai pazeminātu procentu izmaksas par valsts parāda apkalpošanu, ņemot vērā, ka procentu likmju atšķirības starp dalībvalstīm nav noslīdējušas zemāk par atšķirību līmeni, kas bija vērojams pirms krīzes; |
| --- | --- | --- |

29.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par pasākumu kopumu, lai palīdzētu dalībvalstīm atjaunot līdzsvaru to norēķinu kontos un finansēt valsts ieguldījumus, iekļaujot šajos pasākumos:

a)

euro obligāciju izdošanu vai līdzīgu pasākumu veikšanu, lai pazeminātu procentu izmaksas par valsts parāda apkalpošanu, ņemot vērā, ka procentu likmju atšķirības starp dalībvalstīm nav noslīdējušas zemāk par atšķirību līmeni, kas bija vērojams pirms krīzes;

| b) | dalībvalstu sadarbības nodokļu jomā veicināšanu, tostarp paredzot grafiku kopējas konsolidētas uzņēmumu nodokļa bāzes ieviešanai; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu sadarbības nodokļu jomā veicināšanu, tostarp paredzot grafiku kopējas konsolidētas uzņēmumu nodokļa bāzes ieviešanai;

| c) | ziņojumu ieviešanu par katras atsevišķas valsts uzņēmumu peļņu un attiecīgi samaksāto peļņas nodokli; |
| --- | --- |

c)

ziņojumu ieviešanu par katras atsevišķas valsts uzņēmumu peļņu un attiecīgi samaksāto peļņas nodokli;

| 30. | atkārtoti pauž viedokli, ka, nosakot savas valsts budžetu, dalībvalstu valdībām vajadzētu ņemt vērā integrētās pamatnostādnes un katrai valstij specifiskus ieteikumus, kā arī vispārējo budžeta stāvokli euro zonā; atšķirīgos valstu fiskālos kalendārus un galvenos pieņēmumus pamatprognozēs vajadzētu saskaņot, lai izvairītos no atšķirībām, kādas rodas, izmantojot atšķirīgas makroekonomikas prognozes (piemēram, par globālo izaugsmi, ES izaugsmi, naftas barela cenu un procentu likmēm) un citus parametrus; |
| --- | --- |

30.

atkārtoti pauž viedokli, ka, nosakot savas valsts budžetu, dalībvalstu valdībām vajadzētu ņemt vērā integrētās pamatnostādnes un katrai valstij specifiskus ieteikumus, kā arī vispārējo budžeta stāvokli euro zonā; atšķirīgos valstu fiskālos kalendārus un galvenos pieņēmumus pamatprognozēs vajadzētu saskaņot, lai izvairītos no atšķirībām, kādas rodas, izmantojot atšķirīgas makroekonomikas prognozes (piemēram, par globālo izaugsmi, ES izaugsmi, naftas barela cenu un procentu likmēm) un citus parametrus;

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt instrumentus, lai palielinātu dalībvalstu budžetu salīdzināmību no dažādu kategoriju izdevumu viedokļa; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt instrumentus, lai palielinātu dalībvalstu budžetu salīdzināmību no dažādu kategoriju izdevumu viedokļa;

| 32. | aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt konkrētu priekšlikumu par to, kā finanšu nozarei vajadzētu iesaistīties krīzes radīto izmaksu segšanā; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt konkrētu priekšlikumu par to, kā finanšu nozarei vajadzētu iesaistīties krīzes radīto izmaksu segšanā;

| 33. | aicina ECB, Komisiju un euro zonas dalībvalstis stimulēt ekonomiskās un monetārās integrācijas procesu ES un atbalstīt euro zonas paplašināšanu; |
| --- | --- |

33.

aicina ECB, Komisiju un euro zonas dalībvalstis stimulēt ekonomiskās un monetārās integrācijas procesu ES un atbalstīt euro zonas paplašināšanu;

| 34. | aicina ECB atbalstīt euro zonā neietilpstošo dalībvalstu centienus ieviest euro, jo īpaši gadījumos, kad dalībvalstis ir pierādījušas spēju ievērot pareizu un stabilu fiskālo disciplīnu; |
| --- | --- |

34.

aicina ECB atbalstīt euro zonā neietilpstošo dalībvalstu centienus ieviest euro, jo īpaši gadījumos, kad dalībvalstis ir pierādījušas spēju ievērot pareizu un stabilu fiskālo disciplīnu;

Resursu atkarības novēršana un jaunu darbavietu izveide modernās, ekoloģiski ilgtspējīgās ražošanas nozarēs

| 35. | atgādina, ka krīze nav attaisnojums, lai kavētos risināt klimata pārmaiņu un vides degradācijas problēmas; uzsver, ka kavēšanās rīkoties var maksāt dārgi gan ekonomiskā, gan ekoloģiskā ziņā un ka lielāka energoefektivitāte un resursu efektivitāte, kā arī pāreja uz ilgtspējīgu atjaunojamu resursu izmantošanu ir labākais veids, kā ierobežot atkarību no nepietiekamajiem resursiem, vienlaicīgi veidojot jaunas darbavietas modernās un ekoloģiski ilgtspējīgās ražošanas nozarēs; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka krīze nav attaisnojums, lai kavētos risināt klimata pārmaiņu un vides degradācijas problēmas; uzsver, ka kavēšanās rīkoties var maksāt dārgi gan ekonomiskā, gan ekoloģiskā ziņā un ka lielāka energoefektivitāte un resursu efektivitāte, kā arī pāreja uz ilgtspējīgu atjaunojamu resursu izmantošanu ir labākais veids, kā ierobežot atkarību no nepietiekamajiem resursiem, vienlaicīgi veidojot jaunas darbavietas modernās un ekoloģiski ilgtspējīgās ražošanas nozarēs;

| 36. | aicina dalībvalstis un Komisiju radikāli pastiprināt centienus šajā jomā un lūdz ECB un Komisijai iekļaut šo jautājumu regulārajos ekonomikas ziņojumos; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis un Komisiju radikāli pastiprināt centienus šajā jomā un lūdz ECB un Komisijai iekļaut šo jautājumu regulārajos ekonomikas ziņojumos;

| 37. | aicina Euro grupu veikt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu to, ka dalībvalstis, kas vēlas pievienoties euro zonai un atbilst pievienošanās nosacījumiem, to var izdarīt; |
| --- | --- |

37.

aicina Euro grupu veikt nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu to, ka dalībvalstis, kas vēlas pievienoties euro zonai un atbilst pievienošanās nosacījumiem, to var izdarīt;

Euro zonas ārējā pārstāvība

| 38. | atkārtoti norāda, ka centieni veidot kopīgu starptautisku euro zonas valstu pārstāvniecību, lai gan valda krīze, nav nodrošinājuši lielus panākumus; |
| --- | --- |

38.

atkārtoti norāda, ka centieni veidot kopīgu starptautisku euro zonas valstu pārstāvniecību, lai gan valda krīze, nav nodrošinājuši lielus panākumus;

| 39. | uzskata, ka EMS politikas darba kārtībā kā viens no jautājumiem tiks iekļauts jautājums par problēmām, ko rada Āzijas jaunās tirgus ekonomikas valstis; pauž nožēlu, ka nav gūti nekādi panākumi euro zonas valstu ārējās pārstāvības uzlabošanā, lai gan euro kā rezerves valūtas nozīme pasaulē pieaug; uzsver, ka euro zonā ir jāizstrādā starptautiska stratēģija, kas atbilstu šīs valūtas starptautiskajam statusam; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka EMS politikas darba kārtībā kā viens no jautājumiem tiks iekļauts jautājums par problēmām, ko rada Āzijas jaunās tirgus ekonomikas valstis; pauž nožēlu, ka nav gūti nekādi panākumi euro zonas valstu ārējās pārstāvības uzlabošanā, lai gan euro kā rezerves valūtas nozīme pasaulē pieaug; uzsver, ka euro zonā ir jāizstrādā starptautiska stratēģija, kas atbilstu šīs valūtas starptautiskajam statusam;

| 40. | norāda arī, ka jānovērš pasaules mēroga nelīdzsvarotība, kas saistīta ar valūtas, tostarp ASV dolāra, Ķīnas juaņas–renminbi un euro, maiņas kursu, lai izvairītos no turpmākām finanšu krīzēm; aicina Euro grupu, Padomi un ECB attiecīgi pastiprināt darbības koordināciju valūtas maiņas kursu politikas jomā; |
| --- | --- |

40.

norāda arī, ka jānovērš pasaules mēroga nelīdzsvarotība, kas saistīta ar valūtas, tostarp ASV dolāra, Ķīnas juaņas–renminbi un euro, maiņas kursu, lai izvairītos no turpmākām finanšu krīzēm; aicina Euro grupu, Padomi un ECB attiecīgi pastiprināt darbības koordināciju valūtas maiņas kursu politikas jomā;

| 41. | uzsver to, cik nozīmīgi ir G-20 valstu secinājumi par nelīdzsvarotību pasaulē un to, kas katrai ekonomiskajai zonai ir jādara, lai līdzsvarotu savu ekonomiku; uzsver to, cik liela ir valūtas maiņas kursu nozīme, gatavojoties gaidāmajai G-20 valstu sanāksmei; uzskata, ka šādam sagatavošanās darbam vajadzētu būt pārredzamākam ES iekšienē un ka Parlaments būtu par to jāinformē; |
| --- | --- |

41.

uzsver to, cik nozīmīgi ir G-20 valstu secinājumi par nelīdzsvarotību pasaulē un to, kas katrai ekonomiskajai zonai ir jādara, lai līdzsvarotu savu ekonomiku; uzsver to, cik liela ir valūtas maiņas kursu nozīme, gatavojoties gaidāmajai G-20 valstu sanāksmei; uzskata, ka šādam sagatavošanās darbam vajadzētu būt pārredzamākam ES iekšienē un ka Parlaments būtu par to jāinformē;

*

* *

| 42. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, Euro grupai, Eiropas Centrālajai bankai un Eiropas Investīciju bankai. |
| --- | --- |

42.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem, Euro grupai, Eiropas Centrālajai bankai un Eiropas Investīciju bankai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0543.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0123.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0013.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0357.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/7

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsOtrais romu jautājumiem veltītais Eiropas samits

P7_TA(2010)0085

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par otro Eiropas romu samitu

2011/C 4 E/02

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8., 9., 10., 18., 19., 20., 21., 151., 153., un 157. pantu, ar ko dalībvalstīm ir noteikts pienākums nodrošināt vienlīdzīgas iespējas visiem pilsoņiem un uzlabot viņu dzīves un darba apstākļus,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu, saskaņā ar kuriem ES ir tiesīga rīkoties tā, lai novērstu ikviena pilsoņa diskrimināciju un veicinātu cilvēktiesību ievērošanu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par romu stāvokli Eiropas Savienībā (1), 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par romu sieviešu stāvokli Eiropas Savienībā (2), 2007. gada 15. novembra rezolūciju par to, kā piemērojama Direktīva 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā (3), 2008. gada 31. janvāra rezolūciju par Eiropas stratēģiju romu jautājumā (4), 2008. gada 10. jūlija rezolūciju par romu uzskaiti pēc etniskās piederības Itālijā (5), 2009. gada 11. marta rezolūciju par romu sociālo stāvokli un labāku piekļuvi ES darba tirgum (6),

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (7), Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (8), Padomes 2008. gada 28. novembra pamatlēmumu 2008/913/TI par rasisma un ksenofobijas apkarošanu (9), kurā ir paredzēts tuvināt likumus un noteikumus, kas dalībvalstīm būtu jāievēro ar rasismu un ksenofobiju saistītu nodarījumu gadījumā, un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/38/EK par tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties Eiropas Savienībā (10), kurā ir nodrošinātas ikviena pilsoņa tiesības brīvi pārvietoties visā Eiropas Savienībā, ja viņi strādā vai meklē darbu, studē vai nodrošina sevi paši, vai ir pensionāri,

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras publicētos ziņojumus (11) par romu jautājumu, rasismu un ksenofobiju ES dalībvalstīs 2009. gadā, kā arī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāra Thomas Hammarberg ziņojumus,

ņemot vērā Eiropadomes 2007. gada decembra un 2008. gada jūnija sanāksmes secinājumus, kā arī Vispārējo lietu padomes 2008. gada decembra sanāksmes secinājumus un Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju jautājumu padomes 2009. gada 8. jūnija sanāksmē Luksemburgā pieņemtos secinājumus par romu integrāciju,

ņemot vērā to, ka virkne dalībvalstu, kandidātvalstu un citu valstu, kurās ir pārstāvēts pietiekami liels skaits Savienības iestāžu, 2005. gadā pasludināja romu integrācijas desmitgadi un izveidoja Romu izglītības fondu,

ņemot vērā Briselē 2008. gada 16. septembrī notikušo pirmo Eiropas romu samitu un nākamo Kordovā (Spānija) 2010. gada 8. aprīlī paredzēto otro romu integrācijai veltīto Eiropas samitu, kas ir viens no galvenajiem Padomes prezidenvalsts Spānijas pasākumiem,

ņemot vērā gaidāmo Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu par romu integrācijas ES stratēģiju, kurš jāpabeidz 2010. gada beigās,

ņemot vērā romu integrācijas desmit vispārējos pamatprincipus,

ņemot vērā 2010. gada 12. februāra jautājumus (O-0017/2010 – B7-0013/2010, O-0018/2010 – B7-0014/2010) un 2010. gada 24. februāra jautājumus (O-0028/2010 – B7-0202/2010, O-0029- B7-0203/2010) Padomei un Komisijai par otro Eiropas romu samitu,

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu un 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā 10–12 miljoni Eiropas romu joprojām cieš no smagas strukturālas diskriminācijas un daudzos gadījumos viņi ir pakļauti dziļai nabadzībai un sociālai atstumtībai; tā kā vairākums Eiropas romu iedzīvotāju kļuva par ES pilsoņiem pēc 2004. un 2007. gada paplašināšanās, tādējādi iegūstot ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 10–12 miljoni Eiropas romu joprojām cieš no smagas strukturālas diskriminācijas un daudzos gadījumos viņi ir pakļauti dziļai nabadzībai un sociālai atstumtībai; tā kā vairākums Eiropas romu iedzīvotāju kļuva par ES pilsoņiem pēc 2004. un 2007. gada paplašināšanās, tādējādi iegūstot ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesības brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā;

| B. | tā kā daudzās Eiropas valstīs vēsturiski ilgi dzīvojošo Eiropas romu stāvoklis atšķiras no citu Eiropas mazākumtautību stāvokļa, un tādēļ ir pamatoti veikt īpašus Eiropas mēroga pasākumus; |
| --- | --- |

B.

tā kā daudzās Eiropas valstīs vēsturiski ilgi dzīvojošo Eiropas romu stāvoklis atšķiras no citu Eiropas mazākumtautību stāvokļa, un tādēļ ir pamatoti veikt īpašus Eiropas mēroga pasākumus;

| C. | tā kā daudzi romi un to kopienas, kuri nolemj apmesties uz dzīvi Eiropas dalībvalstī, kas nav viņu pilsonības valsts, ir īpaši neaizsargāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā daudzi romi un to kopienas, kuri nolemj apmesties uz dzīvi Eiropas dalībvalstī, kas nav viņu pilsonības valsts, ir īpaši neaizsargāti;

| D. | tā kā ES rīcībā ir dažādi instrumenti, ko var izmantot romu atstumtības izskaušanai, piemēram, saistībā ar struktūrfondiem sniegtā jaunā iespēja izmantot līdz 2 % no kopējā Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansējuma izdevumiem mājokļu jomā izstumto iedzīvotāju kopienām, un kura stāsies spēkā 2010. gadā, kā arī pašreizējās iespējas, ko sniedz Eiropas Sociālais fonds; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES rīcībā ir dažādi instrumenti, ko var izmantot romu atstumtības izskaušanai, piemēram, saistībā ar struktūrfondiem sniegtā jaunā iespēja izmantot līdz 2 % no kopējā Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) finansējuma izdevumiem mājokļu jomā izstumto iedzīvotāju kopienām, un kura stāsies spēkā 2010. gadā, kā arī pašreizējās iespējas, ko sniedz Eiropas Sociālais fonds;

| E. | tā kā visas dalībvalstis nav atbilstoši transponējušas vai pilnībā īstenojušas Padomes Direktīvu 2000/43/EK; |
| --- | --- |

E.

tā kā visas dalībvalstis nav atbilstoši transponējušas vai pilnībā īstenojušas Padomes Direktīvu 2000/43/EK;

| F. | tā kā Eiropas Savienība vairākkārt ir apņēmusies aktīvi veicināt vienlīdzīgu iespēju un sociālās integrācijas principu attiecībā uz romu tautības iedzīvotājiem visā Eiropā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienība vairākkārt ir apņēmusies aktīvi veicināt vienlīdzīgu iespēju un sociālās integrācijas principu attiecībā uz romu tautības iedzīvotājiem visā Eiropā;

| G. | tā kā pagājušajā gadā dažu ES dalībvalstu plašsaziņas līdzekļos un politiskajos izteikumos ir ievērojami palielinājusies negatīva attieksme pret čigāniem, kā arī bijuši biežāk sastopami pret romiem vērsti rasistiski motivētas vardarbības gadījumi; |
| --- | --- |

G.

tā kā pagājušajā gadā dažu ES dalībvalstu plašsaziņas līdzekļos un politiskajos izteikumos ir ievērojami palielinājusies negatīva attieksme pret čigāniem, kā arī bijuši biežāk sastopami pret romiem vērsti rasistiski motivētas vardarbības gadījumi;

| H. | tā kā romu diskriminācijas izskaušanā, nodrošinot viņu tiesību uz izglītību, nodarbinātību, veselības aizsardzību un mājokli ievērošanu, dalībvalstu un kandidātvalstu panākumi ir atšķirīgi un tos gūst lēnām; |
| --- | --- |

H.

tā kā romu diskriminācijas izskaušanā, nodrošinot viņu tiesību uz izglītību, nodarbinātību, veselības aizsardzību un mājokli ievērošanu, dalībvalstu un kandidātvalstu panākumi ir atšķirīgi un tos gūst lēnām;

| I. | tā kā īpaša uzmanība būtu jāvelta tām personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju diskrimināciju; |
| --- | --- |

I.

tā kā īpaša uzmanība būtu jāvelta tām personām, kuras saskaras ar daudzkārtēju diskrimināciju;

| J. | tā kā romu pārstāvība dalībvalstu valdības struktūrās un valsts pārvaldē būtu jāpalielina, |
| --- | --- |

J.

tā kā romu pārstāvība dalībvalstu valdības struktūrās un valsts pārvaldē būtu jāpalielina,

| 1. | nosoda pēdējā laikā vērojamo negatīvas attieksmes pret čigāniem (romafobija) pieaugumu vairākās ES dalībvalstīs, kur tas izpaudās kā regulāri naidīgi izteikumi un kā uzbrukumi romiem; |
| --- | --- |

1.

nosoda pēdējā laikā vērojamo negatīvas attieksmes pret čigāniem (romafobija) pieaugumu vairākās ES dalībvalstīs, kur tas izpaudās kā regulāri naidīgi izteikumi un kā uzbrukumi romiem;

| 2. | uzskata, ka diskriminācijas izskaušanā pret romiem, kuri veido visas Eiropas kopienas daļu, ir nepieciešama visaptveroša Eiropas līmeņa pieeja; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka diskriminācijas izskaušanā pret romiem, kuri veido visas Eiropas kopienas daļu, ir nepieciešama visaptveroša Eiropas līmeņa pieeja;

| 3. | pauž bažas, ka romus diskriminē attiecībā uz izglītību (jo īpaši segregācija), mājokli (jo īpaši piespiedu izlikšanas un pārāk zemie dzīves apstākļi, bieži vien geto), nodarbinātību (viņu īpaši zemais nodarbinātības līmenis), kā arī attiecībā uz vienlīdzīgām iespējām izmantot veselības aprūpes sistēmas pakalpojumus un citus sabiedriskos pakalpojumus un pārsteidzoši zemo viņu politiskās līdzdalības līmeni; aicina Komisiju un dalībvalstis darbības programmu īstenošanas procesā nodrošināt vienlīdzīgu iespēju stingru ievērošanu, lai projektu īstenošana tieši vai netieši neveicinātu romu segregāciju un atstumšanu; uzsver, ka 2010. gada 10. februārī Parlaments pieņēma ziņojumu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu attiecībā uz nelabvēlīgos apstākļos esošu kopienu atbalstam paredzētas mājokļu intervences atbilstību, un prasa steidzami īstenot pārskatīto regulu. lai dalībvalstis varētu efektīvi izmantot šo iespēju; šajā sakarībā uzsver, ka mājoklis ir sociālās integrācijas efektīvas nodrošināšanas priekšnoteikums; aicina Komisiju nodrošināt romiem iespējas izmantot nesen pieņemto mikrofinansēšanas instrumentu, ar kura palīdzību viņi labāk iekļautos darba tirgū; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas, ka romus diskriminē attiecībā uz izglītību (jo īpaši segregācija), mājokli (jo īpaši piespiedu izlikšanas un pārāk zemie dzīves apstākļi, bieži vien geto), nodarbinātību (viņu īpaši zemais nodarbinātības līmenis), kā arī attiecībā uz vienlīdzīgām iespējām izmantot veselības aprūpes sistēmas pakalpojumus un citus sabiedriskos pakalpojumus un pārsteidzoši zemo viņu politiskās līdzdalības līmeni; aicina Komisiju un dalībvalstis darbības programmu īstenošanas procesā nodrošināt vienlīdzīgu iespēju stingru ievērošanu, lai projektu īstenošana tieši vai netieši neveicinātu romu segregāciju un atstumšanu; uzsver, ka 2010. gada 10. februārī Parlaments pieņēma ziņojumu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu attiecībā uz nelabvēlīgos apstākļos esošu kopienu atbalstam paredzētas mājokļu intervences atbilstību, un prasa steidzami īstenot pārskatīto regulu. lai dalībvalstis varētu efektīvi izmantot šo iespēju; šajā sakarībā uzsver, ka mājoklis ir sociālās integrācijas efektīvas nodrošināšanas priekšnoteikums; aicina Komisiju nodrošināt romiem iespējas izmantot nesen pieņemto mikrofinansēšanas instrumentu, ar kura palīdzību viņi labāk iekļautos darba tirgū;

| 4. | atzīst, ka pilnīgu pilsonības tiesību izmantošanu un romu sociāli ekonomisko līdzdalību ietekmē ilgstošā diskriminācija un sociāli negatīvais stereotips; uzskata, ka iesaistīšanas pieeja romu integrācijai ir jāpapildina ar apsteidzošiem pasākumiem, lai pārvarētu agrāko un pašreizējo diskrimināciju; aicina Komisiju romu integrācijas pieejā pievērst šim aspektam pienācīgu uzmanību; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka pilnīgu pilsonības tiesību izmantošanu un romu sociāli ekonomisko līdzdalību ietekmē ilgstošā diskriminācija un sociāli negatīvais stereotips; uzskata, ka iesaistīšanas pieeja romu integrācijai ir jāpapildina ar apsteidzošiem pasākumiem, lai pārvarētu agrāko un pašreizējo diskrimināciju; aicina Komisiju romu integrācijas pieejā pievērst šim aspektam pienācīgu uzmanību;

| 5. | uzskata, ka ES un dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas, lai veicinātu romu integrāciju un īstenotu viņu Eiropas pilsoņu pamattiesības, un ka steidzami jāpastiprina centieni, lai sasniegtu redzamus panākumus šajā jomā; aicina dalībvalstis un ES iestādes atbalstīt nepieciešamos pasākumus, lai radītu romu integrācijai atbilstošu sociālo un politisko vidi, piemēram, gan pilsonības valstī, gan Eiropas dzīves vietas valstī atbalstot pārējiem iedzīvotājiem domātas izglītojošas tolerances veicināšanas kampaņas par romu kultūru un integrāciju; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ES un dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas, lai veicinātu romu integrāciju un īstenotu viņu Eiropas pilsoņu pamattiesības, un ka steidzami jāpastiprina centieni, lai sasniegtu redzamus panākumus šajā jomā; aicina dalībvalstis un ES iestādes atbalstīt nepieciešamos pasākumus, lai radītu romu integrācijai atbilstošu sociālo un politisko vidi, piemēram, gan pilsonības valstī, gan Eiropas dzīves vietas valstī atbalstot pārējiem iedzīvotājiem domātas izglītojošas tolerances veicināšanas kampaņas par romu kultūru un integrāciju;

| 6. | atzinīgi vērtē Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju jautājumu padomes 2009. gada 8. jūnijā Luksemburgā pieņemtos secinājumus par romu integrāciju, kurā iestrādāti vispārējie romu integrācijas pamatprincipi, un aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt tos vērā, “izstrādājot un īstenojot pamattiesību aizsardzības, dzimumu līdztiesības nodrošināšanas, diskriminācijas, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas politiku, un nodrošināt piekļuvi izglītībai, mājokļiem, veselības aizsardzībai, nodarbinātībai, sociālajiem pakalpojumiem, tiesiskumam, sportam un kultūrai, kā arī ES attiecībās ar trešām valstīm”; atzinīgi vērtē Komisijai adresēto lūgumu “veikt konkrētus pasākumus, lai padarītu efektīvākus Kopienas instrumentus un politiku, kas saistīti ar romu integrāciju”; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju jautājumu padomes 2009. gada 8. jūnijā Luksemburgā pieņemtos secinājumus par romu integrāciju, kurā iestrādāti vispārējie romu integrācijas pamatprincipi, un aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt tos vērā, “izstrādājot un īstenojot pamattiesību aizsardzības, dzimumu līdztiesības nodrošināšanas, diskriminācijas, nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas politiku, un nodrošināt piekļuvi izglītībai, mājokļiem, veselības aizsardzībai, nodarbinātībai, sociālajiem pakalpojumiem, tiesiskumam, sportam un kultūrai, kā arī ES attiecībās ar trešām valstīm”; atzinīgi vērtē Komisijai adresēto lūgumu “veikt konkrētus pasākumus, lai padarītu efektīvākus Kopienas instrumentus un politiku, kas saistīti ar romu integrāciju”;

| 7. | pauž dziļas bažas, ka, neskatoties uz jautājuma steidzamību, Eiropas Komisija līdz šim nav atbildējusi uz Eiropas Parlamenta 2008. gada 31. janvāra lūgumu sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt Eiropas stratēģiju romu jautājumā ar mērķi labāk koordinēt un atbalstīt pasākumus romu iedzīvotāju stāvokļa uzlabošanai; |
| --- | --- |

7.

pauž dziļas bažas, ka, neskatoties uz jautājuma steidzamību, Eiropas Komisija līdz šim nav atbildējusi uz Eiropas Parlamenta 2008. gada 31. janvāra lūgumu sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt Eiropas stratēģiju romu jautājumā ar mērķi labāk koordinēt un atbalstīt pasākumus romu iedzīvotāju stāvokļa uzlabošanai;

| 8. | tāpēc atkārtoti aicina Eiropas Komisiju izstrādāt visaptverošu Eiropas stratēģiju romu tautības cilvēku iekļaušanai sabiedrībā kā instrumentu romu tautības cilvēku sociālās atstumtības un diskriminācijas apkarošanai Eiropā; |
| --- | --- |

8.

tāpēc atkārtoti aicina Eiropas Komisiju izstrādāt visaptverošu Eiropas stratēģiju romu tautības cilvēku iekļaušanai sabiedrībā kā instrumentu romu tautības cilvēku sociālās atstumtības un diskriminācijas apkarošanai Eiropā;

| 9. | sagaida, ka Eiropas Komisija pēc nākamā samita par romu integrāciju sniegs paziņojumu, kurā būs aplūkota pašreizējā politika un instrumenti romu integrācijas uzlabošanai, kā arī faktori, kuru dēļ progress līdz šim bijis neapmierinošs; prasa paziņojumā iekļaut skaidrus mērķus un mehānismus turmākajai romu politikas izstrādei; |
| --- | --- |

9.

sagaida, ka Eiropas Komisija pēc nākamā samita par romu integrāciju sniegs paziņojumu, kurā būs aplūkota pašreizējā politika un instrumenti romu integrācijas uzlabošanai, kā arī faktori, kuru dēļ progress līdz šim bijis neapmierinošs; prasa paziņojumā iekļaut skaidrus mērķus un mehānismus turmākajai romu politikas izstrādei;

| 10. | aicina jaunos komisārus piešķirt savu kompetenču ietvaros prioritāti jautājumiem, kas saistīti ar romiem, izveidojot prioritāri efektīvu koordinācijas sistēmu starp komisāriem un starp ģenerāldirektorātiem, lai risinātu ar romiem saistītus jautajumus ES līmenī; aicina Komisiju vienu no komisāriem iecelt par romu politikas koordinatoru; |
| --- | --- |

10.

aicina jaunos komisārus piešķirt savu kompetenču ietvaros prioritāti jautājumiem, kas saistīti ar romiem, izveidojot prioritāri efektīvu koordinācijas sistēmu starp komisāriem un starp ģenerāldirektorātiem, lai risinātu ar romiem saistītus jautajumus ES līmenī; aicina Komisiju vienu no komisāriem iecelt par romu politikas koordinatoru;

| 11. | mudina ES iestādes iesaistīt romu kopienas no viszemākā līmeņa līdz staprtautisku NVO līmenim visaptverošas romu politikas izstrādes procesā, iekļaujot aspektus, kas saistīti ar plānošanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī izmantot pieredzi, kas gūta “Romu integrācijas desmitgadē no 2005. līdz 2015. gadam”, EDSO rīcības plānu un Eiropas Padomes, Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Parlamenta rekomendācijas; prasa mobilizēt romu kopienu kopīgai integrācijas politikas īstenošanai, jo šī politika var būt sekmīga tikai tad, ja tajā pilnībā piedalās visas iesaistītās puses; |
| --- | --- |

11.

mudina ES iestādes iesaistīt romu kopienas no viszemākā līmeņa līdz staprtautisku NVO līmenim visaptverošas romu politikas izstrādes procesā, iekļaujot aspektus, kas saistīti ar plānošanu, īstenošanu un uzraudzību, kā arī izmantot pieredzi, kas gūta “Romu integrācijas desmitgadē no 2005. līdz 2015. gadam”, EDSO rīcības plānu un Eiropas Padomes, Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Parlamenta rekomendācijas; prasa mobilizēt romu kopienu kopīgai integrācijas politikas īstenošanai, jo šī politika var būt sekmīga tikai tad, ja tajā pilnībā piedalās visas iesaistītās puses;

| 12. | aicina Komisiju rast horizontālu pieeju ar romiem saistītu jautājumu risināšanai un izstrādāt papildu priekšlikumus, lai attiecībā uz romu sociālo integrāciju nodrošinātu politikas saskaņotību Eiropas līmenī, mudināt dalībvalstis palielināt centienus, lai sasniegtu redzamus rezultātus, veicināt neveiksmīgas politikas kritisku analīzi un sekmēt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm, kā arī ņemt vērā pieredzi, kas gūta romu pilotprojekta izpildē un kuru vajadzētu iekļaut vispārējā politikā; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju rast horizontālu pieeju ar romiem saistītu jautājumu risināšanai un izstrādāt papildu priekšlikumus, lai attiecībā uz romu sociālo integrāciju nodrošinātu politikas saskaņotību Eiropas līmenī, mudināt dalībvalstis palielināt centienus, lai sasniegtu redzamus rezultātus, veicināt neveiksmīgas politikas kritisku analīzi un sekmēt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm, kā arī ņemt vērā pieredzi, kas gūta romu pilotprojekta izpildē un kuru vajadzētu iekļaut vispārējā politikā;

| 13. | mudina samita organizētājus un ES precīzi noteikt turpmākos pasākumus saistībā ar samita secinājumiem, lai novērstu tādu situāciju atkārtošanos, kad netiek pieņemti ne politiski secinājumi, ne konkrēti priekšlikumi; uzskata, ka samitam pēc rakstura nevajadzētu būt deklaratīvam, bet to vajadzētu orientēt uz stratēģiski politisku apņemību, apliecinot politisko gribu mazināt plaisu starp romu kopienām un pārējiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

13.

mudina samita organizētājus un ES precīzi noteikt turpmākos pasākumus saistībā ar samita secinājumiem, lai novērstu tādu situāciju atkārtošanos, kad netiek pieņemti ne politiski secinājumi, ne konkrēti priekšlikumi; uzskata, ka samitam pēc rakstura nevajadzētu būt deklaratīvam, bet to vajadzētu orientēt uz stratēģiski politisku apņemību, apliecinot politisko gribu mazināt plaisu starp romu kopienām un pārējiem iedzīvotājiem;

| 14. | mudina Komisiju un Padomi izmantot pastāvošās iniciatīvas, piemēram, romu integrācijas desmitgadi, lai pasākumi šajā jomā būtu efektīvāki; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju un Padomi izmantot pastāvošās iniciatīvas, piemēram, romu integrācijas desmitgadi, lai pasākumi šajā jomā būtu efektīvāki;

| 15. | uzskata, ka ļoti svarīgi izstrādāt kompleksu attīstības programmu, kas attiektos gan uz visām ar romiem saistītajām politikas jomām, gan ļautu veikt tūlītēju intervenci geto rajonos, kuros notiek cīņa ar nopietnām strukturālām nepilnībām; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka ļoti svarīgi izstrādāt kompleksu attīstības programmu, kas attiektos gan uz visām ar romiem saistītajām politikas jomām, gan ļautu veikt tūlītēju intervenci geto rajonos, kuros notiek cīņa ar nopietnām strukturālām nepilnībām;

| 16. | uzsver, ka romu sociālās integrācijas veicināšanai nepietiek tikai ar antidiskriminācijas pasākumiem, bet ir nepieciešama saskaņota Kopienas darbība uz stabila juridiskā pamata, lai koordinētu varas un sabiedrības ieinteresēto personu pasākumus un liktu attiecīgajām pusēm pildīt savas saistības; līdz ar to piekrīt, ka nepieciešamas skaidras juridiskās saistības un tādas budžeta apropriācijas, uz kurām var paļauties; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka romu sociālās integrācijas veicināšanai nepietiek tikai ar antidiskriminācijas pasākumiem, bet ir nepieciešama saskaņota Kopienas darbība uz stabila juridiskā pamata, lai koordinētu varas un sabiedrības ieinteresēto personu pasākumus un liktu attiecīgajām pusēm pildīt savas saistības; līdz ar to piekrīt, ka nepieciešamas skaidras juridiskās saistības un tādas budžeta apropriācijas, uz kurām var paļauties;

| 17. | iesaka Padomei pieņemt kopēju nostāju par struktūrfondu un pirmspievienošanās finansēšanas politiku, atspoguļojot Eiropas Savienības politisko apņemšanos izmantot šo fondu piedāvātās iespējas romu integrācijas viecināšanai, un nodrošināt, ka vispārējie romu integrācijas pamatprincipi tiek ņemti vērā, pārskatot attiecīgās darbības programmas, kā arī saistībā ar nākamo plānošanas periodu; mudina Komisiju analizēt un izvērtēt pašreizējo sociālo ietekmi ieguldījumiem no pirmspievienošanās un struktūrfondiem, kuru mērķis ir atbalstīt mazāk aizsargātās grupas, izdarīt secinājumus un izstrādāt jaunas stratēģijas un noteikumus, ja tas šajā jomā ir nepieciešams; |
| --- | --- |

17.

iesaka Padomei pieņemt kopēju nostāju par struktūrfondu un pirmspievienošanās finansēšanas politiku, atspoguļojot Eiropas Savienības politisko apņemšanos izmantot šo fondu piedāvātās iespējas romu integrācijas viecināšanai, un nodrošināt, ka vispārējie romu integrācijas pamatprincipi tiek ņemti vērā, pārskatot attiecīgās darbības programmas, kā arī saistībā ar nākamo plānošanas periodu; mudina Komisiju analizēt un izvērtēt pašreizējo sociālo ietekmi ieguldījumiem no pirmspievienošanās un struktūrfondiem, kuru mērķis ir atbalstīt mazāk aizsargātās grupas, izdarīt secinājumus un izstrādāt jaunas stratēģijas un noteikumus, ja tas šajā jomā ir nepieciešams;

| 18. | uzsver, ka romu integrācijas Eiropas līmeņa centienos pēc iespējas drīz jāiesaista kandidātvalstis, jo pievienošanās sarunas ir vienreizēja iespēja likt valdībām būtiski mainīt attieksmi pret romiem; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka romu integrācijas Eiropas līmeņa centienos pēc iespējas drīz jāiesaista kandidātvalstis, jo pievienošanās sarunas ir vienreizēja iespēja likt valdībām būtiski mainīt attieksmi pret romiem;

| 19. | uzstāj, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai ikviens pasākums, kas tieši vai netieši ietekmē romu izcelsmes ES pilsoņus, atbilst ES Pamattiesību hartā noteiktajiem principiem un Rasu vienlīdzības direktīvai, kurā ir skaidri noteikts gan tiešas, gan netiešas diskriminācijas aizliegums; pauž bažas saistībā ar romu piespiedu repatriāciju uz Rietumbalkāniem, kur tiem varētu draudēt dzīve kā bezpajumtniekiem un diskriminācija izglītības, sociālās aizsardzības un nodarbinātības jomā, un lūdz Komisiju, Padomi un dalībvalstis nodrošināt pamattiesību ievērošanu, nodrošinot arī attiecīgu palīdzību un uzraudzību; |
| --- | --- |

19.

uzstāj, ka dalībvalstīm jānodrošina, lai ikviens pasākums, kas tieši vai netieši ietekmē romu izcelsmes ES pilsoņus, atbilst ES Pamattiesību hartā noteiktajiem principiem un Rasu vienlīdzības direktīvai, kurā ir skaidri noteikts gan tiešas, gan netiešas diskriminācijas aizliegums; pauž bažas saistībā ar romu piespiedu repatriāciju uz Rietumbalkāniem, kur tiem varētu draudēt dzīve kā bezpajumtniekiem un diskriminācija izglītības, sociālās aizsardzības un nodarbinātības jomā, un lūdz Komisiju, Padomi un dalībvalstis nodrošināt pamattiesību ievērošanu, nodrošinot arī attiecīgu palīdzību un uzraudzību;

| 20. | uzsver nedrošo situāciju, kādā atrodas daudzie romi, kuri, izmantojot pārvietošanās brīvību Savienībā, ir mainījuši Eiropas Savienībā dzīves vietu; uzsver, ka pasākumiem, kas veikti šo grupu atbalstam, jāatbilst Eiropas Savienības standartiem un tiesību aktiem, kā arī aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis noteikt, vai ir nepieciešama koordinēta Eiropas līmeņa pieeja; |
| --- | --- |

20.

uzsver nedrošo situāciju, kādā atrodas daudzie romi, kuri, izmantojot pārvietošanās brīvību Savienībā, ir mainījuši Eiropas Savienībā dzīves vietu; uzsver, ka pasākumiem, kas veikti šo grupu atbalstam, jāatbilst Eiropas Savienības standartiem un tiesību aktiem, kā arī aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis noteikt, vai ir nepieciešama koordinēta Eiropas līmeņa pieeja;

| 21. | uzsver vietējo pašvaldību iesaistīšanas nozīmību, lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti romu integritātes veicināšanai un diskriminācijas apkarošanai; aicina Komisiju izstrādāt dalībvalstīm rekomendācijas, lai mudinātu vietējās pašvaldības labāk izmantot struktūrfondu piedāvātās iespējas romu integrācijas veicināšanai, kā arī objektīvi uzraudzīt projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

21.

uzsver vietējo pašvaldību iesaistīšanas nozīmību, lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti romu integritātes veicināšanai un diskriminācijas apkarošanai; aicina Komisiju izstrādāt dalībvalstīm rekomendācijas, lai mudinātu vietējās pašvaldības labāk izmantot struktūrfondu piedāvātās iespējas romu integrācijas veicināšanai, kā arī objektīvi uzraudzīt projektu īstenošanu;

| 22. | uzsver romu Kopienas līmeņa organizāciju nozīmību, jo tās ir galvenais faktors sociālās integrācijas politikas sekmīgai īstenošanai, kā arī nepieciešamību iesaistīt romu pārstāvjus visās iniciatīvās, kuru mērķis ir veicināt viņu tiesības un viņu kopienu integrāciju; uzskata, ka nepieciešamas ilgtermiņa stratēģijas romu profesionālo un organizatorisko spēju palielināšanai, kā arī jāattīsta romu cilvēkresursi kā horizontāla prioritāte; uzsver, ka politiskā neatkarība un pilnvaru piešķiršana romiem pašiem organizēt savus finanšu, akadēmiskos un cilvēkresursus ir būtiski svarīgas romu socialās integrācijas paātrināšanai; |
| --- | --- |

22.

uzsver romu Kopienas līmeņa organizāciju nozīmību, jo tās ir galvenais faktors sociālās integrācijas politikas sekmīgai īstenošanai, kā arī nepieciešamību iesaistīt romu pārstāvjus visās iniciatīvās, kuru mērķis ir veicināt viņu tiesības un viņu kopienu integrāciju; uzskata, ka nepieciešamas ilgtermiņa stratēģijas romu profesionālo un organizatorisko spēju palielināšanai, kā arī jāattīsta romu cilvēkresursi kā horizontāla prioritāte; uzsver, ka politiskā neatkarība un pilnvaru piešķiršana romiem pašiem organizēt savus finanšu, akadēmiskos un cilvēkresursus ir būtiski svarīgas romu socialās integrācijas paātrināšanai;

| 23. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei un EDSO. |
| --- | --- |

23.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Eiropas Padomei un EDSO.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0151.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0244.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2007)0534.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0035.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2008)0361.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0117.

(7)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(8)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(9)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(10)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(11)  Ziņojums par rasismu un ksenofobiju ES dalībvalstīs 2009. gadā; Apsekojums attiecībā uz minoritātēm un diskrimināciju Eiropas Savienībā, Statistikas biroja aktuālie dati, ziņojums: Romu stāvoklis 2009. gadā; ES romu tautības pilsoņu situācija, pārceļoties un apmetoties uz dzīvi citās ES dalībvalstīs; Romu un klejotāju tautu dzīvošanas apstākļi Eiropas Savienībā: salīdzinošs ziņojums.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/11

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts2011. gada budžeta prioritātes, III iedaļa – Komisija

P7_TA(2010)0086

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par 2011. gada budžeta prioritātēm, III iedaļa – Komisija (2010/2004(BUD))

2011/C 4 E/03

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 313. un 314. pantu,

ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1),

ņemot vērā Komisijas atjaunināto finanšu plānu 2007.–2013. gadam, ko iesniedza saskaņā ar iepriekšminētā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 46. punktu,

ņemot vērā Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējo budžetu,

ņemot vērā saskaņošanas komitejas 2009. gada 18. novembra sanāksmes rezultātus,

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0033/2010),

Vispārējie budžeta aspekti

| 1. | konstatē, ka daudzgadu finanšu shēmā 2007.–2013. gadam kopējais saistību apropriāciju līmenis 2011. gadā ir noteikts EUR 142,629 miljardu apmērā, paredzot, ka salīdzinājumā ar Eiropas Parlamenta pieņemto 2010. gada budžetu (EUR 141,453 miljardi saistību apropriācijās) maksimālais iespējamais budžeta pieaugums būs tikai 0,83 % liels; konstatē, ka maksājumu apropriāciju līmenis ir noteikts EUR 134,263 miljardu apmērā un ka salīdzinājumā ar 2010. gada budžetu (EUR 122,937 miljardi maksājumu apropriācijās) tas ir palielinājies par 9,2 %; atgādina, ka šīs summas veido tikai apmēram 1 % no ES nacionālā kopienākuma; |
| --- | --- |

1.

konstatē, ka daudzgadu finanšu shēmā 2007.–2013. gadam kopējais saistību apropriāciju līmenis 2011. gadā ir noteikts EUR 142,629 miljardu apmērā, paredzot, ka salīdzinājumā ar Eiropas Parlamenta pieņemto 2010. gada budžetu (EUR 141,453 miljardi saistību apropriācijās) maksimālais iespējamais budžeta pieaugums būs tikai 0,83 % liels; konstatē, ka maksājumu apropriāciju līmenis ir noteikts EUR 134,263 miljardu apmērā un ka salīdzinājumā ar 2010. gada budžetu (EUR 122,937 miljardi maksājumu apropriācijās) tas ir palielinājies par 9,2 %; atgādina, ka šīs summas veido tikai apmēram 1 % no ES nacionālā kopienākuma;

| 2. | norāda, ka daudzgadu finanšu shēmā paredzēto saistību un maksājumu apropriāciju neatbilstība ir EUR 8,366 miljardu liela; atgādina, ka, lai gan daudzgadu finanšu shēmā 2010. gadam paredzētā starpība ir tikai EUR 6,689 miljardi, pieņemtajā 2010. gada budžetā šī starpība ir pieaugusi līdz EUR 18,515 miljardiem vēl lielākas maksājumu samazināšanās dēļ; atkārtoti pauž bažas par pieaugošo saistību un maksājumu apropriāciju neatbilstību, kas ilgākā laikā rada deficītu, un uzsver, ka budžeta procedūras norises laikā darīs visu iespējamo, lai šī neatbilstība paliktu noturīga un kontrolējama; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka daudzgadu finanšu shēmā paredzēto saistību un maksājumu apropriāciju neatbilstība ir EUR 8,366 miljardu liela; atgādina, ka, lai gan daudzgadu finanšu shēmā 2010. gadam paredzētā starpība ir tikai EUR 6,689 miljardi, pieņemtajā 2010. gada budžetā šī starpība ir pieaugusi līdz EUR 18,515 miljardiem vēl lielākas maksājumu samazināšanās dēļ; atkārtoti pauž bažas par pieaugošo saistību un maksājumu apropriāciju neatbilstību, kas ilgākā laikā rada deficītu, un uzsver, ka budžeta procedūras norises laikā darīs visu iespējamo, lai šī neatbilstība paliktu noturīga un kontrolējama;

| 3. | atgādina, ka papildus apsvērumiem par daudzgadu finanšu shēmā paredzētajām maksimālajām robežām pārējiem gadiem (2011.–2013.) budžeta lēmējinstitūcijai daudzgadu finanšu shēma bija vairākas reizes jāpārskata, jo tā neļāva ES pienācīgi un apmierinoši reaģēt uz dažādām problēmām, kas radās pagājušajā gadā; atkārtoti pauž pārliecību, ka ir absolūti nepieciešams daudzgadu finanšu shēmu pamatīgi pārskatīt un pārstrādāt; aicina Eiropas Komisiju līdz 2010. gada pirmā pusgada beigām publicēt ziņojumu par pašlaik spēkā esošā Iestāžu nolīguma darbību un par daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatu, pamatojoties uz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 1. un 3. deklarāciju, kā arī pievienot ziņojumam konkrētus priekšlikumus par to, kā pielāgot un pārskatīt pašreizējo Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka papildus apsvērumiem par daudzgadu finanšu shēmā paredzētajām maksimālajām robežām pārējiem gadiem (2011.–2013.) budžeta lēmējinstitūcijai daudzgadu finanšu shēma bija vairākas reizes jāpārskata, jo tā neļāva ES pienācīgi un apmierinoši reaģēt uz dažādām problēmām, kas radās pagājušajā gadā; atkārtoti pauž pārliecību, ka ir absolūti nepieciešams daudzgadu finanšu shēmu pamatīgi pārskatīt un pārstrādāt; aicina Eiropas Komisiju līdz 2010. gada pirmā pusgada beigām publicēt ziņojumu par pašlaik spēkā esošā Iestāžu nolīguma darbību un par daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatu, pamatojoties uz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 1. un 3. deklarāciju, kā arī pievienot ziņojumam konkrētus priekšlikumus par to, kā pielāgot un pārskatīt pašreizējo Iestāžu nolīgumu;

| 4. | norāda, ka 2011. gada budžets ir ceturtais no septiņiem pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā paredzētajiem budžetiem, un uzsver, ka Iestāžu nolīguma 37. punkts par 5 % lielo juridisko elastīgumu tagad ir pilnīgi loģisks, jo abām budžeta lēmējiestādēm ir skaidrāk redzami pastāvošo programmu trūkumi un pozitīvā attīstība; atgādina, ka, neņemot vērā Iestāžu nolīguma noteikumus, atbilstoša elastīguma nodrošināšana ES budžetā ir priekšnoteikums tā efektīvai un lietderīgai izmantošanai; sagaida, ka, par pamatu izmantojot COM(2010)0072 galīgo redakciju, tiks pieņemta Padomes daudzgadu finanšu shēmas regula, un ka nākamo Iestāžu nolīgumu pieņems, pamatojoties uz COM(2010)0073 galīgo redakciju, tādējādi nodrošinot lielāku elastību; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka 2011. gada budžets ir ceturtais no septiņiem pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā paredzētajiem budžetiem, un uzsver, ka Iestāžu nolīguma 37. punkts par 5 % lielo juridisko elastīgumu tagad ir pilnīgi loģisks, jo abām budžeta lēmējiestādēm ir skaidrāk redzami pastāvošo programmu trūkumi un pozitīvā attīstība; atgādina, ka, neņemot vērā Iestāžu nolīguma noteikumus, atbilstoša elastīguma nodrošināšana ES budžetā ir priekšnoteikums tā efektīvai un lietderīgai izmantošanai; sagaida, ka, par pamatu izmantojot COM(2010)0072 galīgo redakciju, tiks pieņemta Padomes daudzgadu finanšu shēmas regula, un ka nākamo Iestāžu nolīgumu pieņems, pamatojoties uz COM(2010)0073 galīgo redakciju, tādējādi nodrošinot lielāku elastību;

| 5. | norāda, ka vairāku politikas virzienu pastiprināšanās ES līmenī pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā loģiski liktu domāt, ka ir nepieciešams ES papildu finanšu nodrošinājums; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka vairāku politikas virzienu pastiprināšanās ES līmenī pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā loģiski liktu domāt, ka ir nepieciešams ES papildu finanšu nodrošinājums;

| 6. | attiecībā uz koplēmuma procedūrā pieņemto programmu termiņa vidusposma pārskatīšanu lūdz Komisiju sniegt plašu pārskatu par ietekmi uz budžetu visās kategorijās; |
| --- | --- |

6.

attiecībā uz koplēmuma procedūrā pieņemto programmu termiņa vidusposma pārskatīšanu lūdz Komisiju sniegt plašu pārskatu par ietekmi uz budžetu visās kategorijās;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Komisijas 2009. gada jūlijā veikto novērtējumu lielākajā daļā darbības pārskatu, kas tika pievienoti 2010. gada provizoriskajam budžeta projektam, bija skaidri un kodolīgi pamatota ES pievienotā vērtība un ietverti konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti (SMART) un uz rezultātiem orientēti mērķi un rādītāji; tomēr uzsver nepieciešamību uzlabot ar izdevumiem saistītu rezultātu kvalitāti un labāk izmantot novērtējuma rezultātus; pauž nožēlu par to, ka, izskaidrojot apropriāciju atšķirības, reti tiek izmantoti darbības dati; tāpēc sagaida, ka Komisija attiecīgi uzlabos savus darbības pārskatus par 2011. gadu; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Komisijas 2009. gada jūlijā veikto novērtējumu lielākajā daļā darbības pārskatu, kas tika pievienoti 2010. gada provizoriskajam budžeta projektam, bija skaidri un kodolīgi pamatota ES pievienotā vērtība un ietverti konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti (SMART) un uz rezultātiem orientēti mērķi un rādītāji; tomēr uzsver nepieciešamību uzlabot ar izdevumiem saistītu rezultātu kvalitāti un labāk izmantot novērtējuma rezultātus; pauž nožēlu par to, ka, izskaidrojot apropriāciju atšķirības, reti tiek izmantoti darbības dati; tāpēc sagaida, ka Komisija attiecīgi uzlabos savus darbības pārskatus par 2011. gadu;

| 8. | uzsver, ka uzlabojumi, kas nepieciešami šajā sakarībā, proti, ģenerāldirektorātos, kuru darbības jomā ietilpst ārējo attiecību un pirmsiestāšanās jautājumi, ir ārkārtīgi svarīgi, lai nodrošinātu, ka budžeta lēmējinstitūcija pieņem labāk apzinātus lēmumus, un lai gūtu pilnīgas priekšrocības no Komisijā ieviestās budžeta līdzekļu sadales, stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes pēc darbības jomām, jo īpaši ņemot vērā Lisabonas līgumā paredzētos jaunos uzdevumus un mērķus; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka uzlabojumi, kas nepieciešami šajā sakarībā, proti, ģenerāldirektorātos, kuru darbības jomā ietilpst ārējo attiecību un pirmsiestāšanās jautājumi, ir ārkārtīgi svarīgi, lai nodrošinātu, ka budžeta lēmējinstitūcija pieņem labāk apzinātus lēmumus, un lai gūtu pilnīgas priekšrocības no Komisijā ieviestās budžeta līdzekļu sadales, stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes pēc darbības jomām, jo īpaši ņemot vērā Lisabonas līgumā paredzētos jaunos uzdevumus un mērķus;

2011. gada budžeta prioritātes

| 9. | atgādina, ka ES, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas ierobežojumus, spēja sniegt zināmu Eiropas pievienoto vērtību dalībvalstu centieniem cīņā ar ekonomikas un finanšu krīzi, pieņemot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, bet norāda, ka ES vispārējais ekonomiskais stāvoklis joprojām nav apmierinošs; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka ES, ievērojot daudzgadu finanšu shēmas ierobežojumus, spēja sniegt zināmu Eiropas pievienoto vērtību dalībvalstu centieniem cīņā ar ekonomikas un finanšu krīzi, pieņemot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, bet norāda, ka ES vispārējais ekonomiskais stāvoklis joprojām nav apmierinošs;

| 10. | uzsver jaunatnes ārkārtīgi lielo nozīmi gan tagad, gan ES nākotnes veidošanā un to, ka, nosakot mūsu vidējā termiņa un ilgtermiņa prioritātes, jaunatnei būtu jāpievērš īpaša uzmanība; uzsver, ka jaunatnei atvēlēta svarīgākā vieta sociālajās un iesaistīšanas stratēģijās, un ka tās jaunrades spēja ir svarīgākais resurss, kuram vajadzētu būt ES attīstības un izaugsmes pamatā; uzsver, ka veikt ieguldījumus jaunatnē un izglītībā nozīmē ieguldīt tagadnē un nākotnē, kā tas uzsvērts “ES jaunatnes stratēģijā”, un ka šos saskaņotos un daudznozaru ieguldījumus nekavējoties jāsāk īstenot kā pārnozaru jautājumu; |
| --- | --- |

10.

uzsver jaunatnes ārkārtīgi lielo nozīmi gan tagad, gan ES nākotnes veidošanā un to, ka, nosakot mūsu vidējā termiņa un ilgtermiņa prioritātes, jaunatnei būtu jāpievērš īpaša uzmanība; uzsver, ka jaunatnei atvēlēta svarīgākā vieta sociālajās un iesaistīšanas stratēģijās, un ka tās jaunrades spēja ir svarīgākais resurss, kuram vajadzētu būt ES attīstības un izaugsmes pamatā; uzsver, ka veikt ieguldījumus jaunatnē un izglītībā nozīmē ieguldīt tagadnē un nākotnē, kā tas uzsvērts “ES jaunatnes stratēģijā”, un ka šos saskaņotos un daudznozaru ieguldījumus nekavējoties jāsāk īstenot kā pārnozaru jautājumu;

| 11. | uzsver, ka jādefinē plaša jaunatnes politika, ietverot tajā iespēju cilvēkiem mainīt amatu un statusu vairākas reizes dzīves laikā un bez ierobežojumiem mainīt stažēšanās, akadēmisko vai profesionālo vidi un profesionālo izglītību; par vienu no mērķiem būtu jānosaka pāreja no izglītības sistēmas uz darba tirgu; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka jādefinē plaša jaunatnes politika, ietverot tajā iespēju cilvēkiem mainīt amatu un statusu vairākas reizes dzīves laikā un bez ierobežojumiem mainīt stažēšanās, akadēmisko vai profesionālo vidi un profesionālo izglītību; par vienu no mērķiem būtu jānosaka pāreja no izglītības sistēmas uz darba tirgu;

| 12. | uzskata, ka ir jāievieš instrumenti valodu apmācības un starpkultūru dialoga veicināšanai un šiem instrumentiem būtu jāieņem centrālā vieta publiskā sektora organizētajos pasākumos, kas paredzēti jauniešiem; tie ļautu sabiedrībai labāk izprast Eiropas jautājumus, tādējādi nodrošinot aizvien spēcīgākas Eiropas identitātes veidošanos; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ir jāievieš instrumenti valodu apmācības un starpkultūru dialoga veicināšanai un šiem instrumentiem būtu jāieņem centrālā vieta publiskā sektora organizētajos pasākumos, kas paredzēti jauniešiem; tie ļautu sabiedrībai labāk izprast Eiropas jautājumus, tādējādi nodrošinot aizvien spēcīgākas Eiropas identitātes veidošanos;

| 13. | atgādina par to, cik svarīgi ekonomikas attīstībai un darba vietu radīšanai Eiropā ir jauninājumi un digitalizācijas darba kārtība; norāda, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta jaunajām prasmēm, piemēram, e-prasmēm un uzņēmējdarbības aspektiem; uzsver, ka pētniecības, jauninājumu un digitālā darba kārtība ir Eiropas ilgstpējīgas attīstības izšķiroši svarīgi elementi, un atgādina, cik svarīgas šī mērķa sasniegšanai ir vairākas programmas, piemēram, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts; |
| --- | --- |

13.

atgādina par to, cik svarīgi ekonomikas attīstībai un darba vietu radīšanai Eiropā ir jauninājumi un digitalizācijas darba kārtība; norāda, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta jaunajām prasmēm, piemēram, e-prasmēm un uzņēmējdarbības aspektiem; uzsver, ka pētniecības, jauninājumu un digitālā darba kārtība ir Eiropas ilgstpējīgas attīstības izšķiroši svarīgi elementi, un atgādina, cik svarīgas šī mērķa sasniegšanai ir vairākas programmas, piemēram, Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts;

| 14. | pauž pārliecību, ka pasaules ekonomikas lēnākas attīstības apstākļos ES būtu jākoncentrē centieni uz aktīvu atbalsta sniegšanu jaunām un jo īpaši — videi draudzīgām tehnoloģijām, kas sniedz būtisku ieguldījumu, pārvarot ekonomikas krīzi, nodrošinot MVU pieeju tirgum un izveidojot ES ekonomiku par galveno ilgtspējīgo un konkurējošo ekonomiku; norāda, ka, lai sasniegtu šo mērķi, būtu jāgarantē netraucēta pētniecības un izstrādes programmu īstenošana; |
| --- | --- |

14.

pauž pārliecību, ka pasaules ekonomikas lēnākas attīstības apstākļos ES būtu jākoncentrē centieni uz aktīvu atbalsta sniegšanu jaunām un jo īpaši — videi draudzīgām tehnoloģijām, kas sniedz būtisku ieguldījumu, pārvarot ekonomikas krīzi, nodrošinot MVU pieeju tirgum un izveidojot ES ekonomiku par galveno ilgtspējīgo un konkurējošo ekonomiku; norāda, ka, lai sasniegtu šo mērķi, būtu jāgarantē netraucēta pētniecības un izstrādes programmu īstenošana;

| 15. | šajā sakarībā uzsver, ka MVU ieņem ārkārtīgi svarīgu vietu strukturāli mazāk attīstītu reģionu, jo īpaši lauku rajonu, attīstībā un tādējādi visas ES ekonomikas uzlabošanā; tādēļ norāda uz nepieciešamību uzsākt vairāk MVU domātu izmēģinājuma projektu lauku rajonu attīstībai; |
| --- | --- |

15.

šajā sakarībā uzsver, ka MVU ieņem ārkārtīgi svarīgu vietu strukturāli mazāk attīstītu reģionu, jo īpaši lauku rajonu, attīstībā un tādējādi visas ES ekonomikas uzlabošanā; tādēļ norāda uz nepieciešamību uzsākt vairāk MVU domātu izmēģinājuma projektu lauku rajonu attīstībai;

| 16. | šajā sakarībā atgādina, ka pētniecības novatoriskie rezultāti, ļoti iespējams, izšķiroši ietekmēs ekonomisko darbību, un pauž viedokli, ka ES pašlaik vajadzētu būt pilnīgi gatavai nodrošināt nepieciešamos finansiālos stimulus ikvienā, proti, valsts, reģionu vai vietējā pārvaldības līmenī; uzskata, ka šī Eiropas pievienotā vērtība papildus valstu centieniem atbalstīt pētniecību radīs palielinātu kapitāla pieplūdumu, kas sniegs priekšrocības visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

16.

šajā sakarībā atgādina, ka pētniecības novatoriskie rezultāti, ļoti iespējams, izšķiroši ietekmēs ekonomisko darbību, un pauž viedokli, ka ES pašlaik vajadzētu būt pilnīgi gatavai nodrošināt nepieciešamos finansiālos stimulus ikvienā, proti, valsts, reģionu vai vietējā pārvaldības līmenī; uzskata, ka šī Eiropas pievienotā vērtība papildus valstu centieniem atbalstīt pētniecību radīs palielinātu kapitāla pieplūdumu, kas sniegs priekšrocības visām dalībvalstīm;

| 17. | uzsver, ka mobilitāte kā līgumos paredzēta brīvība un būtisks nosacījums patiesa ES iekšējā tirgus darbībai ir jāuzskata par vienu no priekšnoteikumiem visām darbībām, kas vērstas uz jaunatnes atbalstīšanu; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi veidot ES budžetu tā, lai atspoguļotu arī jaunatnes mobilitātes palielināšanos; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka mobilitāte kā līgumos paredzēta brīvība un būtisks nosacījums patiesa ES iekšējā tirgus darbībai ir jāuzskata par vienu no priekšnoteikumiem visām darbībām, kas vērstas uz jaunatnes atbalstīšanu; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi veidot ES budžetu tā, lai atspoguļotu arī jaunatnes mobilitātes palielināšanos;

| 18. | uzsver, ka transports ir būtisks Eiropas ekonomikas elements, kas nodrošina cilvēku, preču un zināšanu pārrobežu mobilitāti; uzsver to, ka transports ir vienlīdzības un sociālās mobilitātes vektors, it īpaši jauniešiem, jo tas rada iespējas un uzlabo zināšanu un apmācības apmaiņu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka transports ir būtisks Eiropas ekonomikas elements, kas nodrošina cilvēku, preču un zināšanu pārrobežu mobilitāti; uzsver to, ka transports ir vienlīdzības un sociālās mobilitātes vektors, it īpaši jauniešiem, jo tas rada iespējas un uzlabo zināšanu un apmācības apmaiņu;

| 19. | pauž viedokli, ka ES jaunatnes un jauninājumu politikas pamats ir atbalsts uzņēmējdarbībai un MVU; pauž pārliecību par nepieciešamību apliecināt atbalstu visām programmām un visiem instrumentiem, ar kuriem veicina uzņēmējdarbību arī lauku apvidos, sniedz atbalstu jaunizveidotu uzņēmumu darbības sākumposmā un veicina pieredzes apmaiņu starp jauniem uzņēmējiem; šajā sakarībā atgādina par Mazās uzņēmējdarbības akta “Small Business Act” nozīmi, veicinot MVU piekļuvi finansējumam un valsts iepirkumiem, kā arī sekmējot to zināšanu un jauninājumu spējas attīstību; atgādina, ka pēdējos gados EP ir ierosinājis vairākus izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības gados jaunu uzņēmēju atbalstīšanai, MVU sadarbības veicināšanai un darba ņēmēju mobilitātes uzlabošanai, un uzsver, ka cieši pārraudzīs tiesību aktu priekšlikumus, ko iesniegs pēc šo projektu un darbību pabeigšanas; |
| --- | --- |

19.

pauž viedokli, ka ES jaunatnes un jauninājumu politikas pamats ir atbalsts uzņēmējdarbībai un MVU; pauž pārliecību par nepieciešamību apliecināt atbalstu visām programmām un visiem instrumentiem, ar kuriem veicina uzņēmējdarbību arī lauku apvidos, sniedz atbalstu jaunizveidotu uzņēmumu darbības sākumposmā un veicina pieredzes apmaiņu starp jauniem uzņēmējiem; šajā sakarībā atgādina par Mazās uzņēmējdarbības akta “Small Business Act” nozīmi, veicinot MVU piekļuvi finansējumam un valsts iepirkumiem, kā arī sekmējot to zināšanu un jauninājumu spējas attīstību; atgādina, ka pēdējos gados EP ir ierosinājis vairākus izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības gados jaunu uzņēmēju atbalstīšanai, MVU sadarbības veicināšanai un darba ņēmēju mobilitātes uzlabošanai, un uzsver, ka cieši pārraudzīs tiesību aktu priekšlikumus, ko iesniegs pēc šo projektu un darbību pabeigšanas;

| 20. | paturot prātā, ka jaunatnei būs nozīmīga loma pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes pārvarēšanā, uzskata, ka ir jāuzsver un jāuzlabo tas, kā tiek veicinātas vienlīdzīgas iespējas un sekmēta pāreja no izglītības sistēmas uz darba tirgu, arī saistībā ar Eiropas Sociālo fondu, jo ES vairs nevar atļauties, ka īpaši jaunieši cieš nabadzības, sliktas izglītības sistēmas un augsta bezdarba līmeņa dēļ; |
| --- | --- |

20.

paturot prātā, ka jaunatnei būs nozīmīga loma pašreizējās finanšu un ekonomikas krīzes pārvarēšanā, uzskata, ka ir jāuzsver un jāuzlabo tas, kā tiek veicinātas vienlīdzīgas iespējas un sekmēta pāreja no izglītības sistēmas uz darba tirgu, arī saistībā ar Eiropas Sociālo fondu, jo ES vairs nevar atļauties, ka īpaši jaunieši cieš nabadzības, sliktas izglītības sistēmas un augsta bezdarba līmeņa dēļ;

| 21. | atgādina, ka 2011. gads ir noteikts par Brīvprātīgā darba un aktīvas pilsonības veicināšanas Eiropas gadu; bet 2010. gads — par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu; norāda, ka brīvprātīgajam darbam ir liela nozīme daudzās un dažādās nozarēs, tostarp izglītībā, veselības aprūpē, sociālajā aprūpē un attīstības politikā un ka tā rezultātā cilvēki var iegūt jaunas prasmes un kompetenci, tādējādi uzlabojot savas nodarbinātības iespējas un sniedzot ieguldījumu sociālajā integrācijā; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka 2011. gads ir noteikts par Brīvprātīgā darba un aktīvas pilsonības veicināšanas Eiropas gadu; bet 2010. gads — par nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas Eiropas gadu; norāda, ka brīvprātīgajam darbam ir liela nozīme daudzās un dažādās nozarēs, tostarp izglītībā, veselības aprūpē, sociālajā aprūpē un attīstības politikā un ka tā rezultātā cilvēki var iegūt jaunas prasmes un kompetenci, tādējādi uzlabojot savas nodarbinātības iespējas un sniedzot ieguldījumu sociālajā integrācijā;

| 22. | norāda, ka klimata pārmaiņas ietekmē Eiropas vidi, ekonomiku un sabiedrību; šajā sakarībā uzsver integrētas un saskaņotas ES mēroga pieejas nozīmi valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pasākumu atbalstīšanā un stiprināšanā; uzskata, ka ir nepieciešams turpināt veidot atbilstošus politikas risinājumus un pilnveidot zināšanu bāzi, ko dara pieejamu arī citām valstīm; atkārtoti pauž pārliecību, ka ES budžetā joprojām nav pietiekami apmierinoši atspoguļota vispārējā nepieciešamība mazināt klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

22.

norāda, ka klimata pārmaiņas ietekmē Eiropas vidi, ekonomiku un sabiedrību; šajā sakarībā uzsver integrētas un saskaņotas ES mēroga pieejas nozīmi valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pasākumu atbalstīšanā un stiprināšanā; uzskata, ka ir nepieciešams turpināt veidot atbilstošus politikas risinājumus un pilnveidot zināšanu bāzi, ko dara pieejamu arī citām valstīm; atkārtoti pauž pārliecību, ka ES budžetā joprojām nav pietiekami apmierinoši atspoguļota vispārējā nepieciešamība mazināt klimata pārmaiņas;

| 23. | uzskata, ka šīs prioritātes atspoguļo kopīgos centienus izvirzīt ES pilsoņu vajadzības priekšplānā un ka tām arī turpmāk vajadzētu būt vienai no ES prioritātēm; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka šīs prioritātes atspoguļo kopīgos centienus izvirzīt ES pilsoņu vajadzības priekšplānā un ka tām arī turpmāk vajadzētu būt vienai no ES prioritātēm;

| 24. | uzsver to, cik svarīga ir reģionu starptautiskā sadarbība eiroreģionu sistēmā un cik tie ir nozīmīgi Eiropas integrācijas padziļināšanā; tādēļ aicina īstenot vairāk izmēģinājuma projektu, kuru mērķis būtu veicināt ES reģionu pārrobežu sadarbību ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā; |
| --- | --- |

24.

uzsver to, cik svarīga ir reģionu starptautiskā sadarbība eiroreģionu sistēmā un cik tie ir nozīmīgi Eiropas integrācijas padziļināšanā; tādēļ aicina īstenot vairāk izmēģinājuma projektu, kuru mērķis būtu veicināt ES reģionu pārrobežu sadarbību ekonomikas, sociālajā un kultūras jomā;

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas darba dokumentu par topošo ES stratēģiju 2020. gadam (2), kurā ir noteikti trīs galvenie ES nākotnes virzītājspēki un minētas reālas ES risināmas problēmas, jo šis dokuments ir pamats plašākai diskusijai par ES ekonomisko stratēģiju; uzskata, ka šajā stratēģijā lielāks uzsvars būtu jāliek uz bezdarba novēršanu; tomēr attiecībā uz 2011. gada budžetam noteiktajām prioritātēm uzsver, ka jāveic skaidri un apsteidzoši pasākumi, lai piešķirtu ES stratēģijai 2020. gadam saturīgumu un resursus, jo īpaši klimata pārmaiņu, vides un sociālās politikas jomā, un stingri norāda, ka šī stratēģija nebūtu jāpārvērš par vēl vienu nenoteiktu un tikai indikatīvu dalībvalstu rezultātu pārskatu; atsakās atkārtot vilšanās pilno pieredzi, kas tika gūta saistībā ar Lisabonas stratēģiju, Padomei sistemātiski atņemot līdzekļus budžeta pozīcijām, kas tika paredzētas pasākumiem, kuri bija jāīsteno atbilstoši pieņemtajai stratēģijai; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas darba dokumentu par topošo ES stratēģiju 2020. gadam (2), kurā ir noteikti trīs galvenie ES nākotnes virzītājspēki un minētas reālas ES risināmas problēmas, jo šis dokuments ir pamats plašākai diskusijai par ES ekonomisko stratēģiju; uzskata, ka šajā stratēģijā lielāks uzsvars būtu jāliek uz bezdarba novēršanu; tomēr attiecībā uz 2011. gada budžetam noteiktajām prioritātēm uzsver, ka jāveic skaidri un apsteidzoši pasākumi, lai piešķirtu ES stratēģijai 2020. gadam saturīgumu un resursus, jo īpaši klimata pārmaiņu, vides un sociālās politikas jomā, un stingri norāda, ka šī stratēģija nebūtu jāpārvērš par vēl vienu nenoteiktu un tikai indikatīvu dalībvalstu rezultātu pārskatu; atsakās atkārtot vilšanās pilno pieredzi, kas tika gūta saistībā ar Lisabonas stratēģiju, Padomei sistemātiski atņemot līdzekļus budžeta pozīcijām, kas tika paredzētas pasākumiem, kuri bija jāīsteno atbilstoši pieņemtajai stratēģijai;

| 26. | tādēļ aicina budžeta procedūras norises laikā uzņemties skaidras un mērķtiecīgas finanšu saistības saskaņā ar šīm prioritātēm, lai nodrošinātu ES stratēģijas 2020. gadam pabeigšanu un apliecinātu ES gatavību uzņemties vadību šajos būtiskajos jautājumos; sagaida, ka Komisijas priekšlikums budžeta projektam atbildīs šim vērienīgajam mērķim, un paustu nožēlu, ja netiktu izmantota iespēja uzsākt budžeta procedūru atbilstoši gaidāmajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

26.

tādēļ aicina budžeta procedūras norises laikā uzņemties skaidras un mērķtiecīgas finanšu saistības saskaņā ar šīm prioritātēm, lai nodrošinātu ES stratēģijas 2020. gadam pabeigšanu un apliecinātu ES gatavību uzņemties vadību šajos būtiskajos jautājumos; sagaida, ka Komisijas priekšlikums budžeta projektam atbildīs šim vērienīgajam mērķim, un paustu nožēlu, ja netiktu izmantota iespēja uzsākt budžeta procedūru atbilstoši gaidāmajiem uzdevumiem;

| 27. | uzsver, ka plāno izmantot visus 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā paredzētos līdzekļus, lai nodrošinātu finansējumu šīm prioritātēm, un norāda, ka šo centienu rezultātā var rasties nepieciešamība pārvietot finansējumu no citiem instrumentiem vai programmām; uzskata, ka šīs rīcības pamatā vajadzētu būt ne tikai esošo programmu kvantitatīvai, bet arī stingrai un pamatīgai kvalitatīvai uzraudzībai; uzskata, ka Budžeta komitejai šajā jautājumā vajadzētu paļauties uz EP specializēto komiteju veikto darbu; tādējādi tiktu uzlabota izdevumu kvalitāte un palielināta Eiropas pievienotā vērtība, kas ir ļoti svarīgi ierobežota publiskā finansējuma apstākļos; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka plāno izmantot visus 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā paredzētos līdzekļus, lai nodrošinātu finansējumu šīm prioritātēm, un norāda, ka šo centienu rezultātā var rasties nepieciešamība pārvietot finansējumu no citiem instrumentiem vai programmām; uzskata, ka šīs rīcības pamatā vajadzētu būt ne tikai esošo programmu kvantitatīvai, bet arī stingrai un pamatīgai kvalitatīvai uzraudzībai; uzskata, ka Budžeta komitejai šajā jautājumā vajadzētu paļauties uz EP specializēto komiteju veikto darbu; tādējādi tiktu uzlabota izdevumu kvalitāte un palielināta Eiropas pievienotā vērtība, kas ir ļoti svarīgi ierobežota publiskā finansējuma apstākļos;

| 28. | pauž viedokli, ka ir nepieciešama skaidra un vispusīga ES budžeta struktūra, un apņemas pievērst ciešu uzmanību finanšu plānošanai un korekcijām, kas tika veiktas neseno svarīgo budžeta vienošanos rezultātā; atzinīgi vērtē to, ka Komisija iesniedz labāk noformētus finanšu plānošanas dokumentus, un aicina vēl detalizētāk norādīt darbības un administratīvo izdevumu sadali; vienlaikus atzīst, ka dažos gadījumos sagatavot šādu detalizētu izklāstu būtu sarežģīti; atgādina, ka programmu īstenošanai ir nepieciešams paredzēt atbilstošus līdzekļus administratīvo izdevumu segšanai; |
| --- | --- |

28.

pauž viedokli, ka ir nepieciešama skaidra un vispusīga ES budžeta struktūra, un apņemas pievērst ciešu uzmanību finanšu plānošanai un korekcijām, kas tika veiktas neseno svarīgo budžeta vienošanos rezultātā; atzinīgi vērtē to, ka Komisija iesniedz labāk noformētus finanšu plānošanas dokumentus, un aicina vēl detalizētāk norādīt darbības un administratīvo izdevumu sadali; vienlaikus atzīst, ka dažos gadījumos sagatavot šādu detalizētu izklāstu būtu sarežģīti; atgādina, ka programmu īstenošanai ir nepieciešams paredzēt atbilstošus līdzekļus administratīvo izdevumu segšanai;

| 29. | atgādina, ka šo prioritāšu finansēšana, iespējams, pārdalot finansējumu, nedrīkst kaitēt tādiem ES politikas pamatvirzieniem kā kohēzijas politika, struktūrpolitika vai kopējā lauksaimniecības politika; uzsver, ka kohēzijas politikai, kam raksturīga unikāla daudzlīmeņu pārvaldes struktūra un kas ir horizontāla, ir galvenā loma ES ekonomikas atlabšanas plānā un tai arī paredzēta nozīmīga vieta ES stratēģijas 2020. gadam īstenošanā, veicinot subsidiaritāti ar augšupējas pieejas līdzekļiem, uzlabojot Eiropas Savienības pilsoņu attieksmi un mobilizējot viņu atbalstu; norāda, ka ar šiem politikas virzieniem tiek patiesi iedzīvināts viens no ES dibināšanas principiem, proti, sociālā integrācija un dalībvalstu un reģionu solidaritāte; |
| --- | --- |

29.

atgādina, ka šo prioritāšu finansēšana, iespējams, pārdalot finansējumu, nedrīkst kaitēt tādiem ES politikas pamatvirzieniem kā kohēzijas politika, struktūrpolitika vai kopējā lauksaimniecības politika; uzsver, ka kohēzijas politikai, kam raksturīga unikāla daudzlīmeņu pārvaldes struktūra un kas ir horizontāla, ir galvenā loma ES ekonomikas atlabšanas plānā un tai arī paredzēta nozīmīga vieta ES stratēģijas 2020. gadam īstenošanā, veicinot subsidiaritāti ar augšupējas pieejas līdzekļiem, uzlabojot Eiropas Savienības pilsoņu attieksmi un mobilizējot viņu atbalstu; norāda, ka ar šiem politikas virzieniem tiek patiesi iedzīvināts viens no ES dibināšanas principiem, proti, sociālā integrācija un dalībvalstu un reģionu solidaritāte;

| 30. | uzsver to, ka šī pirmā procedūra, kas norit saskaņā ar jaunā līguma noteikumiem, sniedz lielāku iespēju Parlamentam pilnībā pārraudzīt ES budžetu kā vienotu veselumu, un norāda, ka tas neplāno ierobežot savas budžeta prerogatīvas; |
| --- | --- |

30.

uzsver to, ka šī pirmā procedūra, kas norit saskaņā ar jaunā līguma noteikumiem, sniedz lielāku iespēju Parlamentam pilnībā pārraudzīt ES budžetu kā vienotu veselumu, un norāda, ka tas neplāno ierobežot savas budžeta prerogatīvas;

1.a izdevumu kategorija

| 31. | atgādina, ka vairāki politikas virzieni un pasākumi, kas veido Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, ir ietverti šajā kategorijā kopā ar lielu skaitu daudzgadu programmām (Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, Septīto pamatprogrammu, Eiropas komunikāciju tīkliem u.c.), kas 2011. gadā būs sasniegušas augstāko attīstības pakāpi; aicina Komisiju iesniegt paveiktā darba pārbaudes ziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna īstenošanu, tai skaitā EIB uzticētajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

31.

atgādina, ka vairāki politikas virzieni un pasākumi, kas veido Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, ir ietverti šajā kategorijā kopā ar lielu skaitu daudzgadu programmām (Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu, Septīto pamatprogrammu, Eiropas komunikāciju tīkliem u.c.), kas 2011. gadā būs sasniegušas augstāko attīstības pakāpi; aicina Komisiju iesniegt paveiktā darba pārbaudes ziņojumu par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna īstenošanu, tai skaitā EIB uzticētajiem pasākumiem;

| 32. | uzsver, ka, ņemot vērā ES stratēģiju 2020. gadam, 2011. gada prioritātes finansēs galvenokārt no šīs kategorijas un ka, Lisabonas līgumam paplašinot ES kompetences (piemēram, attiecībā uz kosmosa politiku un tūrismu), iespējams, tiks radīta ietekme uz budžetu; uzsver, ka kosmosa politikai, ar ko cenšas veicināt Eiropas zinātnes, tehnoloģisko un vides attīstību un rūpniecības konkurētspēju, ir nepieciešams piešķirt lielākus gan ES, gan dalībvalstu līdzekļus; īpaši uzsver, ka nepieciešami konkrēti priekšlikumi par pienācīga finansējuma nodrošināšanu globālajai vides un drošības novērošanai (GMES); |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka, ņemot vērā ES stratēģiju 2020. gadam, 2011. gada prioritātes finansēs galvenokārt no šīs kategorijas un ka, Lisabonas līgumam paplašinot ES kompetences (piemēram, attiecībā uz kosmosa politiku un tūrismu), iespējams, tiks radīta ietekme uz budžetu; uzsver, ka kosmosa politikai, ar ko cenšas veicināt Eiropas zinātnes, tehnoloģisko un vides attīstību un rūpniecības konkurētspēju, ir nepieciešams piešķirt lielākus gan ES, gan dalībvalstu līdzekļus; īpaši uzsver, ka nepieciešami konkrēti priekšlikumi par pienācīga finansējuma nodrošināšanu globālajai vides un drošības novērošanai (GMES);

| 33. | uzskata, ka ar mūžizglītības programmu, kurā galveno uzmanību pievērš izglītības un profesionālās apmācības sadaļai, tiek atbalstīti attiecībā uz jauniešiem veicamie pasākumi, jo īpaši tie, kas veicina viņu spēju sākt patstāvīgu dzīvi; uzsver, ka šo programmu vajadzētu attiecināt gan uz visiem pasākumiem, kuri bija paredzēti plānošanas perioda sākumā, gan arī uz iespējamiem jauniem attīstības virzieniem, tādējādi cita starpā ļaujot veidot tiešu saikni starp izglītību un darba tirgu, jo abas šīs jomas ir būtiski svarīgas ekonomikas attīstībai un atveseļošanai; uzsver Parlamenta jau apstiprināto prasību aktīvi īstenot īpašu mobilitātes programmu “Erasmus — pirmais darbs”, ar kuru veicina pirmās darba vietas atrašanu jauniešiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ar mūžizglītības programmu, kurā galveno uzmanību pievērš izglītības un profesionālās apmācības sadaļai, tiek atbalstīti attiecībā uz jauniešiem veicamie pasākumi, jo īpaši tie, kas veicina viņu spēju sākt patstāvīgu dzīvi; uzsver, ka šo programmu vajadzētu attiecināt gan uz visiem pasākumiem, kuri bija paredzēti plānošanas perioda sākumā, gan arī uz iespējamiem jauniem attīstības virzieniem, tādējādi cita starpā ļaujot veidot tiešu saikni starp izglītību un darba tirgu, jo abas šīs jomas ir būtiski svarīgas ekonomikas attīstībai un atveseļošanai; uzsver Parlamenta jau apstiprināto prasību aktīvi īstenot īpašu mobilitātes programmu “Erasmus — pirmais darbs”, ar kuru veicina pirmās darba vietas atrašanu jauniešiem;

| 34. | atgādina, ka Eiropas ekonomikas atlabšanai ļoti nozīmīgi ir ieguldījumi transporta jomā, jo īpaši — Eiropas transporta tīklos (TEN-T), jo šie ieguldījumi sekmē izaugsmi un nodarbinātību un palīdz īstenot Eiropas ekonomiskās un vides intereses; šajā sakarībā uzsver arī īpašo nozīmi, kāda ir ieguldījumiem visu transporta veidu drošības uzlabošanai; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka Eiropas ekonomikas atlabšanai ļoti nozīmīgi ir ieguldījumi transporta jomā, jo īpaši — Eiropas transporta tīklos (TEN-T), jo šie ieguldījumi sekmē izaugsmi un nodarbinātību un palīdz īstenot Eiropas ekonomiskās un vides intereses; šajā sakarībā uzsver arī īpašo nozīmi, kāda ir ieguldījumiem visu transporta veidu drošības uzlabošanai;

| 35. | atgādina, ka lēmumi par vairāku svarīgu elementu finansēšanu vēl arvien nav pieņemti — tie būs jāņem vērā un par tiem būs jāvienojas budžeta procedūras laikā, kaut 2011. gada daudzgadu finanšu shēmā šie izdevumi nebija paredzēti, proti, dokumentu kopuma par finanšu uzraudzību īstenošana, kurā paredzēta Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas (ESFS) izveide; finansējums Kozlodujas atomelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai (EUR 75 miljoni 2011. gadā), kam 2010. gadā izmantoja elastības instrumentu, un finansējums globālajai vides un drošības novērošanai (EUR 10 miljoni 2011. gadā); |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka lēmumi par vairāku svarīgu elementu finansēšanu vēl arvien nav pieņemti — tie būs jāņem vērā un par tiem būs jāvienojas budžeta procedūras laikā, kaut 2011. gada daudzgadu finanšu shēmā šie izdevumi nebija paredzēti, proti, dokumentu kopuma par finanšu uzraudzību īstenošana, kurā paredzēta Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas (ESFS) izveide; finansējums Kozlodujas atomelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanai (EUR 75 miljoni 2011. gadā), kam 2010. gadā izmantoja elastības instrumentu, un finansējums globālajai vides un drošības novērošanai (EUR 10 miljoni 2011. gadā);

| 36. | tāpēc pauž ļoti nopietnas bažas par daudzgadu finanšu shēmā paredzēto apropriāciju straujo samazinājumu — tās sarūk par EUR 1,875 miljardiem salīdzinājumā ar 2010. gada budžetu; izprot, ka finansējums Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam daļēji izskaidro šo stāvokli, taču pauž pilnīgu pārliecību, ka vērienīga un konsekventa pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšana ir efektīva ES budžeta obligāts priekšnoteikums; |
| --- | --- |

36.

tāpēc pauž ļoti nopietnas bažas par daudzgadu finanšu shēmā paredzēto apropriāciju straujo samazinājumu — tās sarūk par EUR 1,875 miljardiem salīdzinājumā ar 2010. gada budžetu; izprot, ka finansējums Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam daļēji izskaidro šo stāvokli, taču pauž pilnīgu pārliecību, ka vērienīga un konsekventa pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas termiņa vidusposma pārskatīšana ir efektīva ES budžeta obligāts priekšnoteikums;

1.b izdevumu kategorija

| 37. | uzskata, ka kohēzijas un struktūrpolitikas virzienu novērtējumā galveno uzmanību vajadzētu pievērst to vienkāršošanas un īstenošanas kvantitatīvajam un kvalitatīvajam aspektam; atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis iesniegušas vadības un kontroles sistēmu aprakstus par gandrīz visām darbības programmām un arī to, ka Komisija līdz 2009. gada beigām bija apstiprinājusi 87 % no tiem; tāpēc sagaida, ka starpmaksājumu apjoms 2010. un 2011. gadā būtiski palielināsies; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka kohēzijas un struktūrpolitikas virzienu novērtējumā galveno uzmanību vajadzētu pievērst to vienkāršošanas un īstenošanas kvantitatīvajam un kvalitatīvajam aspektam; atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis iesniegušas vadības un kontroles sistēmu aprakstus par gandrīz visām darbības programmām un arī to, ka Komisija līdz 2009. gada beigām bija apstiprinājusi 87 % no tiem; tāpēc sagaida, ka starpmaksājumu apjoms 2010. un 2011. gadā būtiski palielināsies;

| 38. | atgādina, ka ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšana ir viens no Lisabonas līgumā noteiktajiem ES pamatmērķiem; tāpēc uzskata, ka ES kohēzijas politikas nostiprināšanai arī 2011. gadā vajadzētu būt vienam no svarīgākajiem uzdevumiem; uzsver nepieciešamību stingri uzraudzīt N+2, N+3 noteikuma ievērošanu un prasa, lai budžeta lēmējiestādei savlaicīgi tiktu piegādāta pilnīga un atjaunināta informācija, jo īpaši par tām budžeta saistībām, kurām draud atcelšana; |
| --- | --- |

38.

atgādina, ka ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšana ir viens no Lisabonas līgumā noteiktajiem ES pamatmērķiem; tāpēc uzskata, ka ES kohēzijas politikas nostiprināšanai arī 2011. gadā vajadzētu būt vienam no svarīgākajiem uzdevumiem; uzsver nepieciešamību stingri uzraudzīt N+2, N+3 noteikuma ievērošanu un prasa, lai budžeta lēmējiestādei savlaicīgi tiktu piegādāta pilnīga un atjaunināta informācija, jo īpaši par tām budžeta saistībām, kurām draud atcelšana;

| 39. | atzīmē, ka pašreizējā plānošanas perioda sākumposmā tika ziņots par būtisku kavēšanos un pauž bažas par ES struktūrfondu zemo izmantošanas līmeni aizvadītajos gados, kas radījis lielu atšķirību starp saistību un maksājumu apropriācijām šajā kategorijā; aicina Komisiju cieši sadarboties jo sevišķi ar tām dalībvalstīm, kurām iepriekšējā plānošanas periodā bija zems izmantošanas līmenis, lai šo stāvokli uzlabotu; |
| --- | --- |

39.

atzīmē, ka pašreizējā plānošanas perioda sākumposmā tika ziņots par būtisku kavēšanos un pauž bažas par ES struktūrfondu zemo izmantošanas līmeni aizvadītajos gados, kas radījis lielu atšķirību starp saistību un maksājumu apropriācijām šajā kategorijā; aicina Komisiju cieši sadarboties jo sevišķi ar tām dalībvalstīm, kurām iepriekšējā plānošanas periodā bija zems izmantošanas līmenis, lai šo stāvokli uzlabotu;

| 40. | atgādina par pagājušā gada novembrī samierināšanas procedūrā pieņemto kopīgo deklarāciju, kurā aicināts vienkāršot īstenošanas procedūras un dalībvalstis mudinātas izmantot iespējas darbības programmu pārskatīšanai, lai labāk varētu novērst ekonomikas krīzes radītās sekas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo 2017.-2013. gada struktūrfondu pamatregulas (Regula (EK) Nr. 1083/2006) pārskatīšanu, kuras mērķis ir vienkāršot līdzekļu pārvaldīšanu un ieviest pasākumus, lai dalībvalstīs varētu pārvarēt ekonomikas krīzes sekas; prasa šos noteikumus nekavējoties īstenot dalībvalstīs; prasa Komisijai novērtēt jauno noteikumu iespējamo ietekmi uz maksājumu apropriācijām, kā arī novērtēt, kā budžetu ietekmēs varbūtēja atkāpe no noteikuma par atbrīvošanu no saistībām (N+2, N+3); |
| --- | --- |

40.

atgādina par pagājušā gada novembrī samierināšanas procedūrā pieņemto kopīgo deklarāciju, kurā aicināts vienkāršot īstenošanas procedūras un dalībvalstis mudinātas izmantot iespējas darbības programmu pārskatīšanai, lai labāk varētu novērst ekonomikas krīzes radītās sekas; šajā sakarībā atzinīgi vērtē pašlaik notiekošo 2017.-2013. gada struktūrfondu pamatregulas (Regula (EK) Nr. 1083/2006) pārskatīšanu, kuras mērķis ir vienkāršot līdzekļu pārvaldīšanu un ieviest pasākumus, lai dalībvalstīs varētu pārvarēt ekonomikas krīzes sekas; prasa šos noteikumus nekavējoties īstenot dalībvalstīs; prasa Komisijai novērtēt jauno noteikumu iespējamo ietekmi uz maksājumu apropriācijām, kā arī novērtēt, kā budžetu ietekmēs varbūtēja atkāpe no noteikuma par atbrīvošanu no saistībām (N+2, N+3);

| 41. | uzstāj, ka labākam un lietderīgākam līdzekļu izlietojumam ir jābūt tam pamatprincipam, kas ļauj sasniegt ES budžeta labāku izmantošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis mērķtiecīgi darboties šajā virzienā un cieši uzraudzīt politikas jomu īstenošanu; |
| --- | --- |

41.

uzstāj, ka labākam un lietderīgākam līdzekļu izlietojumam ir jābūt tam pamatprincipam, kas ļauj sasniegt ES budžeta labāku izmantošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis mērķtiecīgi darboties šajā virzienā un cieši uzraudzīt politikas jomu īstenošanu;

2. izdevumu kategorija

| 42. | pauž bažas par nelielo rezervi 2. izdevumu kategorijā, kas var likt piemērot finanšu disciplīnas mehānismu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. pantu, ja lauksaimniecības preču cenas turpinās būt tikpat nepastāvīgas kā iepriekšējos gados; aicina Komisiju rūpīgi sekot līdzi lauksaimniecības tirgiem, lai izvairītos no šāda stāvokļa; prasa 2011. gada budžetā 2. izdevumu kategorijā paredzēt pietiekamu rezervi; |
| --- | --- |

42.

pauž bažas par nelielo rezervi 2. izdevumu kategorijā, kas var likt piemērot finanšu disciplīnas mehānismu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. pantu, ja lauksaimniecības preču cenas turpinās būt tikpat nepastāvīgas kā iepriekšējos gados; aicina Komisiju rūpīgi sekot līdzi lauksaimniecības tirgiem, lai izvairītos no šāda stāvokļa; prasa 2011. gada budžetā 2. izdevumu kategorijā paredzēt pietiekamu rezervi;

| 43. | atgādina, ka Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna otro sadaļu — platjoslas interneta tīklu lauku apvidos — 2010. gadā finansē no budžeta pozīcijas lauku attīstībai (EUR 420 miljoni) un 2011. gadam nav paredzētas jaunas saistību apropriācijas; |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna otro sadaļu — platjoslas interneta tīklu lauku apvidos — 2010. gadā finansē no budžeta pozīcijas lauku attīstībai (EUR 420 miljoni) un 2011. gadam nav paredzētas jaunas saistību apropriācijas;

| 44. | atgādina, ka obligāto un neobligāto izdevumu dalījuma atcelšana būtiski mainīs ierasto starpiestāžu dialogu, un apstiprina apņēmību dažādos procedūras posmos rūpīgi izvērtēt visas apropriācijas, ņemot vērā to, cik grūti paredzēt iespējamās pārmaiņas lauksaimniecības tirgos; tāpēc aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt grozījumu vēstuli lauksaimniecības jautājumos, lai Samierināšanas komitejā būtu iespējama konstruktīva un efektīva lēmumu pieņemšana; |
| --- | --- |

44.

atgādina, ka obligāto un neobligāto izdevumu dalījuma atcelšana būtiski mainīs ierasto starpiestāžu dialogu, un apstiprina apņēmību dažādos procedūras posmos rūpīgi izvērtēt visas apropriācijas, ņemot vērā to, cik grūti paredzēt iespējamās pārmaiņas lauksaimniecības tirgos; tāpēc aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk iesniegt grozījumu vēstuli lauksaimniecības jautājumos, lai Samierināšanas komitejā būtu iespējama konstruktīva un efektīva lēmumu pieņemšana;

| 45. | uzsver, ka lauksaimniecībā strādājošo novecošanas procesa dēļ ir nepieciešami centieni panākt paaudžu maiņu šajā nozarē, lai lauksaimniecība arī turpmāk būtu konkurētspējīga un varētu risināt ar vidi saistītos uzdevumus laikā pēc Kopenhāgenas konferences; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka lauksaimniecībā strādājošo novecošanas procesa dēļ ir nepieciešami centieni panākt paaudžu maiņu šajā nozarē, lai lauksaimniecība arī turpmāk būtu konkurētspējīga un varētu risināt ar vidi saistītos uzdevumus laikā pēc Kopenhāgenas konferences;

| 46. | sagaida, ka pēc Kopenhāgenas konferences cīņa ar klimata pārmaiņām būs svarīgs ES politiskās darba kārtības virziens 2010. un 2011. gadā, un norāda, ka ilgtspējīga attīstība kā daļa no plašākas pieejas ir pastāvīga atbildība nākamo paaudžu priekšā; aicina Komisiju iesniegt precīzu rīcības plānu un grafiku par līdzekļu izmantošanu saskaņā ar ES programmu cīņai ar klimata pārmaiņām; uzsver, ka transporta nozarē ir lielas iespējas cīņā ar klimata pārmaiņām un aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību pasākumiem oglekļa dioksīda izmešu samazināšanai visos transporta veidos; atgādina, ka šīs pozīcijas rezervē iekļauto summu piešķiršana būs atkarīga no Komisijas priekšlikumiem; |
| --- | --- |

46.

sagaida, ka pēc Kopenhāgenas konferences cīņa ar klimata pārmaiņām būs svarīgs ES politiskās darba kārtības virziens 2010. un 2011. gadā, un norāda, ka ilgtspējīga attīstība kā daļa no plašākas pieejas ir pastāvīga atbildība nākamo paaudžu priekšā; aicina Komisiju iesniegt precīzu rīcības plānu un grafiku par līdzekļu izmantošanu saskaņā ar ES programmu cīņai ar klimata pārmaiņām; uzsver, ka transporta nozarē ir lielas iespējas cīņā ar klimata pārmaiņām un aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību pasākumiem oglekļa dioksīda izmešu samazināšanai visos transporta veidos; atgādina, ka šīs pozīcijas rezervē iekļauto summu piešķiršana būs atkarīga no Komisijas priekšlikumiem;

| 47. | atgādina, ka KLP galvenais mērķis ir nodrošināt tirgus stabilizāciju, garantēt nodrošinātību ar pārtiku un samērīgas cenas patērētājiem un ražotājiem, un tādēļ aicina Komisiju 2011. gada budžetā paredzēt līdzekļus, kas nepieciešami to jauno vajadzību apmierināšanai, kuras rada ekonomikas krīze; |
| --- | --- |

47.

atgādina, ka KLP galvenais mērķis ir nodrošināt tirgus stabilizāciju, garantēt nodrošinātību ar pārtiku un samērīgas cenas patērētājiem un ražotājiem, un tādēļ aicina Komisiju 2011. gada budžetā paredzēt līdzekļus, kas nepieciešami to jauno vajadzību apmierināšanai, kuras rada ekonomikas krīze;

| 48. | aicina Komisiju iesniegt ziņojumu par to, kā īstenoti pasākumi pret krīzi piensaimniecības nozarē, kurus ieviesa 2010. gada budžetā, un iesniegt priekšlikumu par to, kā šajā jomā turpmāk nodrošināt pastāvīgu pieeju, kā arī konkrētus priekšlikumus par to, kā piena un citu preču tirgū turpmāk risināt cenu nestabilitātes problēmu; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju iesniegt ziņojumu par to, kā īstenoti pasākumi pret krīzi piensaimniecības nozarē, kurus ieviesa 2010. gada budžetā, un iesniegt priekšlikumu par to, kā šajā jomā turpmāk nodrošināt pastāvīgu pieeju, kā arī konkrētus priekšlikumus par to, kā piena un citu preču tirgū turpmāk risināt cenu nestabilitātes problēmu;

3.a izdevumu kategorija

| 49. | atkārtoti apliecina apņemšanos nodrošināt pienācīgu finansējuma līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei Savienībā, un uzsver, cik svarīgi ir pilnā apjomā un efektīvi īstenot, piemērot un novērtēt pašreizējos šīs jomas instrumentus; tāpēc uzskata par nepieciešamu pārvērtēt šajā jomā pieejamo finanšu instrumentu un līdzekļu piemērotību atbilstoši Stokholmas programmā noteiktajiem mērķiem, piemēram, migrācijas, robežkontroles un robežu pārvaldības, datu aizsardzības un pretterorisma jomā; šajā sakarībā atgādina, ka attiecībā uz daudzām šīs jomas programmām drīzumā tiks veikta termiņa vidusposma pārskatīšana, un arī tāpēc var rasties nepieciešamība pārvērtēt tām piešķirtos finanšu līdzekļus; |
| --- | --- |

49.

atkārtoti apliecina apņemšanos nodrošināt pienācīgu finansējuma līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpas izveidei Savienībā, un uzsver, cik svarīgi ir pilnā apjomā un efektīvi īstenot, piemērot un novērtēt pašreizējos šīs jomas instrumentus; tāpēc uzskata par nepieciešamu pārvērtēt šajā jomā pieejamo finanšu instrumentu un līdzekļu piemērotību atbilstoši Stokholmas programmā noteiktajiem mērķiem, piemēram, migrācijas, robežkontroles un robežu pārvaldības, datu aizsardzības un pretterorisma jomā; šajā sakarībā atgādina, ka attiecībā uz daudzām šīs jomas programmām drīzumā tiks veikta termiņa vidusposma pārskatīšana, un arī tāpēc var rasties nepieciešamība pārvērtēt tām piešķirtos finanšu līdzekļus;

| 50. | uzskata, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veicināšanai ir ļoti svarīgi stiprināt imigrācijas politiku un sniegt atbalstu imigrantu integrācijai. Tāpēc uzskata, ka par ES rīcības politisko prioritāti jāuzskata dalībvalstu imigrācijas politikas saskaņošana, lai pienācīgi līdzsvarotu drošības prasības un cilvēka pamattiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka brīvības, drošības un tiesiskuma telpas veicināšanai ir ļoti svarīgi stiprināt imigrācijas politiku un sniegt atbalstu imigrantu integrācijai. Tāpēc uzskata, ka par ES rīcības politisko prioritāti jāuzskata dalībvalstu imigrācijas politikas saskaņošana, lai pienācīgi līdzsvarotu drošības prasības un cilvēka pamattiesību aizsardzību;

| 51. | paredz veikt lielo datu tīklu sistēmu izveides finanšu pārvaldības padziļinātu pārbaudi, jo īpaši attiecinot to uz pāreju no SIS I uz SIS II, jo ar šo projektu saistās dažādas kavēšanās un neveiksmes, un pēc pārbaudes izlemt, vai turpināt nodrošināt šīm sistēmām paredzēto finansējuma līmeni, un atkarībā no turpmākās analīzes un pārbaužu rezultātiem patur tiesības glabāt rezervē jebkādus pārejai uz SIS II paredzētos līdzekļus; |
| --- | --- |

51.

paredz veikt lielo datu tīklu sistēmu izveides finanšu pārvaldības padziļinātu pārbaudi, jo īpaši attiecinot to uz pāreju no SIS I uz SIS II, jo ar šo projektu saistās dažādas kavēšanās un neveiksmes, un pēc pārbaudes izlemt, vai turpināt nodrošināt šīm sistēmām paredzēto finansējuma līmeni, un atkarībā no turpmākās analīzes un pārbaužu rezultātiem patur tiesības glabāt rezervē jebkādus pārejai uz SIS II paredzētos līdzekļus;

| 52. | īpašu uzmanību pievērsīs dažādu pārmaiņu īstenošanai, piemēram, Eiropola pilnīgai iekļaušanai Kopienas atbildības jomā un Eiropas Patvēruma lietu atbalsta biroja izveidei, kā arī FRONTEX finanšu vajadzību pārbaudei; |
| --- | --- |

52.

īpašu uzmanību pievērsīs dažādu pārmaiņu īstenošanai, piemēram, Eiropola pilnīgai iekļaušanai Kopienas atbildības jomā un Eiropas Patvēruma lietu atbalsta biroja izveidei, kā arī FRONTEX finanšu vajadzību pārbaudei;

3.b izdevumu kategorija

| 53. | atgādina, ka šī kategorija attiecas uz dažādām darbībām jaunatnes atbalstam ar daudzgadu programmu palīdzību, piemēram, “Jaunatne darbībā”, Kultūras programma, “Eiropa pilsoņiem”, ikgadējie pasākumi, tai skaitā īpašās olimpiskās spēles un “Erasmus Mundus” (3); tāpēc apliecina gatavību atbalstīt tās attiecīgās ES programmas, kas tieši saistītas ar 2011. gada budžeta prioritātēm, un cieši uzraudzīt to īstenošanas kvantitatīvos un kvalitatīvos aspektus; tomēr pauž nožēlu, ka šai kategorijai noteiktais maksimālais apjoms 2011. gadā ir tikai par EUR 15 miljoniem vairāk nekā 2010. gadā pieņemtajā budžetā; |
| --- | --- |

53.

atgādina, ka šī kategorija attiecas uz dažādām darbībām jaunatnes atbalstam ar daudzgadu programmu palīdzību, piemēram, “Jaunatne darbībā”, Kultūras programma, “Eiropa pilsoņiem”, ikgadējie pasākumi, tai skaitā īpašās olimpiskās spēles un “Erasmus Mundus” (3); tāpēc apliecina gatavību atbalstīt tās attiecīgās ES programmas, kas tieši saistītas ar 2011. gada budžeta prioritātēm, un cieši uzraudzīt to īstenošanas kvantitatīvos un kvalitatīvos aspektus; tomēr pauž nožēlu, ka šai kategorijai noteiktais maksimālais apjoms 2011. gadā ir tikai par EUR 15 miljoniem vairāk nekā 2010. gadā pieņemtajā budžetā;

| 54. | uzsver, ka otras budžeta lēmējiestādes veiktā šo programmu sistemātiskā samazināšana ir nepamatota un tai ir nelabvēlīga ietekme uz programmas “Eiropa pilsoņiem” attīstību; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka otras budžeta lēmējiestādes veiktā šo programmu sistemātiskā samazināšana ir nepamatota un tai ir nelabvēlīga ietekme uz programmas “Eiropa pilsoņiem” attīstību;

4. izdevumu kategorija

| 55. | atgādina par pastāvīgo un teju neizturamo spiedienu, kāds tiek vērsts pret finansējumu darbībām, lai īstenotu ES nozīmi pasaules līmenī, un to, ka rīcības iespējas šajā jomā apgrūtina zemas finanšu robežas, neparedzamas un arvien biežākas krīzes trešās valstīs un vēlme īstenot Savienības prioritātes un atbildību pasaules mērogā; norāda, ka Savienības rīcībā jābūt nepieciešamajiem finanšu līdzekļiem, lai varētu vienoti un pienācīgi reaģēt uz neparedzētiem pasaules mēroga uzdevumiem un īpaši uzsver, ka 2011. gadam paredzētais KĀDP budžets var būt nepietiekams; pauž nožēlu, ka ikgadējā finansējuma apjoma pārsniegšana radīs papildu spiedienu uz 4. izdevumu kategoriju; |
| --- | --- |

55.

atgādina par pastāvīgo un teju neizturamo spiedienu, kāds tiek vērsts pret finansējumu darbībām, lai īstenotu ES nozīmi pasaules līmenī, un to, ka rīcības iespējas šajā jomā apgrūtina zemas finanšu robežas, neparedzamas un arvien biežākas krīzes trešās valstīs un vēlme īstenot Savienības prioritātes un atbildību pasaules mērogā; norāda, ka Savienības rīcībā jābūt nepieciešamajiem finanšu līdzekļiem, lai varētu vienoti un pienācīgi reaģēt uz neparedzētiem pasaules mēroga uzdevumiem un īpaši uzsver, ka 2011. gadam paredzētais KĀDP budžets var būt nepietiekams; pauž nožēlu, ka ikgadējā finansējuma apjoma pārsniegšana radīs papildu spiedienu uz 4. izdevumu kategoriju;

| 56. | uzsver nepieciešamību pārskatīt 2006. gada iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu sadaļu par Parlamenta pilnvarām attiecībā uz KĀDP/KDAP budžetu atbilstoši Lisabonas līgumam, tostarp nepieciešamību pēc jauniem noteikumiem par KĀDP budžeta elastīgu izmantošanu civilām KDAP misijām un pilnīgu pārredzamību attiecībā uz militārām krīžu pārvaldības operācijām, jo īpaši — sākumfonda izmantošanu; |
| --- | --- |

56.

uzsver nepieciešamību pārskatīt 2006. gada iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu sadaļu par Parlamenta pilnvarām attiecībā uz KĀDP/KDAP budžetu atbilstoši Lisabonas līgumam, tostarp nepieciešamību pēc jauniem noteikumiem par KĀDP budžeta elastīgu izmantošanu civilām KDAP misijām un pilnīgu pārredzamību attiecībā uz militārām krīžu pārvaldības operācijām, jo īpaši — sākumfonda izmantošanu;

| 57. | norāda, ka pēc 2010. gada budžeta grozījumiem 2011. gads būs Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDS) pirmais pilnvērtīgās darbības gads; paredz nodrošināt EĀDS ar tā darbībai nepieciešamajiem administratīvajiem līdzekļiem, jo īpaši attiecībā uz civilo krīžu pārvaldības spēju, taču atgādina, ka atbilstoši Līgumam un pilnīgā saskaņā ar kopējo apņemšanos palielināt EP lomu ES ārējo attiecību veidošanā un pārvaldībā, EP pilnībā īstenos budžeta un EĀDS izdevumu kontroles tiesības; uzsver, ka jānodrošina pilnīga budžeta pārredzamība attiecībā uz dienesta izveides plānu, un ka tā iespējamais “sui generis” raksturs varētu radīt nepieciešamību ES budžetā izveidot jaunu sadaļu; uzsver, ka jaunajam dienestam vajadzētu veicināt apjomradītus ietaupījumus, jo tiks novērsta nevajadzīga dublēšanās; vienlaikus norāda, ka ES delegācijas daudzpusējās organizācijās pietiekami jānodrošina ar personālu; |
| --- | --- |

57.

norāda, ka pēc 2010. gada budžeta grozījumiem 2011. gads būs Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDS) pirmais pilnvērtīgās darbības gads; paredz nodrošināt EĀDS ar tā darbībai nepieciešamajiem administratīvajiem līdzekļiem, jo īpaši attiecībā uz civilo krīžu pārvaldības spēju, taču atgādina, ka atbilstoši Līgumam un pilnīgā saskaņā ar kopējo apņemšanos palielināt EP lomu ES ārējo attiecību veidošanā un pārvaldībā, EP pilnībā īstenos budžeta un EĀDS izdevumu kontroles tiesības; uzsver, ka jānodrošina pilnīga budžeta pārredzamība attiecībā uz dienesta izveides plānu, un ka tā iespējamais “sui generis” raksturs varētu radīt nepieciešamību ES budžetā izveidot jaunu sadaļu; uzsver, ka jaunajam dienestam vajadzētu veicināt apjomradītus ietaupījumus, jo tiks novērsta nevajadzīga dublēšanās; vienlaikus norāda, ka ES delegācijas daudzpusējās organizācijās pietiekami jānodrošina ar personālu;

| 58. | pauž bažas par nepilnīgo informāciju attiecībā uz to, kā tiek finansētas ES saistības par atbalstu jaunattīstības valstīm cīņā ar klimata pārmaiņām, un atgādina, ka šīs saistības daudzgadu finanšu shēmā nebija paredzētas; īpaši uzsver, ka šiem pasākumiem vajadzētu paredzēt papildu līdzekļus, ar kuriem papildina oficiālajai attīstības palīdzībai jau piešķirto apjomu; |
| --- | --- |

58.

pauž bažas par nepilnīgo informāciju attiecībā uz to, kā tiek finansētas ES saistības par atbalstu jaunattīstības valstīm cīņā ar klimata pārmaiņām, un atgādina, ka šīs saistības daudzgadu finanšu shēmā nebija paredzētas; īpaši uzsver, ka šiem pasākumiem vajadzētu paredzēt papildu līdzekļus, ar kuriem papildina oficiālajai attīstības palīdzībai jau piešķirto apjomu;

| 59. | apstiprina ciešu apņēmību cik iespējams plaši palīdzēt Haiti iedzīvotājiem pēc šo valsti piemeklējušās postošās zemestrīces; aicina Komisiju iesniegt iespējami vērienīgu palīdzības plānu Haiti, balstot to uz plaša vajadzību novērtējuma; atgādina, ka šādam plānam nevajadzētu ietekmēt esošās saistības attiecībā uz citām jaunattīstības un mazāk attīstītām valstīm un tam vajadzētu sastāvēt galvenokārt no jauniem finansēšanas avotiem; šajā sakarībā atgādina EP nostāju par pastāvīgu ES civilās aizsardzības spēku izveidi un vēlreiz aicina Komisiju iesniegt atbilstošus konkrētus priekšlikumus; |
| --- | --- |

59.

apstiprina ciešu apņēmību cik iespējams plaši palīdzēt Haiti iedzīvotājiem pēc šo valsti piemeklējušās postošās zemestrīces; aicina Komisiju iesniegt iespējami vērienīgu palīdzības plānu Haiti, balstot to uz plaša vajadzību novērtējuma; atgādina, ka šādam plānam nevajadzētu ietekmēt esošās saistības attiecībā uz citām jaunattīstības un mazāk attīstītām valstīm un tam vajadzētu sastāvēt galvenokārt no jauniem finansēšanas avotiem; šajā sakarībā atgādina EP nostāju par pastāvīgu ES civilās aizsardzības spēku izveidi un vēlreiz aicina Komisiju iesniegt atbilstošus konkrētus priekšlikumus;

| 60. | norāda, ka ES papildus jau esošajām programmām pašlaik mobilizē visus iespējamos resursus, lai atbalstītu miera veidošanas un atjaunošanas centienus konfliktu zonās, proti, Gruzijā, Afganistānā, Tuvajos Austrumos un Subsahāras Āfrikā, un uzsver pārliecību, ka pašreizējās prioritātes nav pieļaujams nomainīt ar citām; |
| --- | --- |

60.

norāda, ka ES papildus jau esošajām programmām pašlaik mobilizē visus iespējamos resursus, lai atbalstītu miera veidošanas un atjaunošanas centienus konfliktu zonās, proti, Gruzijā, Afganistānā, Tuvajos Austrumos un Subsahāras Āfrikā, un uzsver pārliecību, ka pašreizējās prioritātes nav pieļaujams nomainīt ar citām;

| 61. | uzsver, cik svarīgi ir pienācīgi finansēt Rietumbalkānu reģiona stabilizāciju un tā pakāpenisku integrāciju Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

61.

uzsver, cik svarīgi ir pienācīgi finansēt Rietumbalkānu reģiona stabilizāciju un tā pakāpenisku integrāciju Eiropas Savienībā;

| 62. | norāda, ka Austrumu partnerība kā daļa no kaimiņattiecību politikas ES ir ļoti svarīga, un apliecina atbalstu ierosinātajai shēmai; par vienlīdz svarīgu uzskata pietiekama finansējuma nodrošināšanu, kas atspoguļotu ES saistības pret tās dienvidu kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka Austrumu partnerība kā daļa no kaimiņattiecību politikas ES ir ļoti svarīga, un apliecina atbalstu ierosinātajai shēmai; par vienlīdz svarīgu uzskata pietiekama finansējuma nodrošināšanu, kas atspoguļotu ES saistības pret tās dienvidu kaimiņvalstīm;

| 63. | atgādina, ka 2010. gada budžeta saskaņošanas procesā netika risināts jautājums par finansējumu papildu pasākumiem banānu nozarē pēc Ženēvas vienošanās par banānu tirdzniecību; pauž stingrus iebildumus pret priekšlikumu izmantot 4. kategorijas rezerves šim finansējumam (EUR 25 miljoni gadā), kas nebija paredzēts daudzgadu finanšu shēmā, un pauž pārliecību, ka šim jautājumam nepieciešams atbilstošs daudzgadu finanšu risinājums; |
| --- | --- |

63.

atgādina, ka 2010. gada budžeta saskaņošanas procesā netika risināts jautājums par finansējumu papildu pasākumiem banānu nozarē pēc Ženēvas vienošanās par banānu tirdzniecību; pauž stingrus iebildumus pret priekšlikumu izmantot 4. kategorijas rezerves šim finansējumam (EUR 25 miljoni gadā), kas nebija paredzēts daudzgadu finanšu shēmā, un pauž pārliecību, ka šim jautājumam nepieciešams atbilstošs daudzgadu finanšu risinājums;

5. izdevumu kategorija

| 64. | vēlas rūpīgi novērtēt šīs kategorijas stāvokli efektīvas un lietderīgas ES līdzekļu izmantošanas ziņā, līdzko tiks sniegta plašāka informācija par Komisijas patiesajiem pieprasījumiem, par to pamatā esošajiem pieauguma tempiem un par vispārējo rīcības iespējamību līdz daudzgadu finanšu shēmas maksimālajam pieļaujamajam apjomam; |
| --- | --- |

64.

vēlas rūpīgi novērtēt šīs kategorijas stāvokli efektīvas un lietderīgas ES līdzekļu izmantošanas ziņā, līdzko tiks sniegta plašāka informācija par Komisijas patiesajiem pieprasījumiem, par to pamatā esošajiem pieauguma tempiem un par vispārējo rīcības iespējamību līdz daudzgadu finanšu shēmas maksimālajam pieļaujamajam apjomam;

| 65. | uzsver pārredzamības un tālredzības nepieciešamību attiecībā uz vairākiem jautājumiem, kuriem ir būtiskas finansiālas sekas, piemēram, personāla nodrošinājumu, pensijām, izmaksu un enerģijas ziņā efektīvu ēku politiku, ārpakalpojumu politiku, kā arī attiecībām starp administratīvajiem un darbības uzdevumiem un to attīstību; |
| --- | --- |

65.

uzsver pārredzamības un tālredzības nepieciešamību attiecībā uz vairākiem jautājumiem, kuriem ir būtiskas finansiālas sekas, piemēram, personāla nodrošinājumu, pensijām, izmaksu un enerģijas ziņā efektīvu ēku politiku, ārpakalpojumu politiku, kā arī attiecībām starp administratīvajiem un darbības uzdevumiem un to attīstību;

| 66. | norāda, ka attiecībā uz algām un pensijām Padome 2009. gada decembrī apstiprināja pieaugumu tikai par 1,85 %, proti, vien par pusi no procentuālā apjoma, kādam tam vajadzētu būt saskaņā ar “metodi”, un ka, atkarībā no Tiesas lēmuma par Komisijas un Eiropas Parlamenta iesniegto prasību, var būt nepieciešami aptuveni EUR 135 miljoni, lai ar atpakaļejošu iedarbību nolīdzinātu visās iestādēs radušos starpību; |
| --- | --- |

66.

norāda, ka attiecībā uz algām un pensijām Padome 2009. gada decembrī apstiprināja pieaugumu tikai par 1,85 %, proti, vien par pusi no procentuālā apjoma, kādam tam vajadzētu būt saskaņā ar “metodi”, un ka, atkarībā no Tiesas lēmuma par Komisijas un Eiropas Parlamenta iesniegto prasību, var būt nepieciešami aptuveni EUR 135 miljoni, lai ar atpakaļejošu iedarbību nolīdzinātu visās iestādēs radušos starpību;

| 67. | atgādina, ka Komisijas prognoze 2010. gadam bija tikai 0,9 %, tomēr tajā nebija iekļautas vairākas administratīvas jomas, kuras faktiski finansēja ne no šīs kategorijas līdzekļiem, piemēram, tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (agrākās BA pozīcijas), izpildaģentūras (izņemot pētniecības aģentūras) un decentralizēto aģentūru administratīvie izdevumi, kā arī tiešie un netiešie pētījumi; aicina Komisiju paust savu viedokli par kritērijiem, kuri piemērojami vispārējo administratīvo izdevumu noteikšanai, un turpināt nodrošināt skaidru aprakstu par tām jomām, kuras ir ārpus 5. kategorijas; prasa, lai visi administratīvie izdevumi tiktu iekļauti šajā kategorijā; |
| --- | --- |

67.

atgādina, ka Komisijas prognoze 2010. gadam bija tikai 0,9 %, tomēr tajā nebija iekļautas vairākas administratīvas jomas, kuras faktiski finansēja ne no šīs kategorijas līdzekļiem, piemēram, tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (agrākās BA pozīcijas), izpildaģentūras (izņemot pētniecības aģentūras) un decentralizēto aģentūru administratīvie izdevumi, kā arī tiešie un netiešie pētījumi; aicina Komisiju paust savu viedokli par kritērijiem, kuri piemērojami vispārējo administratīvo izdevumu noteikšanai, un turpināt nodrošināt skaidru aprakstu par tām jomām, kuras ir ārpus 5. kategorijas; prasa, lai visi administratīvie izdevumi tiktu iekļauti šajā kategorijā;

| 68. | aicina Komisiju iesniegt atjauninātu padziļinātās pārbaudes ziņojumu ar precīzu analīzi un turpmāko rīcību personāla nodrošinājuma jomā; |
| --- | --- |

68.

aicina Komisiju iesniegt atjauninātu padziļinātās pārbaudes ziņojumu ar precīzu analīzi un turpmāko rīcību personāla nodrošinājuma jomā;

Decentralizētās aģentūras

| 69. | mudina Komisiju turpināt īstenot iepriekšējo budžetu izpildes procesā uzsākto politiku decentralizēto aģentūru finansēšanā, un, lemjot par ierosināto dotāciju apjomu, jo īpaši ņemt vērā to budžetu īstenošanā radušos pārpalikumus; tomēr norāda, ka tām aģentūrām, kuras zināmā mērā ir atkarīgas no nodevu ieņēmumiem, arī turpmāk vajadzētu ļaut plaši izmantot piešķirtos ieņēmumus, lai šādi tām nodrošinātu nepieciešamo budžeta elastību; atzinīgi vērtē pārredzamo veidu, kā Komisijas budžeta projektam pievienojamajā darba dokumentā par iestādēm, kas minētas Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr.1605/2002 185. pantā, sniegts pārskats par pieprasītajiem ikgadējiem subsīdiju maksājumiem; |
| --- | --- |

69.

mudina Komisiju turpināt īstenot iepriekšējo budžetu izpildes procesā uzsākto politiku decentralizēto aģentūru finansēšanā, un, lemjot par ierosināto dotāciju apjomu, jo īpaši ņemt vērā to budžetu īstenošanā radušos pārpalikumus; tomēr norāda, ka tām aģentūrām, kuras zināmā mērā ir atkarīgas no nodevu ieņēmumiem, arī turpmāk vajadzētu ļaut plaši izmantot piešķirtos ieņēmumus, lai šādi tām nodrošinātu nepieciešamo budžeta elastību; atzinīgi vērtē pārredzamo veidu, kā Komisijas budžeta projektam pievienojamajā darba dokumentā par iestādēm, kas minētas Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr.1605/2002 185. pantā, sniegts pārskats par pieprasītajiem ikgadējiem subsīdiju maksājumiem;

| 70. | sagaida, ka starpiestāžu darba grupa decentralizēto aģentūru jautājumos drīzumā atsāks darbību, un apliecina cerību, ka šī grupa spēs sagatavot iedarbīgus secinājumus, kuri iestādēm ļaus vienoties par kopēju nostāju decentralizēto aģentūru dibināšanas, pārvaldības un finansēšanas jautājumos, kā arī šo aģentūru vietu Savienības iestāžu struktūrā; |
| --- | --- |

70.

sagaida, ka starpiestāžu darba grupa decentralizēto aģentūru jautājumos drīzumā atsāks darbību, un apliecina cerību, ka šī grupa spēs sagatavot iedarbīgus secinājumus, kuri iestādēm ļaus vienoties par kopēju nostāju decentralizēto aģentūru dibināšanas, pārvaldības un finansēšanas jautājumos, kā arī šo aģentūru vietu Savienības iestāžu struktūrā;

2011. gada budžeta pieņemšanas procedūra

| 71. | uzsver, ka 2011. gada budžeta pieņemšanas procedūra būs pirmā, kas pilnībā notiks saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem; atgādina, ka Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās par pārejas pasākumiem, ko piemēro budžeta procedūrai pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā (4), kurus vajadzētu piemērot līdz brīdim, kad stāsies spēkā nepieciešamie juridiskie akti (jaunā regula par daudzgadu finanšu shēmu, pārskatītā Finanšu regula un, iespējams, turpmāks Iestāžu nolīgums), kuros tiks noteikti šai jomai piemērojamie noteikumi; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka 2011. gada budžeta pieņemšanas procedūra būs pirmā, kas pilnībā notiks saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem; atgādina, ka Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās par pārejas pasākumiem, ko piemēro budžeta procedūrai pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā (4), kurus vajadzētu piemērot līdz brīdim, kad stāsies spēkā nepieciešamie juridiskie akti (jaunā regula par daudzgadu finanšu shēmu, pārskatītā Finanšu regula un, iespējams, turpmāks Iestāžu nolīgums), kuros tiks noteikti šai jomai piemērojamie noteikumi;

| 72. | uzskata, ka 2010. gada budžeta procedūras raitai norisei ir nepieciešama EP, Padomes un Komisijas vienošanās par principiem un kārtību attiecībā uz Samierināšanas komitejas organizāciju, sagatavošanu un darbību, kā tas paredzēts minētās kopīgās deklarācijas 7. punktā; uzsver, ka šiem principiem jāsaskan ar principiem, kuri noteikti rezolūcijā par Lisabonas līguma finansiālajiem aspektiem (5) un rezolūcijā par pagaidu procedurālajām pamatnostādnēm budžeta jautājumos, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā (6); uzdod Budžeta komitejai apspriest šos principus ar Padomi un Komisiju; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka 2010. gada budžeta procedūras raitai norisei ir nepieciešama EP, Padomes un Komisijas vienošanās par principiem un kārtību attiecībā uz Samierināšanas komitejas organizāciju, sagatavošanu un darbību, kā tas paredzēts minētās kopīgās deklarācijas 7. punktā; uzsver, ka šiem principiem jāsaskan ar principiem, kuri noteikti rezolūcijā par Lisabonas līguma finansiālajiem aspektiem (5) un rezolūcijā par pagaidu procedurālajām pamatnostādnēm budžeta jautājumos, ņemot vērā Lisabonas līguma stāšanos spēkā (6); uzdod Budžeta komitejai apspriest šos principus ar Padomi un Komisiju;

*

* *

| 73. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

73.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei un Revīzijas palātai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  COM(2009)0647, galīgā redakcija.

(3)  Atgādinām, ka šī īpašā programma ietilpst 1.a kategorijā.

(4)  skatīt Eiropas Parlamenta 2009. gada 17. decembra rezolūcijas 5. pielikumu par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (visas iedaļas).

(5)  2009. gada 7. maija rezolūcija.

(6)  2009. gada 12. novembra rezolūcija.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/20

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnes – I, II, IV, V – IX iedaļas

P7_TA(2010)0087

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par 2011. gada budžeta procedūras pamatnostādnēm, I iedaļa – Eiropas Parlaments, II iedaļa – Padome, IV iedaļa – Tiesa, V iedaļa – Revīzijas palāta, VI iedaļa – Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII iedaļa – Reģionu komiteja, VIII iedaļa – Eiropas Ombuds, IX iedaļa – Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (2010/2003(BUD))

2011/C 4 E/04

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1),

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2),

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (3),

ņemot vērā iestāžu ģenerālsekretāru 2009. gada rudenī pārskatīto sesto ziņojumu par tendencēm finanšu plāna 5. izdevumu kategorijā,

ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskats par budžeta izpildi 2008. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (4),

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0036/2010),

| A. | tā kā šajā ikgadējās procedūras posmā Eiropas Parlaments gaida pārējo iestāžu tāmes un Parlamenta Prezidija ierosinājumus 2011. finanšu gada budžetam; |
| --- | --- |

A.

tā kā šajā ikgadējās procedūras posmā Eiropas Parlaments gaida pārējo iestāžu tāmes un Parlamenta Prezidija ierosinājumus 2011. finanšu gada budžetam;

| B. | tā kā ir lietderīgi turpināt izmēģinājuma darba kārtību, lai trešo gadu pēc kārtas stiprinātu Prezidija un Budžeta komitejas sadarbību un savstarpējās attiecības ikvienā 2011. gada budžeta procedūras posmā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir lietderīgi turpināt izmēģinājuma darba kārtību, lai trešo gadu pēc kārtas stiprinātu Prezidija un Budžeta komitejas sadarbību un savstarpējās attiecības ikvienā 2011. gada budžeta procedūras posmā;

| C. | tā kā 5. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms 2011. gadā ir EUR 8 415 000 000 (t. i., par EUR 327 000 000 jeb 4 % vairāk nekā 2010. gadā, ierēķinot inflāciju 2 % apmērā); |
| --- | --- |

C.

tā kā 5. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms 2011. gadā ir EUR 8 415 000 000 (t. i., par EUR 327 000 000 jeb 4 % vairāk nekā 2010. gadā, ierēķinot inflāciju 2 % apmērā);

| D. | tā kā Eiropas Parlamenta 2010. gada budžets ir EUR 1 607 363 235, kas bija 19,87 % no 5. izdevumu kategorijas šīgada apjoma pirms 2007.–2013. gada DFS pārskatīšanas (tajā 5. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu samazināja par EUR 126 000 000, lai varētu iemaksāt līdzekļus Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā) un kas pēc minētās pārskatīšanas ir 20,19 %; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Parlamenta 2010. gada budžets ir EUR 1 607 363 235, kas bija 19,87 % no 5. izdevumu kategorijas šīgada apjoma pirms 2007.–2013. gada DFS pārskatīšanas (tajā 5. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu samazināja par EUR 126 000 000, lai varētu iemaksāt līdzekļus Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā) un kas pēc minētās pārskatīšanas ir 20,19 %;

| E. | tā kā jāņem vērā tas, kā ir mainījusies katras iestādes daļa 5. izdevumu kategorijas izdevumos, un dažādie būtisku izmaiņu iemesli, piemēram, dažādu līgumu stāšanās spēkā (kā rezultātā pieaug deputātu skaits un/vai paplašinās attiecīgo iestāžu uzdevumi un pilnvaras), kā arī paplašināšanās un citi lēmumi, kuri izraisa izdevumu ievērojamu pieaugumu, kas nebija paredzēts finanšu shēmas pieņemšanas laikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā jāņem vērā tas, kā ir mainījusies katras iestādes daļa 5. izdevumu kategorijas izdevumos, un dažādie būtisku izmaiņu iemesli, piemēram, dažādu līgumu stāšanās spēkā (kā rezultātā pieaug deputātu skaits un/vai paplašinās attiecīgo iestāžu uzdevumi un pilnvaras), kā arī paplašināšanās un citi lēmumi, kuri izraisa izdevumu ievērojamu pieaugumu, kas nebija paredzēts finanšu shēmas pieņemšanas laikā;

| F. | tā kā Lisabonas līguma stāšanās spēkā dažādā mērā, bet ietekmē visu iestāžu finanses, un šīs ietekmes kopējais apjoms vēl nav zināms; |
| --- | --- |

F.

tā kā Lisabonas līguma stāšanās spēkā dažādā mērā, bet ietekmē visu iestāžu finanses, un šīs ietekmes kopējais apjoms vēl nav zināms;

| G. | tā kā ir svarīgi rūpīgi uzraudzīt stāvokli 5. izdevumu kategorijā 2010. gada budžeta izpildes laikā un gatavojoties 2011. gada budžeta pieņemšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir svarīgi rūpīgi uzraudzīt stāvokli 5. izdevumu kategorijā 2010. gada budžeta izpildes laikā un gatavojoties 2011. gada budžeta pieņemšanai;

| H. | tā kā īpaši ir jāņem vērā finansiālā ietekme uz pensiju sistēmām, novecošanās tendences un pensionēšanās, darbā pieņemšana un citas jomas, ko reglamentē noteikumi, kā arī nepieciešamība nodrošināt ilgtermiņa ilgtspējību, |
| --- | --- |

H.

tā kā īpaši ir jāņem vērā finansiālā ietekme uz pensiju sistēmām, novecošanās tendences un pensionēšanās, darbā pieņemšana un citas jomas, ko reglamentē noteikumi, kā arī nepieciešamība nodrošināt ilgtermiņa ilgtspējību,

Vispārējs pamats

| 1. | norāda, ka Lisabonas līguma stāšanās spēkā, it īpaši vienīgais budžeta lasījums katrā budžeta lēmējiestādē, kam seko saskaņošanas sanāksme galīgā budžeta noteikšanai, prasīs vēl ciešāku sadarbību un dialogu starp visām iestādēm visas procedūras laikā, tostarp arī savlaicīgi iesniedzot reālistisku tāmi; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka Lisabonas līguma stāšanās spēkā, it īpaši vienīgais budžeta lasījums katrā budžeta lēmējiestādē, kam seko saskaņošanas sanāksme galīgā budžeta noteikšanai, prasīs vēl ciešāku sadarbību un dialogu starp visām iestādēm visas procedūras laikā, tostarp arī savlaicīgi iesniedzot reālistisku tāmi;

| 2. | norāda, ka 2010. un 2011. gada budžeta pieņemšanas apstākļi ir samērā ārkārtēji un problemātiski, jo, no vienas puses, Lisabonas līguma veiksmīga īstenošana ir svarīga prioritāte, bet tai būs ievērojama finansiāla ietekme, un, no otras puses, finanšu krīzes sekas joprojām ir ļoti jūtamas daudzās dalībvalstīs, radot politisku dilemmu ES līmenī; šajā sakarībā atgādina, ka ES budžets ir mazāk nekā 2,5 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem visā ES; norāda arī to, ka V izdevumu kategorija ES budžetā tādējādi atbilst 0,14 % no publiskajiem izdevumiem visā ES; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka 2010. un 2011. gada budžeta pieņemšanas apstākļi ir samērā ārkārtēji un problemātiski, jo, no vienas puses, Lisabonas līguma veiksmīga īstenošana ir svarīga prioritāte, bet tai būs ievērojama finansiāla ietekme, un, no otras puses, finanšu krīzes sekas joprojām ir ļoti jūtamas daudzās dalībvalstīs, radot politisku dilemmu ES līmenī; šajā sakarībā atgādina, ka ES budžets ir mazāk nekā 2,5 % no kopējiem publiskajiem izdevumiem visā ES; norāda arī to, ka V izdevumu kategorija ES budžetā tādējādi atbilst 0,14 % no publiskajiem izdevumiem visā ES;

| 3. | uzsver grūto situāciju saistībā ar 5. izdevumu kategorijas maksimālo apmēru 2011. gadā un apzinās to, ka iestādēm var rasties problēmas, mēģinot saskaņot visu vajadzību finansēšanu ar vēlmi ievērot budžeta disciplīnu un ierobežot sevi, lai nepārsniegtu daudzgadu finanšu shēmu; norāda, ka vairākas administratīvas jomas netiek finansētas no 5. izdevumu kategorijas; prasa, lai visi administratīvie izdevumi tiktu iekļauti šajā kategorijā un lai attiecīgi tiktu pārskatīts tās maksimālais apjoms; |
| --- | --- |

3.

uzsver grūto situāciju saistībā ar 5. izdevumu kategorijas maksimālo apmēru 2011. gadā un apzinās to, ka iestādēm var rasties problēmas, mēģinot saskaņot visu vajadzību finansēšanu ar vēlmi ievērot budžeta disciplīnu un ierobežot sevi, lai nepārsniegtu daudzgadu finanšu shēmu; norāda, ka vairākas administratīvas jomas netiek finansētas no 5. izdevumu kategorijas; prasa, lai visi administratīvie izdevumi tiktu iekļauti šajā kategorijā un lai attiecīgi tiktu pārskatīts tās maksimālais apjoms;

| 4. | tādēļ uzstāj, ka pirms galīgo lēmumu pieņemšanas ir cieši jāseko līdzi notikumu attīstībai; atkārtoti pauž pārliecību, ka būs jānosaka prioritātes un ka par prioritāti jāuzskata pamatdarbība; |
| --- | --- |

4.

tādēļ uzstāj, ka pirms galīgo lēmumu pieņemšanas ir cieši jāseko līdzi notikumu attīstībai; atkārtoti pauž pārliecību, ka būs jānosaka prioritātes un ka par prioritāti jāuzskata pamatdarbība;

| 5. | atkārtoti pauž pārliecību, ka iestāžu sadarbībai ir būtiska nozīme, lai apmainītos ar paraugpraksi un turpinātu noskaidrot iespējas palielināt efektivitāti un lietderību, kā arī, ja tas ir nepieciešams un iespējams, rastu iespējas ietaupīt resursus un labāk dalīties tajos; uzskata, ka būtu lietderīgi attiecināt šo koncepciju arī uz citām jomām, kas līdz šim nav bijušas aktuālas šajā sakarā, piemēram, EMAS, nediskriminācijas politika un tāldarbs; ierosina turpināt noskaidrot iespējas izmantot atklātā koda programmatūru, pienācīgi garantējot drošību, kā arī izvirzot skaidrus kritērijus attiecībā uz īstenošanas iespējām un rēķinoties gan ar tiešajām, gan netiešajām izmaksām un ieguvumiem; norāda — pamatojoties uz faktiskām vai pamatotām vajadzībām, jāturpina darbs jomās, kurās tas jau aizsākts, piemēram, veiktspēja rakstiskās tulkošanas jomā un darbā pieņemšana (EPSO); |
| --- | --- |

5.

atkārtoti pauž pārliecību, ka iestāžu sadarbībai ir būtiska nozīme, lai apmainītos ar paraugpraksi un turpinātu noskaidrot iespējas palielināt efektivitāti un lietderību, kā arī, ja tas ir nepieciešams un iespējams, rastu iespējas ietaupīt resursus un labāk dalīties tajos; uzskata, ka būtu lietderīgi attiecināt šo koncepciju arī uz citām jomām, kas līdz šim nav bijušas aktuālas šajā sakarā, piemēram, EMAS, nediskriminācijas politika un tāldarbs; ierosina turpināt noskaidrot iespējas izmantot atklātā koda programmatūru, pienācīgi garantējot drošību, kā arī izvirzot skaidrus kritērijus attiecībā uz īstenošanas iespējām un rēķinoties gan ar tiešajām, gan netiešajām izmaksām un ieguvumiem; norāda — pamatojoties uz faktiskām vai pamatotām vajadzībām, jāturpina darbs jomās, kurās tas jau aizsākts, piemēram, veiktspēja rakstiskās tulkošanas jomā un darbā pieņemšana (EPSO);

| 6. | atkārtoti uzsver, cik nozīmīga ir iestāžu sadarbības veicināšana ēku politikas jomā; aicina pārējās ES iestādes arī izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju attiecībā uz ēkām, kurā iekļauti šajā rezolūcijā izklāstītie mērķi; uzsver, ka informācija, kas saskaņā ar Finanšu regulas 179. pantā noteikto procedūru nepieciešama lēmumu pieņemšanai, ir jāsaņem savlaicīgi un šajā informācijā būtu jāiekļauj vajadzību izvērtējums un izmaksu un ieguvumu izvērtējumi attiecībā uz dažādajām alternatīvām, aprakstot nomāšanas vai pirkšanas iespējas, kā arī pārredzamu informāciju par alternatīviem finansēšanas veidiem, ilgtermiņa finansiālo ietekmi un atbilstību daudzgadu finanšu shēmai (2. pielikums 2009. gada 17. decembra rezolūcijai par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (5)); norāda, ka šajā sakarībā par svarīgu jautājumu būtu jāuzskata sadarbība ar citām iestādēm šādas informācijas saskaņošanai, lai būtu iespējams salīdzināt ēku platību un izmaksas; norāda, ka ir jāiesniedz īpašs ziņojums un eventuāli ieteikumi saistībā ar nevajadzīgi lieliem uzturēšanas, renovācijas un iegādes izdevumiem; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti uzsver, cik nozīmīga ir iestāžu sadarbības veicināšana ēku politikas jomā; aicina pārējās ES iestādes arī izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju attiecībā uz ēkām, kurā iekļauti šajā rezolūcijā izklāstītie mērķi; uzsver, ka informācija, kas saskaņā ar Finanšu regulas 179. pantā noteikto procedūru nepieciešama lēmumu pieņemšanai, ir jāsaņem savlaicīgi un šajā informācijā būtu jāiekļauj vajadzību izvērtējums un izmaksu un ieguvumu izvērtējumi attiecībā uz dažādajām alternatīvām, aprakstot nomāšanas vai pirkšanas iespējas, kā arī pārredzamu informāciju par alternatīviem finansēšanas veidiem, ilgtermiņa finansiālo ietekmi un atbilstību daudzgadu finanšu shēmai (2. pielikums 2009. gada 17. decembra rezolūcijai par Padomes grozīto Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (5)); norāda, ka šajā sakarībā par svarīgu jautājumu būtu jāuzskata sadarbība ar citām iestādēm šādas informācijas saskaņošanai, lai būtu iespējams salīdzināt ēku platību un izmaksas; norāda, ka ir jāiesniedz īpašs ziņojums un eventuāli ieteikumi saistībā ar nevajadzīgi lieliem uzturēšanas, renovācijas un iegādes izdevumiem;

| 7. | norāda — ņemot vērā darbinieku algu korekciju un gaidāmo lietas izskatīšanu tiesā, visu iestāžu papildu izmaksas varētu lēst aptuveni EUR 135 miljonu apmērā (par laikposmu no 2009. gada jūlija līdz 2010. gada 31. decembrim), ja Tiesa pieņems Komisijai labvēlīgu spriedumu; norāda, ka šis spriedums ir gaidāms 2010. gadā, taču nav izslēgts, ka tā pieņemšana var aizkavēties līdz 2011. gadam; |
| --- | --- |

7.

norāda — ņemot vērā darbinieku algu korekciju un gaidāmo lietas izskatīšanu tiesā, visu iestāžu papildu izmaksas varētu lēst aptuveni EUR 135 miljonu apmērā (par laikposmu no 2009. gada jūlija līdz 2010. gada 31. decembrim), ja Tiesa pieņems Komisijai labvēlīgu spriedumu; norāda, ka šis spriedums ir gaidāms 2010. gadā, taču nav izslēgts, ka tā pieņemšana var aizkavēties līdz 2011. gadam;

Eiropas Parlaments

| 8. | uzsver lielo izaicinājumu, ko rada vairāku turpmāk minēto ar 2011. gada budžetu saistīto neskaidrību novēršana, kas ļoti apgrūtina precīzas prognozes un budžeta izstrādi līdz pašiem pēdējiem procedūras posmiem, kad situācija būs kļuvusi skaidrāka; prasa EP attiecīgajām struktūrām un administrācijai savlaicīgi darīt pieejamu pamatscenāriju kopumu, kas varētu atvieglot galīgo politisko lēmumu pieņemšanu, labāk izprotot attiecīgās finansiālās sekas; |
| --- | --- |

8.

uzsver lielo izaicinājumu, ko rada vairāku turpmāk minēto ar 2011. gada budžetu saistīto neskaidrību novēršana, kas ļoti apgrūtina precīzas prognozes un budžeta izstrādi līdz pašiem pēdējiem procedūras posmiem, kad situācija būs kļuvusi skaidrāka; prasa EP attiecīgajām struktūrām un administrācijai savlaicīgi darīt pieejamu pamatscenāriju kopumu, kas varētu atvieglot galīgo politisko lēmumu pieņemšanu, labāk izprotot attiecīgās finansiālās sekas;

| 9. | atgādina, ka grozījumu vēstules, ko Prezidijs septembrī iesniedza Budžeta komitejai, mērķis ir ņemt vērā vajadzības, kas netika paredzētas tāmes sagatavošanas laikā, un uzsver, ka to nevajadzētu uztvert kā iespēju pārskatīt tāmi, par ko jau panākta vienošanās; sagaida, ka Prezidija pieprasījumi, iesniedzot tāmi, būs reāli; ir gatavs izskatīt Prezidija priekšlikumus, pilnībā pamatojoties uz vajadzībām un ievērojot piesardzību, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu iestādes darbību; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka grozījumu vēstules, ko Prezidijs septembrī iesniedza Budžeta komitejai, mērķis ir ņemt vērā vajadzības, kas netika paredzētas tāmes sagatavošanas laikā, un uzsver, ka to nevajadzētu uztvert kā iespēju pārskatīt tāmi, par ko jau panākta vienošanās; sagaida, ka Prezidija pieprasījumi, iesniedzot tāmi, būs reāli; ir gatavs izskatīt Prezidija priekšlikumus, pilnībā pamatojoties uz vajadzībām un ievērojot piesardzību, lai nodrošinātu pienācīgu un efektīvu iestādes darbību;

| 10. | uzsver, ka izcils darbs likumdošanas jomā ir Parlamenta prioritāte un ka iestādei ir jāpiešķir šī mērķa sasniegšanai vajadzīgie līdzekļi; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka izcils darbs likumdošanas jomā ir Parlamenta prioritāte un ka iestādei ir jāpiešķir šī mērķa sasniegšanai vajadzīgie līdzekļi;

| 11. | uzsver, ka ir vajadzīga pilnībā integrēta zināšanu pārvaldības sistēma; atgādina, ka Budžeta komitejā ir jāorganizē iepazīstināšana ar deputātiem pieejamo informācijas avotu/sistēmu plašo klāstu, kā arī ir jāsaņem prasītā informācija par situāciju zināšanu pārvaldības sistēmas jomā, par ko 2009. gada 15. septembra saskaņošanas sanāksmē vienojās Prezidijs un Budžeta komiteja; uzskata, ka būtu jānodrošina ērta piekļuve šai sistēmai ar interneta starpniecību; uzsver, ka jāizskata iespējas, kā šo informāciju darīt pieejamu Eiropas pilsoņiem; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ir vajadzīga pilnībā integrēta zināšanu pārvaldības sistēma; atgādina, ka Budžeta komitejā ir jāorganizē iepazīstināšana ar deputātiem pieejamo informācijas avotu/sistēmu plašo klāstu, kā arī ir jāsaņem prasītā informācija par situāciju zināšanu pārvaldības sistēmas jomā, par ko 2009. gada 15. septembra saskaņošanas sanāksmē vienojās Prezidijs un Budžeta komiteja; uzskata, ka būtu jānodrošina ērta piekļuve šai sistēmai ar interneta starpniecību; uzsver, ka jāizskata iespējas, kā šo informāciju darīt pieejamu Eiropas pilsoņiem;

| 12. | vēlētos saņemt Parlamenta WebTV kanāla Europarl TV izvērtējumu; it īpaši prasa informāciju par skaitļiem, kas raksturo skatītāju auditoriju, kā arī par skatītāju sadalījumu pēc ģeogrāfiskā principa un pēc vecuma, lai novērtētu, vai ir sasniegti šī instrumenta mērķi attiecībā uz pārraidītās informācijas izplatību, kvalitāti un kvantitāti; |
| --- | --- |

12.

vēlētos saņemt Parlamenta WebTV kanāla Europarl TV izvērtējumu; it īpaši prasa informāciju par skaitļiem, kas raksturo skatītāju auditoriju, kā arī par skatītāju sadalījumu pēc ģeogrāfiskā principa un pēc vecuma, lai novērtētu, vai ir sasniegti šī instrumenta mērķi attiecībā uz pārraidītās informācijas izplatību, kvalitāti un kvantitāti;

| 13. | uzskata, ka Lisabonas līguma efektīvas darbības nodrošināšana ir viena no 2011. gada budžeta pamatprioritātēm un, lai to veiksmīgi īstenotu, pieejamie resursi būs jāpārvalda pēc iespējas labāk; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Lisabonas līguma efektīvas darbības nodrošināšana ir viena no 2011. gada budžeta pamatprioritātēm un, lai to veiksmīgi īstenotu, pieejamie resursi būs jāpārvalda pēc iespējas labāk;

| 14. | norāda, ka tomēr ir jāizvērtē arī papildu pasākumi šajā sakarā, ņemot vērā kopējo budžetu un finanšu plānu kā plašāku pamatu; uzskata, ka varētu būt lietderīgi veikt katras iestādes attiecīgās izdevumu daļas analīzi ilgākā laika posmā, ņemot vērā arī visus būtiskos notikumus, kas varētu pamatot izmaiņas izdevumu sadalījumā; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka tomēr ir jāizvērtē arī papildu pasākumi šajā sakarā, ņemot vērā kopējo budžetu un finanšu plānu kā plašāku pamatu; uzskata, ka varētu būt lietderīgi veikt katras iestādes attiecīgās izdevumu daļas analīzi ilgākā laika posmā, ņemot vērā arī visus būtiskos notikumus, kas varētu pamatot izmaiņas izdevumu sadalījumā;

| 15. | norāda, ka kopš 2006. gada Parlamentam ir nācies iekļaut tādus izdevumus, kas netika paredzēti, paužot brīvprātīgo apņemšanos 1988. gadā, piemēram, izdevumus saistībā ar Deputātu nolikumu, kā arī tiešās un netiešās izmaksas saistībā ar Parlamenta jauno lomu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; uzsver to, ka vajadzīga atklāta un padziļināta diskusija par pašreizējo brīvprātīgi pieņemto 20 % slieksni, kas ierobežo Parlamenta budžeta apjomu; uzskata, ka Prezidijam un Budžeta komitejai būtu kopīgi vēlreiz jāizvērtē šis ierobežojums, pirms tiek uzsākts iestāžu dialogs par šo jautājumu; uzskata — pamatojoties uz DFS sākotnēji iekļautajām summām, par kurām vienojās 2006. gadā un kuras ir spēkā kopš 2007. gada, Parlamenta izdevumi orientējoši būtu jānosaka tradicionālo 20 % robežās, ņemot vērā pārējo iestāžu vajadzības un pieejamo rezervi; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka kopš 2006. gada Parlamentam ir nācies iekļaut tādus izdevumus, kas netika paredzēti, paužot brīvprātīgo apņemšanos 1988. gadā, piemēram, izdevumus saistībā ar Deputātu nolikumu, kā arī tiešās un netiešās izmaksas saistībā ar Parlamenta jauno lomu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; uzsver to, ka vajadzīga atklāta un padziļināta diskusija par pašreizējo brīvprātīgi pieņemto 20 % slieksni, kas ierobežo Parlamenta budžeta apjomu; uzskata, ka Prezidijam un Budžeta komitejai būtu kopīgi vēlreiz jāizvērtē šis ierobežojums, pirms tiek uzsākts iestāžu dialogs par šo jautājumu; uzskata — pamatojoties uz DFS sākotnēji iekļautajām summām, par kurām vienojās 2006. gadā un kuras ir spēkā kopš 2007. gada, Parlamenta izdevumi orientējoši būtu jānosaka tradicionālo 20 % robežās, ņemot vērā pārējo iestāžu vajadzības un pieejamo rezervi;

| 16. | par ļoti nozīmīgu uzskata pamatprincipu, ka visiem deputātiem jābūt vienlīdzīgām iespējām saņemt visaptverošus augstas kvalitātes pakalpojumus, kas tiem ļautu strādāt un izteikties, kā arī saņemt visus dokumentus dzimtajā valodā, lai pēc iespējas labāk varētu pārstāvēt savus vēlētājus; |
| --- | --- |

16.

par ļoti nozīmīgu uzskata pamatprincipu, ka visiem deputātiem jābūt vienlīdzīgām iespējām saņemt visaptverošus augstas kvalitātes pakalpojumus, kas tiem ļautu strādāt un izteikties, kā arī saņemt visus dokumentus dzimtajā valodā, lai pēc iespējas labāk varētu pārstāvēt savus vēlētājus;

| 17. | gaida kompetento struktūru atbildi jautājumā par to, kā EP budžeta procedūrā varētu izmantot bāzes budžeta politiku, kas paredz nošķirt fiksētās un mainīgās izmaksas; aicina Prezidiju iesniegt šo fiksēto izmaksu gada tāmes par tiem gadiem, uz kuriem attiecas DFS; |
| --- | --- |

17.

gaida kompetento struktūru atbildi jautājumā par to, kā EP budžeta procedūrā varētu izmantot bāzes budžeta politiku, kas paredz nošķirt fiksētās un mainīgās izmaksas; aicina Prezidiju iesniegt šo fiksēto izmaksu gada tāmes par tiem gadiem, uz kuriem attiecas DFS;

| 18. | norāda, ka “algu efekts” Parlamenta gadījumā varētu būt aptuveni EUR 14 miljoni, ja tiks pieņemts Komisijai labvēlīgs spriedums; šajā posmā nevar pateikt, vai tas skars 2010. vai 2011. gada budžetu; |
| --- | --- |

18.

norāda, ka “algu efekts” Parlamenta gadījumā varētu būt aptuveni EUR 14 miljoni, ja tiks pieņemts Komisijai labvēlīgs spriedums; šajā posmā nevar pateikt, vai tas skars 2010. vai 2011. gada budžetu;

| 19. | aicina novērtēt sekretariāta piemaksu izlietojumu un kopējās izmaksas saistībā ar palielinājumu, kas pašreiz gaida apstiprināšanu abās budžeta lēmējiestādēs, pirms tiek apsvērts vēl kāds iespējamais palielinājums nākotnē; atgādina, ka vienmēr ir plašāk jāizvērtē finansiālā ietekme jaunieviešamo pasākumu kontekstā, piemēram, lemjot par darbinieku un reģistrētu deputātu palīgu amatu sarakstiem 2010. un 2011. gadā; īpaši uzsver — ja Briselē jāpieņem jauni palīgi, tas ietekmēs situāciju biroja telpu, ēku uzturēšanas un drošības, IT aprīkojuma, cilvēkresursu, kas strādā ar administratīvajiem uzdevumiem, un vispārējā aprīkojuma jomā; uzskata, ka martā iesniedzamā Parlamenta trim darba vietām paredzētā vidēja termiņa stratēģija ēku jomā ir izšķiroši nozīmīga; uzstāj, ka politika ēku jomā ir jāplāno ilgtermiņā, lai nodrošinātu budžeta ilgtspējību; |
| --- | --- |

19.

aicina novērtēt sekretariāta piemaksu izlietojumu un kopējās izmaksas saistībā ar palielinājumu, kas pašreiz gaida apstiprināšanu abās budžeta lēmējiestādēs, pirms tiek apsvērts vēl kāds iespējamais palielinājums nākotnē; atgādina, ka vienmēr ir plašāk jāizvērtē finansiālā ietekme jaunieviešamo pasākumu kontekstā, piemēram, lemjot par darbinieku un reģistrētu deputātu palīgu amatu sarakstiem 2010. un 2011. gadā; īpaši uzsver — ja Briselē jāpieņem jauni palīgi, tas ietekmēs situāciju biroja telpu, ēku uzturēšanas un drošības, IT aprīkojuma, cilvēkresursu, kas strādā ar administratīvajiem uzdevumiem, un vispārējā aprīkojuma jomā; uzskata, ka martā iesniedzamā Parlamenta trim darba vietām paredzētā vidēja termiņa stratēģija ēku jomā ir izšķiroši nozīmīga; uzstāj, ka politika ēku jomā ir jāplāno ilgtermiņā, lai nodrošinātu budžeta ilgtspējību;

| 20. | pieprasa izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju attiecībā uz ēkām, kurā iekļauti šādi mērķi: pamatnostādņu formulēšana ēku plānošanai un attīstībai, pašreizējo biroju telpu un platību ekonomiski pamatota lietošana, vajadzību precīza noskaidrošana, kā arī pienācīgu darba apstākļu nodrošināšana Eiropas Parlamenta darbiniekiem un deputātiem, efektīva koncepcija attiecībā uz ēku uzturēšanu, apkopi un remontu, lai turpmāk nepieļautu tādus starpgadījumus kā 2008. gadā Eiropas Parlamenta ēkā Strasbūrā notikušais vai problēmas ar azbestu, ar atbildību saistīto jautājumu un garantijas atbildības stingra pārbaude, kā arī attiecīgo garantijas prasījumu īstenošana tāda kaitējuma gadījumā, par kuru atbildīgas trešās personas, kā arī pasūtījumu piešķiršanas procedūru stingra un pārredzama ievērošana; turklāt pieprasa, lai vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģija attiecībā uz ēkām veicinātu ilgtspējību un tajā tiktu ņemti vērā vides saudzēšanas, energoefektivitātes un veselības aspekti; turklāt prasa, lai, formulējot mērķus, tiktu ņemti vērā arī mobilitātes aspekti, jo īpaši attiecībā uz to cilvēku piekļuvi ēkām, kuriem ir kustību traucējumi vai sensora invaliditāte; atkārtoti norāda, ka Budžeta komiteja priekšroku dod ēku iegūšanai īpašumā, nevis dārgai īrei vai nomai; |
| --- | --- |

20.

pieprasa izstrādāt vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju attiecībā uz ēkām, kurā iekļauti šādi mērķi: pamatnostādņu formulēšana ēku plānošanai un attīstībai, pašreizējo biroju telpu un platību ekonomiski pamatota lietošana, vajadzību precīza noskaidrošana, kā arī pienācīgu darba apstākļu nodrošināšana Eiropas Parlamenta darbiniekiem un deputātiem, efektīva koncepcija attiecībā uz ēku uzturēšanu, apkopi un remontu, lai turpmāk nepieļautu tādus starpgadījumus kā 2008. gadā Eiropas Parlamenta ēkā Strasbūrā notikušais vai problēmas ar azbestu, ar atbildību saistīto jautājumu un garantijas atbildības stingra pārbaude, kā arī attiecīgo garantijas prasījumu īstenošana tāda kaitējuma gadījumā, par kuru atbildīgas trešās personas, kā arī pasūtījumu piešķiršanas procedūru stingra un pārredzama ievērošana; turklāt pieprasa, lai vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģija attiecībā uz ēkām veicinātu ilgtspējību un tajā tiktu ņemti vērā vides saudzēšanas, energoefektivitātes un veselības aspekti; turklāt prasa, lai, formulējot mērķus, tiktu ņemti vērā arī mobilitātes aspekti, jo īpaši attiecībā uz to cilvēku piekļuvi ēkām, kuriem ir kustību traucējumi vai sensora invaliditāte; atkārtoti norāda, ka Budžeta komiteja priekšroku dod ēku iegūšanai īpašumā, nevis dārgai īrei vai nomai;

| 21. | atgādina, ka Prezidijs budžeta grozījuma Nr. 1/2010 tāmes projektā ierosināja piešķirt papildu 70 amata vietas komitejas sekretariātā; uzsver, ka šie darbinieki tiktu sadalīti trim grupām, ņemot vērā to likumdošanas darba slodzes palielināšanos, kas gaidāma pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; uzskata, ka šis sadalījums jāizskata termiņa vidusposma izvērtēšanā līdz 2011. gada jūlijam, lai noskaidrotu, vai dienestus, kam palielināts darbinieku skaits, patiešām ir ietekmējis prognozētais darba slodzes pieaugums; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka Prezidijs budžeta grozījuma Nr. 1/2010 tāmes projektā ierosināja piešķirt papildu 70 amata vietas komitejas sekretariātā; uzsver, ka šie darbinieki tiktu sadalīti trim grupām, ņemot vērā to likumdošanas darba slodzes palielināšanos, kas gaidāma pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; uzskata, ka šis sadalījums jāizskata termiņa vidusposma izvērtēšanā līdz 2011. gada jūlijam, lai noskaidrotu, vai dienestus, kam palielināts darbinieku skaits, patiešām ir ietekmējis prognozētais darba slodzes pieaugums;

| 22. | uzsver, ka finanšu pārskati (fiches financières) un līdzīgi izmaksu analīzes dokumenti ir ļoti nozīmīgi lēmumu pieņemšanai Parlamentā; uzsver, ka tie jāizmanto sistemātiski un ka tajos jānosaka kārtējās un vienreizējās izmaksas, kas tieši saistītas ar attiecīgo pasākumu, kā arī jānorāda iespējamā finansiālā ietekme uz citiem izdevumu posteņiem; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka finanšu pārskati (fiches financières) un līdzīgi izmaksu analīzes dokumenti ir ļoti nozīmīgi lēmumu pieņemšanai Parlamentā; uzsver, ka tie jāizmanto sistemātiski un ka tajos jānosaka kārtējās un vienreizējās izmaksas, kas tieši saistītas ar attiecīgo pasākumu, kā arī jānorāda iespējamā finansiālā ietekme uz citiem izdevumu posteņiem;

| 23. | uzskata, ka veiktā darba pārbaude un analīze ir nozīmīga vairākās ar budžetu tieši saistītās jomās, piemēram, ģenerāldirektorātu reorganizācijā, efektīvā cilvēkresursu pārvaldībā un profesionālā personāla politikā, rentablā un energoefektīvā ēku politikā atrašanās vietas izvēles ziņā, nediskriminācijas pasākumos, EMAS, publiskajā iepirkumā un pasākumos, kas veikti, ievērojot budžeta izpildes apstiprināšanā sniegtos ieteikumus; uzsver, ka pastāvīgi jāpārbauda paveiktais un jāanalizē Parlamenta budžeta izpilde kopumā; šajā sakarībā atgādina negatīvo informāciju plašsaziņas līdzekļos saistībā ar subsīdiju piešķiršanu Parlamenta darbinieku radiniekiem, kā arī aicina Ģenerālsekretariātu iepriekš pārbaudīt jebkādu atsevišķu pasākumu finansēšanu un darīt to zināmu atbildīgajai komitejai; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka veiktā darba pārbaude un analīze ir nozīmīga vairākās ar budžetu tieši saistītās jomās, piemēram, ģenerāldirektorātu reorganizācijā, efektīvā cilvēkresursu pārvaldībā un profesionālā personāla politikā, rentablā un energoefektīvā ēku politikā atrašanās vietas izvēles ziņā, nediskriminācijas pasākumos, EMAS, publiskajā iepirkumā un pasākumos, kas veikti, ievērojot budžeta izpildes apstiprināšanā sniegtos ieteikumus; uzsver, ka pastāvīgi jāpārbauda paveiktais un jāanalizē Parlamenta budžeta izpilde kopumā; šajā sakarībā atgādina negatīvo informāciju plašsaziņas līdzekļos saistībā ar subsīdiju piešķiršanu Parlamenta darbinieku radiniekiem, kā arī aicina Ģenerālsekretariātu iepriekš pārbaudīt jebkādu atsevišķu pasākumu finansēšanu un darīt to zināmu atbildīgajai komitejai;

| 24. | pieņem zināšanai Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorātā (DG INLO) jau veikto auditu un pēc tam notikušo šī ģenerāldirektorāta struktūras maiņu; pauž pārliecību, ka šī audita rezultāti varētu kalpot par pamatu turpmākiem pasākumiem, piemēram, regulāriem un sistemātiskiem auditiem, ko veiktu sertificētas valsts struktūras, lai pārbaudītu metodes, kuras izmanto uzturēšanas politikā un cilvēku un iekārtu drošības garantēšanai ēkās; |
| --- | --- |

24.

pieņem zināšanai Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorātā (DG INLO) jau veikto auditu un pēc tam notikušo šī ģenerāldirektorāta struktūras maiņu; pauž pārliecību, ka šī audita rezultāti varētu kalpot par pamatu turpmākiem pasākumiem, piemēram, regulāriem un sistemātiskiem auditiem, ko veiktu sertificētas valsts struktūras, lai pārbaudītu metodes, kuras izmanto uzturēšanas politikā un cilvēku un iekārtu drošības garantēšanai ēkās;

| 25. | šajā sakarībā uzsver, ka pēc arhitektu konkursa beigām ir jāsaņem pilnīgs finanšu pārskats par Eiropas vēstures namu, jo citādi nebūs iespējams padziļināti novērtēt ilgtermiņa izmaksas, ņemot vērā Parlamenta stratēģiju ēku jomā un budžetu; |
| --- | --- |

25.

šajā sakarībā uzsver, ka pēc arhitektu konkursa beigām ir jāsaņem pilnīgs finanšu pārskats par Eiropas vēstures namu, jo citādi nebūs iespējams padziļināti novērtēt ilgtermiņa izmaksas, ņemot vērā Parlamenta stratēģiju ēku jomā un budžetu;

| 26. | norāda, ka jāveic nepieciešamie sagatavošanās pasākumi, lai varētu uzņemt novērotājus no Horvātijas, ņemot vērā iespējamo ES paplašināšanos; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka jāveic nepieciešamie sagatavošanās pasākumi, lai varētu uzņemt novērotājus no Horvātijas, ņemot vērā iespējamo ES paplašināšanos;

Pārējās iestādes

| 27. | mudina iestādes savlaicīgi iesniegt reālus un izmaksās balstītus budžeta līdzekļu pieprasījumus, pilnībā ievērojot nosacījumu, ka ierobežotie resursi jāizmanto pēc iespējas optimāli; atzinīgi vērtētu pētījumu par to, kā Lisabonas līgums var ietekmēt katras iestādes budžetu 2010./2011. gadā un kā vajadzības gadījumā pamatot papildu vajadzības, par kurām varētu tikt iesniegti pieprasījumi; |
| --- | --- |

27.

mudina iestādes savlaicīgi iesniegt reālus un izmaksās balstītus budžeta līdzekļu pieprasījumus, pilnībā ievērojot nosacījumu, ka ierobežotie resursi jāizmanto pēc iespējas optimāli; atzinīgi vērtētu pētījumu par to, kā Lisabonas līgums var ietekmēt katras iestādes budžetu 2010./2011. gadā un kā vajadzības gadījumā pamatot papildu vajadzības, par kurām varētu tikt iesniegti pieprasījumi;

| 28. | uzskata, ka varētu būt lietderīgi pieprasīt un salīdzināt informāciju par citu iestāžu atalgojuma, piemaksu un ceļa izdevumu pārvaldības sistēmām; norāda, ka pārredzamībai un demokrātiskai pārskatatbildībai neapšaubāmi ir izšķiroša nozīme; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka varētu būt lietderīgi pieprasīt un salīdzināt informāciju par citu iestāžu atalgojuma, piemaksu un ceļa izdevumu pārvaldības sistēmām; norāda, ka pārredzamībai un demokrātiskai pārskatatbildībai neapšaubāmi ir izšķiroša nozīme;

| 29. | vēlas pārbaudīt paveikto saistībā ar iepriekšējā gada prioritāti, proti, pieejamo resursu labāku sadali starp visām iestādēm, tostarp veicot konkrētus pasākumus rakstiskās tulkošanas jomā, un uzskata, ka šajā sakarībā varētu pārskatīt arī mutiskās tulkošanas jomu; |
| --- | --- |

29.

vēlas pārbaudīt paveikto saistībā ar iepriekšējā gada prioritāti, proti, pieejamo resursu labāku sadali starp visām iestādēm, tostarp veicot konkrētus pasākumus rakstiskās tulkošanas jomā, un uzskata, ka šajā sakarībā varētu pārskatīt arī mutiskās tulkošanas jomu;

| 30. | aicina par 2010. gada budžeta ziņojumu atbildīgo referentu personīgi apmeklēt Padomi, Tiesu, Revīzijas palātu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Eiropas Ombudu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, lai pirms tāmju sagatavošanas uzklausītu šīs iestādes, un pēc tam sniegt Budžeta komitejai attiecīgu ziņojumu; |
| --- | --- |

30.

aicina par 2010. gada budžeta ziņojumu atbildīgo referentu personīgi apmeklēt Padomi, Tiesu, Revīzijas palātu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Eiropas Ombudu un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, lai pirms tāmju sagatavošanas uzklausītu šīs iestādes, un pēc tam sniegt Budžeta komitejai attiecīgu ziņojumu;

*

* *

| 31. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam. |
| --- | --- |

31.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas Ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(3)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(4)  OV C 269, 10.11.2009., 1. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0115.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/25

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsLauksaimniecības produktu kvalitātes politika — kāda ir pareizā stratēģija?

P7_TA(2010)0088

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku — kāda ir pareizā stratēģija? (2009/2105(INI))

2011/C 4 E/05

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 28. maija paziņojumu par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku (COM(2009)0234),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 15. oktobra Zaļo grāmatu par lauksaimniecības produktu kvalitāti — produktu standarti, lauksaimniecībai noteiktās prasības un kvalitātes shēmas (COM(2008)0641),

ņemot vērā 2009. gada 10. marta rezolūciju par pārtikas kvalitātes nodrošināšanu, tostarp standartu saskaņošanu vai savstarpēju atzīšanu (1),

ņemot vērā 1998. gada 9. oktobra rezolūciju par lauksaimniecības produktu un lauksaimniecības pārtikas produktu kvalitātes politiku (2),

ņemot vērā Komisijas 2008. gada oktobra darba dokumentu par pārtikas kvalitātes sertifikācijas shēmām,

ņemot vērā kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) “veselības pārbaudi”,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem (COM(2008)0040),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A7-0029/2010),

| A. | tā kā Eiropas Savienībā ir visaugstākie pārtikas produktu kvalitātes standarti pasaulē, šos augstos standartus pieprasa Eiropas patērētāji un tie ir veids, kā nodrošināt maksimālu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienībā ir visaugstākie pārtikas produktu kvalitātes standarti pasaulē, šos augstos standartus pieprasa Eiropas patērētāji un tie ir veids, kā nodrošināt maksimālu pievienoto vērtību;

| B. | tā kā atbalsts mazajām un vidējām lauku saimniecībām, kuru ražošanas un patēriņa līmenis atbilst vietējām prasībām, veicina gan tradicionālas, gan empīriskas lauksaimniecības metodes un nodrošina to piemērošanu atbilstoši visaugstākajiem kvalitātes un nekaitīguma standartiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā atbalsts mazajām un vidējām lauku saimniecībām, kuru ražošanas un patēriņa līmenis atbilst vietējām prasībām, veicina gan tradicionālas, gan empīriskas lauksaimniecības metodes un nodrošina to piemērošanu atbilstoši visaugstākajiem kvalitātes un nekaitīguma standartiem;

| C. | tā kā kvalitatīvi Eiropas produkti ir Savienības kultūras un kulinārijas dzīvā mantojuma daļa un daudzu Eiropas reģionu saimnieciskās un sabiedriskās dzīves būtiska sastāvdaļa, atbalstot darbības, kas tieši saistītas ar vietējiem apstākļiem, jo īpaši lauku rajonos; |
| --- | --- |

C.

tā kā kvalitatīvi Eiropas produkti ir Savienības kultūras un kulinārijas dzīvā mantojuma daļa un daudzu Eiropas reģionu saimnieciskās un sabiedriskās dzīves būtiska sastāvdaļa, atbalstot darbības, kas tieši saistītas ar vietējiem apstākļiem, jo īpaši lauku rajonos;

| D. | tā kā pašlaik īstenotā politika attiecībā uz izplatīšanas tīklu ietekmē mazo ražotāju iespējas piekļūt plašai mērķgrupai; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašlaik īstenotā politika attiecībā uz izplatīšanas tīklu ietekmē mazo ražotāju iespējas piekļūt plašai mērķgrupai;

| E. | tā kā patērētājus aizvien vairāk interesē ne tikai pārtikas nekaitīgums, bet arī pārtikas produktu izcelsme un ražošanas metodes; tā kā ES jau ir ņēmusi vērā šo tendenci un ieviesusi šādas četras pārtikas kvalitātes un izcelsmes shēmas: aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN), aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN), garantēta tradicionālā īpatnība (GTĪ) un bioloģiskā lauksaimniecība; |
| --- | --- |

E.

tā kā patērētājus aizvien vairāk interesē ne tikai pārtikas nekaitīgums, bet arī pārtikas produktu izcelsme un ražošanas metodes; tā kā ES jau ir ņēmusi vērā šo tendenci un ieviesusi šādas četras pārtikas kvalitātes un izcelsmes shēmas: aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN), aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN), garantēta tradicionālā īpatnība (GTĪ) un bioloģiskā lauksaimniecība;

| F. | tā kā patērētāji šīs sertifikācijas shēmas uzskata par augstākas kvalitātes garantiju; |
| --- | --- |

F.

tā kā patērētāji šīs sertifikācijas shēmas uzskata par augstākas kvalitātes garantiju;

| G. | tā kā ir iespējams izmantot jaunās tehnoloģijas, lai sniegtu izsmeļošu informāciju par lauksaimniecības un pārtikas produktu izcelsmi un īpašībām, |
| --- | --- |

G.

tā kā ir iespējams izmantot jaunās tehnoloģijas, lai sniegtu izsmeļošu informāciju par lauksaimniecības un pārtikas produktu izcelsmi un īpašībām,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un vairāku Parlamenta ieteikumu iekļaušanu tajā pēc pārdomu procesa, ko sāka ar Zaļo grāmatu par lauksaimniecības produktu kvalitāti; vēlas, lai pēc iespējas drīz tiktu īstenoti pasākumi, ko Parlaments ierosinājis šajā rezolūcijā, lai efektīvi izmantotu praksē atgriezenisko saiti, kas iegūta, apspriežoties ar lauksaimniekiem un ražotājiem, un lai novērtētu ierosinātā regulējuma vēlamību, nepieciešamību un samērīgumu, vienlaicīgi ņemot vērā ekonomikas krīzes sekas un vajadzību neradīt ražotājiem papildu izmaksas vai šķēršļus; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu un vairāku Parlamenta ieteikumu iekļaušanu tajā pēc pārdomu procesa, ko sāka ar Zaļo grāmatu par lauksaimniecības produktu kvalitāti; vēlas, lai pēc iespējas drīz tiktu īstenoti pasākumi, ko Parlaments ierosinājis šajā rezolūcijā, lai efektīvi izmantotu praksē atgriezenisko saiti, kas iegūta, apspriežoties ar lauksaimniekiem un ražotājiem, un lai novērtētu ierosinātā regulējuma vēlamību, nepieciešamību un samērīgumu, vienlaicīgi ņemot vērā ekonomikas krīzes sekas un vajadzību neradīt ražotājiem papildu izmaksas vai šķēršļus;

| 2. | pauž nožēlu, ka Komisija, kā iemeslu minot vienkāršošanu, kas varētu izrādīties neproduktīva, savā paziņojumā ir tikai daļēji ņēmusi vērā prasības, ko attiecīgo nozaru pārstāvji norādījuši pēc Zaļās grāmatas publicēšanas; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu, ka Komisija, kā iemeslu minot vienkāršošanu, kas varētu izrādīties neproduktīva, savā paziņojumā ir tikai daļēji ņēmusi vērā prasības, ko attiecīgo nozaru pārstāvji norādījuši pēc Zaļās grāmatas publicēšanas;

| 3. | uzsver, ka kvalitāte ir svarīgākais elements visā pārtikas ķēdē un ievērojami sekmē Eiropas lauksaimniecības pārtikas produktu ražotāju konkurētspēju; uzskata, ka kvalitāte var nodrošināt Eiropas ražotājiem iespējas gūt ievērojamas komerciālas priekšrocības un var netiešā veidā sekmēt lauku attīstību; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka kvalitāte ir svarīgākais elements visā pārtikas ķēdē un ievērojami sekmē Eiropas lauksaimniecības pārtikas produktu ražotāju konkurētspēju; uzskata, ka kvalitāte var nodrošināt Eiropas ražotājiem iespējas gūt ievērojamas komerciālas priekšrocības un var netiešā veidā sekmēt lauku attīstību;

| 4. | uzskata, ka ES kvalitātes politika var radīt lielāku konkurētspēju un pievienoto vērtību Eiropas reģionu ekonomikai un ka daudzos lauku rajonos, kur ražošanas alternatīvas ir ierobežotas, kvalitatīvu lauksaimniecības produktu un lauksaimniecības pārtikas produktu ražošana bieži ir vienīgais risinājums; turklāt uzskata, ka kvalitāte veicina produktu daudzveidību un uzlabo darbaspēka profesionālās prasmes; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ES kvalitātes politika var radīt lielāku konkurētspēju un pievienoto vērtību Eiropas reģionu ekonomikai un ka daudzos lauku rajonos, kur ražošanas alternatīvas ir ierobežotas, kvalitatīvu lauksaimniecības produktu un lauksaimniecības pārtikas produktu ražošana bieži ir vienīgais risinājums; turklāt uzskata, ka kvalitāte veicina produktu daudzveidību un uzlabo darbaspēka profesionālās prasmes;

| 5. | aicina stiprināt ES kvalitātes politiku, jo Eiropas Savienības ražotājiem tā ir nozīmīgs stimuls darbības uzlabošanai kvalitātes, pārtikas nekaitīguma un vides ziņā; uzskata, ka šī politika var palīdzēt ievērojami palielināt Eiropas Savienības lauksaimniecības pārtikas produkcijas pievienoto vērtību tirgū, kas kļūst arvien globalizētāks; |
| --- | --- |

5.

aicina stiprināt ES kvalitātes politiku, jo Eiropas Savienības ražotājiem tā ir nozīmīgs stimuls darbības uzlabošanai kvalitātes, pārtikas nekaitīguma un vides ziņā; uzskata, ka šī politika var palīdzēt ievērojami palielināt Eiropas Savienības lauksaimniecības pārtikas produkcijas pievienoto vērtību tirgū, kas kļūst arvien globalizētāks;

| 6. | ir pārliecināts, ka kvalitātes politika var viest ievērojamas pārmaiņas Eiropas lauksaimniecībā, jo ražošanas apjomi kvalitatīvu produktu jomā ir lieli — attiecībā uz AĢIN vien šis apjoms jau pārsniedz EUR 14 miljardus; |
| --- | --- |

6.

ir pārliecināts, ka kvalitātes politika var viest ievērojamas pārmaiņas Eiropas lauksaimniecībā, jo ražošanas apjomi kvalitatīvu produktu jomā ir lieli — attiecībā uz AĢIN vien šis apjoms jau pārsniedz EUR 14 miljardus;

| 7. | uzskata, ka dažādu aizsardzības līmeņu ieviešana Eiropas kvalitātes apzīmējumiem varētu radīt netaisnīgus apstākļus, jo īpaši gadījumos, kad galvenokārt tiek izmantoti ekonomiski kritēriji; tādēļ uzskata, ka visām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vajadzētu būt vienlīdz atzītām; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka dažādu aizsardzības līmeņu ieviešana Eiropas kvalitātes apzīmējumiem varētu radīt netaisnīgus apstākļus, jo īpaši gadījumos, kad galvenokārt tiek izmantoti ekonomiski kritēriji; tādēļ uzskata, ka visām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vajadzētu būt vienlīdz atzītām;

| 8. | uzskata, ka arvien atvērtāka tirgus apstākļos ir svarīgi, lai PTO sarunās ES arī turpmāk atbalstītu principu par kvalitatīvu produktu efektīvu aizsardzību, piemērojot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības mehānismus; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka arvien atvērtāka tirgus apstākļos ir svarīgi, lai PTO sarunās ES arī turpmāk atbalstītu principu par kvalitatīvu produktu efektīvu aizsardzību, piemērojot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības mehānismus;

| 9. | uzsver, ka PTO sarunās Komisijai jācenšas panākt vienošanās par jautājumiem, kas nav saistīti ar tirdzniecību, kas nodrošinās, ka ievestie lauksaimniecības produkti atbilst tādām pašām ES prasībām pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku labturības un vides aizsardzības jomā kā tās, ko piemēro Savienībā ražotiem lauksaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka PTO sarunās Komisijai jācenšas panākt vienošanās par jautājumiem, kas nav saistīti ar tirdzniecību, kas nodrošinās, ka ievestie lauksaimniecības produkti atbilst tādām pašām ES prasībām pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku labturības un vides aizsardzības jomā kā tās, ko piemēro Savienībā ražotiem lauksaimniecības produktiem;

| 10. | uzskata, ka jaunajai ES kvalitātes politikai vajadzētu būt atvērtākai produktiem no jaunajām dalībvalstīm, kurām ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas sistēma kļuva pieejama tikai pirms dažiem gadiem; pauž viedokli, ka prasībām, kas jāievēro, lai varētu reģistrēt konkrētu produktu, vajadzētu būt pārredzamām un saprotamām ne tikai pieteikumu iesniedzējiem (ražotājiem), bet arī patērētājiem; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka jaunajai ES kvalitātes politikai vajadzētu būt atvērtākai produktiem no jaunajām dalībvalstīm, kurām ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas sistēma kļuva pieejama tikai pirms dažiem gadiem; pauž viedokli, ka prasībām, kas jāievēro, lai varētu reģistrēt konkrētu produktu, vajadzētu būt pārredzamām un saprotamām ne tikai pieteikumu iesniedzējiem (ražotājiem), bet arī patērētājiem;

| 11. | atbalsta rūpīgāku uzraudzību un lielāku koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ievestie pārtikas produkti atbilst ES kvalitātes un pārtikas nekaitīguma standartiem, kā arī tās vides un sociālajiem standartiem; |
| --- | --- |

11.

atbalsta rūpīgāku uzraudzību un lielāku koordināciju starp Komisiju un dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka ievestie pārtikas produkti atbilst ES kvalitātes un pārtikas nekaitīguma standartiem, kā arī tās vides un sociālajiem standartiem;

| 12. | uzsver, ka ir vajadzīgi tādi kvalitātes standarti, kas nodrošina efektīvu saziņu ar patērētājiem par produktu ražošanas veidu un kas sniedz stimulus minēto standartu uzlabošanai, tādējādi sekmējot plašāku ES politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka ir vajadzīgi tādi kvalitātes standarti, kas nodrošina efektīvu saziņu ar patērētājiem par produktu ražošanas veidu un kas sniedz stimulus minēto standartu uzlabošanai, tādējādi sekmējot plašāku ES politikas mērķu sasniegšanu;

| 13. | uzskata, ka Eiropas kvalitātes politikai ir jābūt cieši saistītai ar KLP reformu pēc 2013. gada; uzskata, ka šīs politikas ietvaros ES ir jāsniedz finansiāls atbalsts, lai nodrošinātu augstas kvalitātes lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanu; uzskata, ka šāds atbalsts ir jāīsteno veidā, kas attīsta, dažādo un veicina KLP otrā pīlāra pieejamību, jo īpaši attiecībā uz lauku saimniecību modernizāciju un mikrouzņēmumu izveidi un attīstību laukos; uzsver, ka finansiāls atbalsts produktu kvalitātes attīstībai var palīdzēt daļēji naturālajām saimniecībām pārorientēties uz tirgu; uzskata, ka ražotāju organizācijām ir vajadzīgs lielāks atbalsts, jo īpaši, lai neradītu salīdzinoši sliktākus apstākļus mazajiem ražotājiem; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Eiropas kvalitātes politikai ir jābūt cieši saistītai ar KLP reformu pēc 2013. gada; uzskata, ka šīs politikas ietvaros ES ir jāsniedz finansiāls atbalsts, lai nodrošinātu augstas kvalitātes lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanu; uzskata, ka šāds atbalsts ir jāīsteno veidā, kas attīsta, dažādo un veicina KLP otrā pīlāra pieejamību, jo īpaši attiecībā uz lauku saimniecību modernizāciju un mikrouzņēmumu izveidi un attīstību laukos; uzsver, ka finansiāls atbalsts produktu kvalitātes attīstībai var palīdzēt daļēji naturālajām saimniecībām pārorientēties uz tirgu; uzskata, ka ražotāju organizācijām ir vajadzīgs lielāks atbalsts, jo īpaši, lai neradītu salīdzinoši sliktākus apstākļus mazajiem ražotājiem;

| 14. | uzsver, ka daudzveidībai arī turpmāk ir jābūt vienai no Eiropas pamatvērtībām un ka visi kvalitatīvi produkti, kas atbilst ES noteiktajiem kritērijiem, ir jāatzīst un jāaizsargā; uzskata, ka pēc 2013. gada KLP būtu jānodrošina atbalsts kvalitātes politikai un jo īpaši ražotāju centieniem veicināt videi draudzīgākas ražošanas metodes; norāda, ka reģioniem ir KLP partneru loma un tie līdzfinansē un vada lauku attīstību; papildus norāda, ka, ģeogrāfiskā ziņā esot ciešā saistībā ar ražotājiem, reģioni ir ražotāju un jo īpaši tradicionālo un bioloģisko produktu ražotāju partneri; uzskata, ka reģioni būtu jāiesaista produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tradicionālo un bioloģisko produktu atzīšanā un to tirdzniecības veicināšanā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka daudzveidībai arī turpmāk ir jābūt vienai no Eiropas pamatvērtībām un ka visi kvalitatīvi produkti, kas atbilst ES noteiktajiem kritērijiem, ir jāatzīst un jāaizsargā; uzskata, ka pēc 2013. gada KLP būtu jānodrošina atbalsts kvalitātes politikai un jo īpaši ražotāju centieniem veicināt videi draudzīgākas ražošanas metodes; norāda, ka reģioniem ir KLP partneru loma un tie līdzfinansē un vada lauku attīstību; papildus norāda, ka, ģeogrāfiskā ziņā esot ciešā saistībā ar ražotājiem, reģioni ir ražotāju un jo īpaši tradicionālo un bioloģisko produktu ražotāju partneri; uzskata, ka reģioni būtu jāiesaista produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tradicionālo un bioloģisko produktu atzīšanā un to tirdzniecības veicināšanā;

ES lauksaimniecībai noteiktās prasības un tirgvedības standarti

| 15. | uzsver, ka ir jāpauž oficiāla atzinība Eiropas ražotāju pūlēm, kas ieguldītas, lai ievērotu ES lauksaimniecībai noteiktās prasības attiecībā uz kvalitātes, vides, dzīvnieku labturības un veselības standartiem; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir jāpauž oficiāla atzinība Eiropas ražotāju pūlēm, kas ieguldītas, lai ievērotu ES lauksaimniecībai noteiktās prasības attiecībā uz kvalitātes, vides, dzīvnieku labturības un veselības standartiem;

| 16. | šajā sakarā aicina Komisiju veikt pētījumu par dažādajām iespējām, kas ir pieejamas, lai ražotāji Eiropā uz saviem produktiem varētu norādīt apņemšanos ievērot kvalitātes, pārtikas nekaitīguma prasības un visus Eiropas ražošanas standartus, tostarp izmantojot arī ES kvalitātes logotipu, kuram vajadzētu būt pieejamam tikai tām lauksaimniecības precēm, kas ir pilnībā ražotas ES, un kurš — ņemot vērā, ka tas, pamatojoties uz oficiālām kontrolēm, apliecinātu atbilstību tiesību aktiem, — nekādā gadījumā nedrīkstētu radīt nekādas papildu izmaksas uzņēmējiem vai jebkāda veida finansiālu vai administratīvu slogu dalībvalstīm, kas veic šādas kontroles; |
| --- | --- |

16.

šajā sakarā aicina Komisiju veikt pētījumu par dažādajām iespējām, kas ir pieejamas, lai ražotāji Eiropā uz saviem produktiem varētu norādīt apņemšanos ievērot kvalitātes, pārtikas nekaitīguma prasības un visus Eiropas ražošanas standartus, tostarp izmantojot arī ES kvalitātes logotipu, kuram vajadzētu būt pieejamam tikai tām lauksaimniecības precēm, kas ir pilnībā ražotas ES, un kurš — ņemot vērā, ka tas, pamatojoties uz oficiālām kontrolēm, apliecinātu atbilstību tiesību aktiem, — nekādā gadījumā nedrīkstētu radīt nekādas papildu izmaksas uzņēmējiem vai jebkāda veida finansiālu vai administratīvu slogu dalībvalstīm, kas veic šādas kontroles;

| 17. | uzskata, ka ES lauksaimniecības produkti automātiski atbilst kādam kvalitātes standartam, jo tie ir saražoti saskaņā ar ES tiesību aktu noteikumiem par produktu kvalitāti, ilgtspējīgu ražošanu, kā arī vides un veselības kritērijiem (savstarpēja atbilstība); turklāt, kultivējot lauksaimniecības produktus, tiek saglabāta Eiropas kultūrainava; ņemot vērā šīs prasības, vajadzētu būt iespējai izmantot kvalitātes marķējumu “izaudzēts [ražots vai izgatavots] Eiropā”; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka ES lauksaimniecības produkti automātiski atbilst kādam kvalitātes standartam, jo tie ir saražoti saskaņā ar ES tiesību aktu noteikumiem par produktu kvalitāti, ilgtspējīgu ražošanu, kā arī vides un veselības kritērijiem (savstarpēja atbilstība); turklāt, kultivējot lauksaimniecības produktus, tiek saglabāta Eiropas kultūrainava; ņemot vērā šīs prasības, vajadzētu būt iespējai izmantot kvalitātes marķējumu “izaudzēts [ražots vai izgatavots] Eiropā”;

| 18. | uzskata, ka nozares tirgvedības standartiem ir būtiska nozīme ražošanas ķēdē un tādējādi tie būtu jāsaglabā; tie nodrošina tirgū notiekošo pārmaiņu pārredzamību, ļauj pircējiem salīdzināt produktu cenas, apjomu un kvalitāti, kā arī rada līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropā; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka nozares tirgvedības standartiem ir būtiska nozīme ražošanas ķēdē un tādējādi tie būtu jāsaglabā; tie nodrošina tirgū notiekošo pārmaiņu pārredzamību, ļauj pircējiem salīdzināt produktu cenas, apjomu un kvalitāti, kā arī rada līdzvērtīgus konkurences apstākļus Eiropā;

| 19. | atbalsta papildu fakultatīvo rezervēto apzīmējumu ieviešanu un jo īpaši jēdzienu “kalnu”, “salu”, “vietējais” un “zemas oglekļa emisijas” precīzu definēšanu un lietošanu, kā arī ES pamatnostādņu pieņemšanu to izmantošanai; turklāt pauž atbalstu tam, lai Kopienas līmenī saskaņotu jēdzienu “kalnu”, kas pašlaik ir reglamentēts tikai dažās dalībvalstīs; aicina Komisiju veikt pētījumu par “oglekļa dioksīda emisijas ietekmes” marķējuma turpmāku pilnveidošanu, lai ieviestu visaptverošāku “ekoloģiskās pēdas” mērīšanu, jo marķējumi vai apzīmējumi, kas sniedz norādi tikai par oglekļa dioksīda līmeni, neņem vērā citus nozīmīgus vides aspektus, piemēram, ietekmi uz ūdens resursiem un bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

19.

atbalsta papildu fakultatīvo rezervēto apzīmējumu ieviešanu un jo īpaši jēdzienu “kalnu”, “salu”, “vietējais” un “zemas oglekļa emisijas” precīzu definēšanu un lietošanu, kā arī ES pamatnostādņu pieņemšanu to izmantošanai; turklāt pauž atbalstu tam, lai Kopienas līmenī saskaņotu jēdzienu “kalnu”, kas pašlaik ir reglamentēts tikai dažās dalībvalstīs; aicina Komisiju veikt pētījumu par “oglekļa dioksīda emisijas ietekmes” marķējuma turpmāku pilnveidošanu, lai ieviestu visaptverošāku “ekoloģiskās pēdas” mērīšanu, jo marķējumi vai apzīmējumi, kas sniedz norādi tikai par oglekļa dioksīda līmeni, neņem vērā citus nozīmīgus vides aspektus, piemēram, ietekmi uz ūdens resursiem un bioloģisko daudzveidību;

| 20. | uzskata, ka ir jāveicina citu videi un dzīvniekiem draudzīgu ražošanas metožu brīvprātīga marķēšana, piemēram, “kompleksā ražošana”, “ganības” un “kalnu lauksaimniecība”; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ir jāveicina citu videi un dzīvniekiem draudzīgu ražošanas metožu brīvprātīga marķēšana, piemēram, “kompleksā ražošana”, “ganības” un “kalnu lauksaimniecība”;

| 21. | uzskata, ka vajadzētu aizsargāt produktus, kas ražoti kalnu rajonos un rajonos, kur nav ĢMO; tādēļ aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka šādu rajonu produkti tiek pienācīgi aizsargāti; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka vajadzētu aizsargāt produktus, kas ražoti kalnu rajonos un rajonos, kur nav ĢMO; tādēļ aicina Komisiju darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka šādu rajonu produkti tiek pienācīgi aizsargāti;

| 22. | aicina Komisiju sākt pārdomu procesu par iespēju ieviest kvalitātes rādītājus, kas saistīti ar ražošanas sociālajiem apstākļiem, piem., ražotāju ienākumiem un ražotāju, pārstrādātāju un tirgotāju līgumattiecībām; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju sākt pārdomu procesu par iespēju ieviest kvalitātes rādītājus, kas saistīti ar ražošanas sociālajiem apstākļiem, piem., ražotāju ienākumiem un ražotāju, pārstrādātāju un tirgotāju līgumattiecībām;

| 23. | uzskata — lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un labāku izsekojamību, tādējādi ļaujot patērētājam veikt apzinātu pirkuma izvēli, ir lietderīgi svaigiem lauksaimniecības produktiem norādīt izcelsmes valsti un pārstrādes produktiem, kuros ir tikai viena sastāvdaļa, norādīt galaproduktā izmantotās lauksaimniecības izejvielas izcelsmes vietu; |
| --- | --- |

23.

uzskata — lai nodrošinātu lielāku pārredzamību un labāku izsekojamību, tādējādi ļaujot patērētājam veikt apzinātu pirkuma izvēli, ir lietderīgi svaigiem lauksaimniecības produktiem norādīt izcelsmes valsti un pārstrādes produktiem, kuros ir tikai viena sastāvdaļa, norādīt galaproduktā izmantotās lauksaimniecības izejvielas izcelsmes vietu;

| 24. | atgādina, ka “lauksaimnieciskās ražošanas vietas” marķējums tiek sekmīgi izmantots tādās valstīs kā Austrālija un Amerikas Savienotās Valstis un ka ES tā piemērošana jau ir obligāta vairākiem lauksaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka “lauksaimnieciskās ražošanas vietas” marķējums tiek sekmīgi izmantots tādās valstīs kā Austrālija un Amerikas Savienotās Valstis un ka ES tā piemērošana jau ir obligāta vairākiem lauksaimniecības produktiem;

| 25. | norāda, ka papildu un specifiska informācija ir fakultatīva un kopējo marķējuma saturu nedrīkst pārblīvēt; uzskata, ka arī turpmāk kā prioritāte būtu jānodrošina, ka ES kvalitātes marķējums ir nepārprotami atpazīstams; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka papildu un specifiska informācija ir fakultatīva un kopējo marķējuma saturu nedrīkst pārblīvēt; uzskata, ka arī turpmāk kā prioritāte būtu jānodrošina, ka ES kvalitātes marķējums ir nepārprotami atpazīstams;

| 26. | uzskata, ka būtu arī jāapsver iespēja izmantot alternatīvas informācijas sniegšanas metodes, piemēram, izmantojot internetu, svītrkodus vai kases čekus; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka būtu arī jāapsver iespēja izmantot alternatīvas informācijas sniegšanas metodes, piemēram, izmantojot internetu, svītrkodus vai kases čekus;

| 27. | aicina Komisiju veikt padziļinātu tehnisku un ekonomisku pētījumu, lai pārliecinātos, ka jaunie tiesību akti nerada pārmērīgas izmaksas pārtikas pārstrādes nozarei, jo īpaši, mazajiem un vidējiem ražotājiem; šādā pētījumā vajadzētu izvērtēt, cik lietderīgi ir ieviest obligātu lauksaimnieciskās ražošanas vietas marķējumu pārstrādātajiem produktiem, kuri satur “būtiskas sastāvdaļas” (proti, pārtikas produkta sastāvdaļa, kuras sastāvs attiecīgajā pārtikas produkta sausnā ir vairāk par 50 %) vai “raksturīgās sastāvdaļas” (proti, pārtikas sastāvdaļa, kuru patērētāji parasti saista ar pārtikas produkta nosaukumu), kā noteikts 2. pantā ierosinātajā ES regulā par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju veikt padziļinātu tehnisku un ekonomisku pētījumu, lai pārliecinātos, ka jaunie tiesību akti nerada pārmērīgas izmaksas pārtikas pārstrādes nozarei, jo īpaši, mazajiem un vidējiem ražotājiem; šādā pētījumā vajadzētu izvērtēt, cik lietderīgi ir ieviest obligātu lauksaimnieciskās ražošanas vietas marķējumu pārstrādātajiem produktiem, kuri satur “būtiskas sastāvdaļas” (proti, pārtikas produkta sastāvdaļa, kuras sastāvs attiecīgajā pārtikas produkta sausnā ir vairāk par 50 %) vai “raksturīgās sastāvdaļas” (proti, pārtikas sastāvdaļa, kuru patērētāji parasti saista ar pārtikas produkta nosaukumu), kā noteikts 2. pantā ierosinātajā ES regulā par pārtikas informācijas sniegšanu patērētājiem;

| 28. | prasa, lai standartu vienkāršošana un ES kvalitātes logo uzticamības palielināšana būtu kā papildinājums dalībvalstīs jau esošajiem sertifikātiem vai norādēm par vietēju, reģionālu vai valsts izcelsmi; |
| --- | --- |

28.

prasa, lai standartu vienkāršošana un ES kvalitātes logo uzticamības palielināšana būtu kā papildinājums dalībvalstīs jau esošajiem sertifikātiem vai norādēm par vietēju, reģionālu vai valsts izcelsmi;

| 29. | aicina Komisiju saglabāt konsekvenci priekšlikumos par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku saistībā ar pieeju izcelsmes valsts marķējumam un ierosinātajā regulā, kas nosaka ar pārtiku saistītas informācijas sniegšanu patērētājiem; uzskata, ka lauksaimniecības produktu kvalitātes politika būtu jāīsteno tā, lai tiktu ņemtas vērā jaunas politikas īstenošanas radītās izmaksas, kā arī konkrētu nozaru, piemēram, lauksaimniecības produktu pārstrādes nozares, specifika; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju saglabāt konsekvenci priekšlikumos par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku saistībā ar pieeju izcelsmes valsts marķējumam un ierosinātajā regulā, kas nosaka ar pārtiku saistītas informācijas sniegšanu patērētājiem; uzskata, ka lauksaimniecības produktu kvalitātes politika būtu jāīsteno tā, lai tiktu ņemtas vērā jaunas politikas īstenošanas radītās izmaksas, kā arī konkrētu nozaru, piemēram, lauksaimniecības produktu pārstrādes nozares, specifika;

Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un tradicionālās īpatnības

| 30. | uzskata aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmu par vienu no KLP instrumentiem, kas paredzēts, lai palīdzētu attīstīt lauku rajonus, aizsargātu reģionu kultūras mantojumu un veicinātu nodarbinātības dažādošanu lauku rajonos; |
| --- | --- |

30.

uzskata aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmu par vienu no KLP instrumentiem, kas paredzēts, lai palīdzētu attīstīt lauku rajonus, aizsargātu reģionu kultūras mantojumu un veicinātu nodarbinātības dažādošanu lauku rajonos;

| 31. | uzskata, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm ir ievērojama nozīme Eiropas lauksaimniecībā; uzskata, ka pašreizējās trīs sistēmas, ko izmanto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijai (vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, lauksaimniecības un pārtikas produktiem), būtu jāsaglabā to pašreizējā veidā; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm ir ievērojama nozīme Eiropas lauksaimniecībā; uzskata, ka pašreizējās trīs sistēmas, ko izmanto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijai (vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, lauksaimniecības un pārtikas produktiem), būtu jāsaglabā to pašreizējā veidā;

| 32. | uzskata, ka pašreizējā ES aizsardzības sistēma produktiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi būtu jāsaglabā un ka visām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu jāpiešķir aizsardzība ES līmenī; turklāt uzskata, ka nevajadzētu veidot paralēlas valsts vai reģionālas atzīšanas sistēmas, jo tās varētu radīt atšķirīgus aizsardzības līmeņus; uzskata, ka nav jāievieš vēl citas Kopienas mēroga pārtikas preču sertifikācijas sistēmas, jo tas mazinātu jau esošo sistēmu vērtību un radītu patērētājos apjukumu; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka pašreizējā ES aizsardzības sistēma produktiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi būtu jāsaglabā un ka visām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu jāpiešķir aizsardzība ES līmenī; turklāt uzskata, ka nevajadzētu veidot paralēlas valsts vai reģionālas atzīšanas sistēmas, jo tās varētu radīt atšķirīgus aizsardzības līmeņus; uzskata, ka nav jāievieš vēl citas Kopienas mēroga pārtikas preču sertifikācijas sistēmas, jo tas mazinātu jau esošo sistēmu vērtību un radītu patērētājos apjukumu;

| 33. | turklāt uzskata, ka pašreizējie divi instrumenti (ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums un AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) arī turpmāk būtu jāsaglabā, ņemot vērā to plašo atpazīstamību un sekmīgo izmantošanu; uzskata, ka patērētāju interesēs ir skaidrāk jāformulē atšķirība starp ACVN un AĢIN un ka to var veikt, īstenojot vispārējus informēšanas un veicināšanas pasākumus, iesaistot Kopienas finansiālo atbalstu gan saistībā ar starptautisko tirgu, gan trešām valstīm, tostarp palielinot Kopienas līdzfinansējuma daļu; |
| --- | --- |

33.

turklāt uzskata, ka pašreizējie divi instrumenti (ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums un AĢIN — aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) arī turpmāk būtu jāsaglabā, ņemot vērā to plašo atpazīstamību un sekmīgo izmantošanu; uzskata, ka patērētāju interesēs ir skaidrāk jāformulē atšķirība starp ACVN un AĢIN un ka to var veikt, īstenojot vispārējus informēšanas un veicināšanas pasākumus, iesaistot Kopienas finansiālo atbalstu gan saistībā ar starptautisko tirgu, gan trešām valstīm, tostarp palielinot Kopienas līdzfinansējuma daļu;

| 34. | uzskata, ka pašreiz spēkā esošie ES noteikumi par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu jāpapildina, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā atzīta un veicināta to organizāciju loma, ko dalībvalstis ir izraudzījušās vai atzinušas par atbildīgām par to intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldību, aizsardzību un/vai veicināšanu, kuras ir piešķirtas ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrēšanu; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka pašreiz spēkā esošie ES noteikumi par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu jāpapildina, lai nodrošinātu, ka tiek pilnībā atzīta un veicināta to organizāciju loma, ko dalībvalstis ir izraudzījušās vai atzinušas par atbildīgām par to intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldību, aizsardzību un/vai veicināšanu, kuras ir piešķirtas ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrēšanu;

| 35. | uzskata, ka, pamatojoties uz ražotāju pieredzi, ir secināts, ka produktu kvalitātes vadība, izmantojot ACVN un AĢIN specifikācijas, un aizsardzības efektivitāte pret nelikumīgu nosaukuma piesavināšanos nav pietiekama, lai turpmāk izstrādātu produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; uzskata, ka ES tiesību akti būtu jāgroza, lai dalībvalstis varētu atzīt un veicināt to organizāciju lomu, kuras tās izraugās vai atzīst par atbildīgām par ģeogrāfisko norāžu un to intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldību, aizsardzību un/vai veicināšanu, kā arī ļaut šādām organizācijām pielāgot ražošanas potenciālu tirgus prasībām, pamatojoties uz godīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem; |
| --- | --- |

35.

uzskata, ka, pamatojoties uz ražotāju pieredzi, ir secināts, ka produktu kvalitātes vadība, izmantojot ACVN un AĢIN specifikācijas, un aizsardzības efektivitāte pret nelikumīgu nosaukuma piesavināšanos nav pietiekama, lai turpmāk izstrādātu produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; uzskata, ka ES tiesību akti būtu jāgroza, lai dalībvalstis varētu atzīt un veicināt to organizāciju lomu, kuras tās izraugās vai atzīst par atbildīgām par ģeogrāfisko norāžu un to intelektuālā īpašuma tiesību pārvaldību, aizsardzību un/vai veicināšanu, kā arī ļaut šādām organizācijām pielāgot ražošanas potenciālu tirgus prasībām, pamatojoties uz godīgiem un nediskriminējošiem noteikumiem;

| 36. | ierosina palielināt ģeogrāfisko norāžu īpašnieku konsorciju (3) lomu, lai noteiktu tiesību aktus saistībā gan ar ģeogrāfisko norāžu apjoma pārvaldību, gan to izmantošanu uz saražotajām precēm; uzskata, ka konsorcijiem jābūt iespējai piedalīties uzņēmēju koordinēšanā, lai cik vien iespējams tuvinātu saražotos un tirgū laistos daudzumus tiem daudzumiem, ko tirgus var absorbēt, kā arī lauksaimniekiem un patērētājiem paredzēto pasākumu veicināšanā; uzskata, ka tas efektīvāk nodrošinātu dažādu ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmu ilgtermiņa dzīvotspēju, kas ir svarīgi dzīvei lauku rajonos; piebilst, ka daudzuma kontrole ir viena no kvalitātes kontroles prasībām; uzskata, ka Kopienas tiesību aktos būtu jādefinē konsorciju loma; uzskata, ka dažādās ES dalībvalstīs konstatēto pieredzi un praksi varētu apkopot un izmantot, lai noteiktu konsorciju tiesības un pienākumus; |
| --- | --- |

36.

ierosina palielināt ģeogrāfisko norāžu īpašnieku konsorciju (3) lomu, lai noteiktu tiesību aktus saistībā gan ar ģeogrāfisko norāžu apjoma pārvaldību, gan to izmantošanu uz saražotajām precēm; uzskata, ka konsorcijiem jābūt iespējai piedalīties uzņēmēju koordinēšanā, lai cik vien iespējams tuvinātu saražotos un tirgū laistos daudzumus tiem daudzumiem, ko tirgus var absorbēt, kā arī lauksaimniekiem un patērētājiem paredzēto pasākumu veicināšanā; uzskata, ka tas efektīvāk nodrošinātu dažādu ražošanas, pārstrādes un izplatīšanas posmu ilgtermiņa dzīvotspēju, kas ir svarīgi dzīvei lauku rajonos; piebilst, ka daudzuma kontrole ir viena no kvalitātes kontroles prasībām; uzskata, ka Kopienas tiesību aktos būtu jādefinē konsorciju loma; uzskata, ka dažādās ES dalībvalstīs konstatēto pieredzi un praksi varētu apkopot un izmantot, lai noteiktu konsorciju tiesības un pienākumus;

| 37. | uzskata, ka attiecībā uz minētajiem instrumentiem reģistrācijas procesā nevajadzētu iekļaut papildu kritērijus, bet būtu jākoncentrējas uz vienkāršošanu; norāda, ka pašreiz spēkā esošās ACVN un AĢIN reģistrācijas procedūras ir sarežģītas un laikietilpīgas; mudina Komisiju rast veidus, kā šo procesu varētu paātrināt; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka attiecībā uz minētajiem instrumentiem reģistrācijas procesā nevajadzētu iekļaut papildu kritērijus, bet būtu jākoncentrējas uz vienkāršošanu; norāda, ka pašreiz spēkā esošās ACVN un AĢIN reģistrācijas procedūras ir sarežģītas un laikietilpīgas; mudina Komisiju rast veidus, kā šo procesu varētu paātrināt;

| 38. | uzsver nepieciešamību racionalizēt reģistrācijas pieteikumu apstrādi, bet neatbalsta ideju saīsināt pārbaudes procesu, patvaļīgi noraidot pieteikumus, kurus Komisija uzskata par nepilnīgiem sākotnējā stadijā; pauž nožēlu, ka daudzos gadījumos Komisijas sākotnējais viedoklis veidojas pārsteidzīgi vai ir neatbilstošs konkrētajam gadījumam tādēļ, ka ir nepilnīga izpratne par attiecīgā produkta vai vietējā tirgus īpatnībām; |
| --- | --- |

38.

uzsver nepieciešamību racionalizēt reģistrācijas pieteikumu apstrādi, bet neatbalsta ideju saīsināt pārbaudes procesu, patvaļīgi noraidot pieteikumus, kurus Komisija uzskata par nepilnīgiem sākotnējā stadijā; pauž nožēlu, ka daudzos gadījumos Komisijas sākotnējais viedoklis veidojas pārsteidzīgi vai ir neatbilstošs konkrētajam gadījumam tādēļ, ka ir nepilnīga izpratne par attiecīgā produkta vai vietējā tirgus īpatnībām;

| 39. | prasa, lai Komisija veic pētījumu par atbilstošo informāciju (marķējums un visi citi pieejamie līdzekļi), kas ir vajadzīga produktiem ar ACVN vai AĢIN, kurus tirgo mazumtirgotājs, izmantojot savu komercnosaukumu; prasa, lai, reģistrējot ACVN un AĢIN, tiktu obligāti norādīts ražotāja nosaukums, ja produktu tirgo mazumtirgotājs, izmantojot savu komercnosaukumu; |
| --- | --- |

39.

prasa, lai Komisija veic pētījumu par atbilstošo informāciju (marķējums un visi citi pieejamie līdzekļi), kas ir vajadzīga produktiem ar ACVN vai AĢIN, kurus tirgo mazumtirgotājs, izmantojot savu komercnosaukumu; prasa, lai, reģistrējot ACVN un AĢIN, tiktu obligāti norādīts ražotāja nosaukums, ja produktu tirgo mazumtirgotājs, izmantojot savu komercnosaukumu;

| 40. | uzskata — ja produkts, kas ir aizsargāts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ir izmantots kā sastāvdaļa, par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm atbildīgajai iestādei vai kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai paredzēt noteikumus par attiecīgā produkta nosaukuma izmantošanu pārstrādātu produktu tirdzniecības nosaukumos, un tām būtu jāatļauj veikt konkrētas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ir ievērotas prasības attiecībā uz produkta ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi īpašībām, tēlu un reputāciju; uzskata — lai novērstu patērētāju maldināšanu, Komisijai būtu jānosaka skaidras pamatnostādnes par pārstrādātu produktu sastāvā iekļautu produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nosaukumu izmantošanu uz pārstrādātu produktu etiķetēm; |
| --- | --- |

40.

uzskata — ja produkts, kas ir aizsargāts ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ir izmantots kā sastāvdaļa, par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm atbildīgajai iestādei vai kompetentajai iestādei vajadzētu būt iespējai paredzēt noteikumus par attiecīgā produkta nosaukuma izmantošanu pārstrādātu produktu tirdzniecības nosaukumos, un tām būtu jāatļauj veikt konkrētas pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ir ievērotas prasības attiecībā uz produkta ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi īpašībām, tēlu un reputāciju; uzskata — lai novērstu patērētāju maldināšanu, Komisijai būtu jānosaka skaidras pamatnostādnes par pārstrādātu produktu sastāvā iekļautu produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nosaukumu izmantošanu uz pārstrādātu produktu etiķetēm;

| 41. | atbalsta Kopienas noteikumu ieviešanu, lai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldības iestādes varētu paredzēt noteikumus par to produktu iepakošanu, kuriem ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, lai nodrošinātu, ka to augstā kvalitāte nav nekādi mazinājusies; |
| --- | --- |

41.

atbalsta Kopienas noteikumu ieviešanu, lai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldības iestādes varētu paredzēt noteikumus par to produktu iepakošanu, kuriem ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, lai nodrošinātu, ka to augstā kvalitāte nav nekādi mazinājusies;

| 42. | iebilst pret to, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes varētu aizstāt ar preču zīmēm, jo tās ir principiāli atšķirīgi juridiski instrumenti; uzsver, ka ir labāk jāizskaidro atšķirības starp preču zīmēm un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; prasa efektīvi īstenot spēkā esošos Kopienas noteikumus, ar ko uzņēmējiem, kuri nepārstāv produktu ar ACVN vai AĢIN ražotāju organizācijas, aizliedz reģistrēt preču zīmi, kas ietver ACVN/AĢIN vai norādi uz to; |
| --- | --- |

42.

iebilst pret to, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādes varētu aizstāt ar preču zīmēm, jo tās ir principiāli atšķirīgi juridiski instrumenti; uzsver, ka ir labāk jāizskaidro atšķirības starp preču zīmēm un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; prasa efektīvi īstenot spēkā esošos Kopienas noteikumus, ar ko uzņēmējiem, kuri nepārstāv produktu ar ACVN vai AĢIN ražotāju organizācijas, aizliedz reģistrēt preču zīmi, kas ietver ACVN/AĢIN vai norādi uz to;

| 43. | turklāt pieprasa ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pilnīgu ex officio aizsardzību kā pienākumu visu dalībvalstu iestādēm; vēlas, lai minēto jautājumu īpaši risinātu, pārskatot 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (4) un precīzāk nosakot kontroles procedūras, kas ir piemērojamas visos produktu tirdzniecības posmos — gan pirms, gan pēc šo produktu laišanas tirgū; |
| --- | --- |

43.

turklāt pieprasa ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pilnīgu ex officio aizsardzību kā pienākumu visu dalībvalstu iestādēm; vēlas, lai minēto jautājumu īpaši risinātu, pārskatot 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (4) un precīzāk nosakot kontroles procedūras, kas ir piemērojamas visos produktu tirdzniecības posmos — gan pirms, gan pēc šo produktu laišanas tirgū;

| 44. | uzskata, ka ir jāsaglabā garantētu tradicionālo īpatnību (GTĪ) instruments, taču attiecīgie reģistrācijas noteikumi būtu papildus jāvienkāršo; tādēļ prasa, lai Komisija pārskata GTĪ instrumentu, izpēta iespējas paātrināt pieteikuma izskatīšanas procedūras un piedāvāt labāku produktu aizsardzību saskaņā ar šo shēmu, kā arī citus veidus, kā šo konkrēto shēmu varētu padarīt ražotājiem pievilcīgāku; atgādina, ka GTĪ ir samērā jauns instruments, kas izskaidro tā lēno attīstību; uzskata, ka ražotāji ir labāk jāinformē par šo instrumentu un tam ir jākļūst par Eiropā pazīstamu kvalitātes veicināšanas līdzekli; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka ir jāsaglabā garantētu tradicionālo īpatnību (GTĪ) instruments, taču attiecīgie reģistrācijas noteikumi būtu papildus jāvienkāršo; tādēļ prasa, lai Komisija pārskata GTĪ instrumentu, izpēta iespējas paātrināt pieteikuma izskatīšanas procedūras un piedāvāt labāku produktu aizsardzību saskaņā ar šo shēmu, kā arī citus veidus, kā šo konkrēto shēmu varētu padarīt ražotājiem pievilcīgāku; atgādina, ka GTĪ ir samērā jauns instruments, kas izskaidro tā lēno attīstību; uzskata, ka ražotāji ir labāk jāinformē par šo instrumentu un tam ir jākļūst par Eiropā pazīstamu kvalitātes veicināšanas līdzekli;

| 45. | uzskata — lai novērstu to, ka zūd zināšanās par tradicionālajiem ēdieniem un par to, kā tie ir tikuši gatavoti paaudžu paaudzēs, Komisijai vajadzētu apsvērt iespēju izveidot Eiropas zināšanu banku senām receptēm un vēsturiskiem ēdienu gatavošanas paņēmieniem; |
| --- | --- |

45.

uzskata — lai novērstu to, ka zūd zināšanās par tradicionālajiem ēdieniem un par to, kā tie ir tikuši gatavoti paaudžu paaudzēs, Komisijai vajadzētu apsvērt iespēju izveidot Eiropas zināšanu banku senām receptēm un vēsturiskiem ēdienu gatavošanas paņēmieniem;

| 46. | atbalsta instrumentu izstrādi tādu sīkražošanas tradicionālo, vietējo un amatniecības produktu kopējai veicināšanai un popularizēšanai, kas ir saistīti ar konkrētiem apgabaliem un kuriem ir ģeogrāfisks nosaukums, un kuriem ACVN/AĢIN saņemšanas procedūras būtu pārāk sarežģītas un dārgas; |
| --- | --- |

46.

atbalsta instrumentu izstrādi tādu sīkražošanas tradicionālo, vietējo un amatniecības produktu kopējai veicināšanai un popularizēšanai, kas ir saistīti ar konkrētiem apgabaliem un kuriem ir ģeogrāfisks nosaukums, un kuriem ACVN/AĢIN saņemšanas procedūras būtu pārāk sarežģītas un dārgas;

| 47. | atgādina, ka atsevišķas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes trešās valstīs sistemātiski vilto; tādējādi tiek apdraudēta produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm reputācija un tēls un tiek maldināti patērētāji; uzsver, ka aizsardzības nodrošināšana ģeogrāfiskās izcelsmes norādei trešā valstī ražotājiem nozīmē garu un sarežģītu procedūru, jo katrā trešā valstī var būt izstrādāta sava īpaša aizsardzības sistēma; aicina Eiropas Komisiju tehniski un finansiāli atbalstīt organizācijas, kas ir atbildīgas par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, lai palīdzētu risināt problēmas ar nelikumīgu nosaukuma piesavināšanos; |
| --- | --- |

47.

atgādina, ka atsevišķas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes trešās valstīs sistemātiski vilto; tādējādi tiek apdraudēta produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm reputācija un tēls un tiek maldināti patērētāji; uzsver, ka aizsardzības nodrošināšana ģeogrāfiskās izcelsmes norādei trešā valstī ražotājiem nozīmē garu un sarežģītu procedūru, jo katrā trešā valstī var būt izstrādāta sava īpaša aizsardzības sistēma; aicina Eiropas Komisiju tehniski un finansiāli atbalstīt organizācijas, kas ir atbildīgas par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, lai palīdzētu risināt problēmas ar nelikumīgu nosaukuma piesavināšanos;

| 48. | aicina nodrošināt lielāku aizsardzību ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm:






  — | Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) — gan attiecinot TRIPS nolīguma 23. pantā paredzēto aizsardzību uz visām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, gan izveidojot juridiski saistošu daudzpusēju ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistru; |
| --- | --- | --- |

48.

aicina nodrošināt lielāku aizsardzību ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm:

—

Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) — gan attiecinot TRIPS nolīguma 23. pantā paredzēto aizsardzību uz visām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, gan izveidojot juridiski saistošu daudzpusēju ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistru;

| — | trešās valstīs — sākot sarunas par divpusējiem nolīgumiem, it īpaši ar ekonomiski nozīmīgām valstīm; |
| --- | --- |

—

trešās valstīs — sākot sarunas par divpusējiem nolīgumiem, it īpaši ar ekonomiski nozīmīgām valstīm;

| — | atbalsta Komisijas mērķi iekļaut ģeogrāfiskās izcelsmes norādes viltotu preču tirdzniecības apkarošanas nolīguma darbības jomā, kā arī topošā Eiropas Viltošanas un pirātisma novērošanas centra kompetenču jomā; |
| --- | --- |

—

atbalsta Komisijas mērķi iekļaut ģeogrāfiskās izcelsmes norādes viltotu preču tirdzniecības apkarošanas nolīguma darbības jomā, kā arī topošā Eiropas Viltošanas un pirātisma novērošanas centra kompetenču jomā;

| — | uzskata, ka Komisijai būtu ciešāk jāsadarbojas ar iestādēm, kas pārstāv ražotājus, kuri ražo produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, pirms tā sāk tirdzniecības sarunas un arī sarunu laikā; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka Komisijai būtu ciešāk jāsadarbojas ar iestādēm, kas pārstāv ražotājus, kuri ražo produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, pirms tā sāk tirdzniecības sarunas un arī sarunu laikā;

| — | uzskata, ka īstens progress attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm ir svarīgs priekšnosacījums līdzsvarotam nolīgumam PTO lauksaimniecības sarunu kontekstā; |
| --- | --- |

—

uzskata, ka īstens progress attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm ir svarīgs priekšnosacījums līdzsvarotam nolīgumam PTO lauksaimniecības sarunu kontekstā;

| 49. | uzskata, ka ir svarīgi padarīt intensīvākas informācijas un veicināšanas kampaņas par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sui generis aizsardzību; aicina Komisiju turpināt veicināt ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu koncepciju trešās valstīs, konkrētāk, veicot vairāk tehniskās palīdzības pasākumu kopīgi ar Eiropas ražotājiem, kas ražo produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un/vai viņus pārstāvošajām organizācijām; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka ir svarīgi padarīt intensīvākas informācijas un veicināšanas kampaņas par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sui generis aizsardzību; aicina Komisiju turpināt veicināt ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu koncepciju trešās valstīs, konkrētāk, veicot vairāk tehniskās palīdzības pasākumu kopīgi ar Eiropas ražotājiem, kas ražo produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un/vai viņus pārstāvošajām organizācijām;

Kompleksā ražošana

| 50. | uzskata, ka jāveicina ražošanas sistēmas, kas ir videi draudzīgas un ir balstītas uz ražošanas līdzekļu racionālu izmantošanu, kā tas ir kompleksās ražošanas gadījumā; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka jāveicina ražošanas sistēmas, kas ir videi draudzīgas un ir balstītas uz ražošanas līdzekļu racionālu izmantošanu, kā tas ir kompleksās ražošanas gadījumā;

| 51. | uzsver — ja tiktu ieviesti ES tiesību akti par komplekso ražošanu, tas padarītu pamanāmākus ES lauksaimnieku un lopkopju centienus pārtikas nekaitīguma, vides un dzīvnieku labturības jomā attiecībā pret ievedumiem no trešām valstīm; uzskata, ka vienlaicīgi jāorganizē Eiropas kompleksās ražošanas veicināšanas un tirgvedības kampaņa; |
| --- | --- |

51.

uzsver — ja tiktu ieviesti ES tiesību akti par komplekso ražošanu, tas padarītu pamanāmākus ES lauksaimnieku un lopkopju centienus pārtikas nekaitīguma, vides un dzīvnieku labturības jomā attiecībā pret ievedumiem no trešām valstīm; uzskata, ka vienlaicīgi jāorganizē Eiropas kompleksās ražošanas veicināšanas un tirgvedības kampaņa;

| 52. | atbalsta veicināšanas sistēmas, kuru mērķis ir kvalitatīvu pārtikas produktu ražošana, izmantojot ilgtspējīgus kritērijus, kā tas ir ar komplekso ražošanu; aicina šajā jomā paredzēt Kopienas regulējumu, lai standartizētu dažādās dalībvalstīs spēkā esošos kritērijus, un to atbalstīt ar piemērotu veicināšanas kampaņu, informējot patērētājus par to, kādas ir kompleksās ražošanas galvenās iezīmes Eiropā; |
| --- | --- |

52.

atbalsta veicināšanas sistēmas, kuru mērķis ir kvalitatīvu pārtikas produktu ražošana, izmantojot ilgtspējīgus kritērijus, kā tas ir ar komplekso ražošanu; aicina šajā jomā paredzēt Kopienas regulējumu, lai standartizētu dažādās dalībvalstīs spēkā esošos kritērijus, un to atbalstīt ar piemērotu veicināšanas kampaņu, informējot patērētājus par to, kādas ir kompleksās ražošanas galvenās iezīmes Eiropā;

Bioloģiskā lauksaimniecība

| 53. | atkārtoti pauž uzskatu, ka bioloģiskā lauksaimniecība un kompleksā ražošana uzlabo patērētāju veselību, kā arī garantē, ka izmantotajā ražošanas procesā netiek nodarīts kaitējums videi, kas saistīts ar mēslošanas līdzekļu izmantošanu, kā arī sniedz Eiropas lauksaimniekiem lielas izaugsmes iespējas, lai gan tās pašas par sevi nav risinājums jautājumam par nākotnes nodrošinātību ar pārtiku pasaulē; atbalsta nesenos centienus izstrādāt jaunu ES bioloģisko produktu logotipu, kas būtu piemērojams visiem ES saražotajiem lauksaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

53.

atkārtoti pauž uzskatu, ka bioloģiskā lauksaimniecība un kompleksā ražošana uzlabo patērētāju veselību, kā arī garantē, ka izmantotajā ražošanas procesā netiek nodarīts kaitējums videi, kas saistīts ar mēslošanas līdzekļu izmantošanu, kā arī sniedz Eiropas lauksaimniekiem lielas izaugsmes iespējas, lai gan tās pašas par sevi nav risinājums jautājumam par nākotnes nodrošinātību ar pārtiku pasaulē; atbalsta nesenos centienus izstrādāt jaunu ES bioloģisko produktu logotipu, kas būtu piemērojams visiem ES saražotajiem lauksaimniecības produktiem;

| 54. | uzskata, ka būtu nepieciešams īstens bioloģisko produktu vienotais tirgus un mērķis par obligāta Kopienas logotipa ieviešanu ir nozīmīgs ieguldījums tajā; tādēļ pauž atbalstu sistēmai, kas izveidota ar Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (5), un cer — neskatoties uz to, ka tā tikai nesen ir stājusies spēkā, tā iespējami drīz īstenos visu savu normatīvo potenciālu; |
| --- | --- |

54.

uzskata, ka būtu nepieciešams īstens bioloģisko produktu vienotais tirgus un mērķis par obligāta Kopienas logotipa ieviešanu ir nozīmīgs ieguldījums tajā; tādēļ pauž atbalstu sistēmai, kas izveidota ar Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu (5), un cer — neskatoties uz to, ka tā tikai nesen ir stājusies spēkā, tā iespējami drīz īstenos visu savu normatīvo potenciālu;

| 55. | uzsver, ka kvalitatīvu produktu tirdzniecības veicināšana un to aizsardzība starptautiskā līmenī ir gan dalībvalstu, gan ES pienākums; šajā sakarā uzskata, ka ir stingrāk jākontrolē bioloģiskie produkti, kas nāk no trešām valstīm, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp ES un trešo valstu bioloģiskajiem produktiem; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka kvalitatīvu produktu tirdzniecības veicināšana un to aizsardzība starptautiskā līmenī ir gan dalībvalstu, gan ES pienākums; šajā sakarā uzskata, ka ir stingrāk jākontrolē bioloģiskie produkti, kas nāk no trešām valstīm, lai nodrošinātu godīgu konkurenci starp ES un trešo valstu bioloģiskajiem produktiem;

| 56. | uzskata, ka, marķējot produktus, kas nav bioloģiski ražoti, tā, lai radītu iespaidu, ka produkti ir ražoti ar bioloģiskās lauksaimniecības metodēm, tiek kavēta bioloģisko produktu vienotā tirgus attīstība ES; tādēļ pauž bažas par mēģinājumiem bioloģiskās lauksaimniecības marķējuma izmantošanu attiecināt arī uz pārtikas produktiem, kas nav ražoti saskaņā ar bioloģiskās lauksaimniecības principiem; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka, marķējot produktus, kas nav bioloģiski ražoti, tā, lai radītu iespaidu, ka produkti ir ražoti ar bioloģiskās lauksaimniecības metodēm, tiek kavēta bioloģisko produktu vienotā tirgus attīstība ES; tādēļ pauž bažas par mēģinājumiem bioloģiskās lauksaimniecības marķējuma izmantošanu attiecināt arī uz pārtikas produktiem, kas nav ražoti saskaņā ar bioloģiskās lauksaimniecības principiem;

| 57. | pauž bažas par nepārtikas preču privāto bioloģiskās izcelsmes marķējumu arvien pieaugošo skaitu, kas kļūst par arvien izplatītāku praksi, uz kuru neattiecas Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu; aicina Komisiju izvērtēt, vai noteikumi būtu jāattiecina arī uz šo jomu; |
| --- | --- |

57.

pauž bažas par nepārtikas preču privāto bioloģiskās izcelsmes marķējumu arvien pieaugošo skaitu, kas kļūst par arvien izplatītāku praksi, uz kuru neattiecas Padomes 2007. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu un par Regulas (EEK) Nr. 2092/91 atcelšanu; aicina Komisiju izvērtēt, vai noteikumi būtu jāattiecina arī uz šo jomu;

| 58. | atkārtoti apstiprina — lai uzlabotu bioloģisko produktu iekšējā tirgus darbību:






  — | jānodrošina, ka trešo valstu bioloģiskie produkti atbilst tādām pašām prasībām kā ES bioloģiskie produkti un ka tiek pastiprināta šīs prasības ievērošanas uzraudzība; |
| --- | --- | --- |

58.

atkārtoti apstiprina — lai uzlabotu bioloģisko produktu iekšējā tirgus darbību:

—

jānodrošina, ka trešo valstu bioloģiskie produkti atbilst tādām pašām prasībām kā ES bioloģiskie produkti un ka tiek pastiprināta šīs prasības ievērošanas uzraudzība;

| — | no trešām valstīm ievestiem svaigiem un pārstrādātiem bioloģiskajiem produktiem jāreģistrē izcelsmes valsts neatkarīgi no tā, vai tiek izmantots Kopienas bioloģisko produktu logotips; |
| --- | --- |

—

no trešām valstīm ievestiem svaigiem un pārstrādātiem bioloģiskajiem produktiem jāreģistrē izcelsmes valsts neatkarīgi no tā, vai tiek izmantots Kopienas bioloģisko produktu logotips;

| — | jāuzlabo Eiropas logotipa uzticamība, īstenojot programmu bioloģisko produktu popularizēšanai, un |
| --- | --- |

—

jāuzlabo Eiropas logotipa uzticamība, īstenojot programmu bioloģisko produktu popularizēšanai, un

| — | to nelauksaimniecisko produktu marķējums, kuriem ir saistība ar bioloģiskās ražošanas metodēm, ir jānorāda atšķirīgi no bioloģisko lauksaimniecības produktu marķējuma; |
| --- | --- |

—

to nelauksaimniecisko produktu marķējums, kuriem ir saistība ar bioloģiskās ražošanas metodēm, ir jānorāda atšķirīgi no bioloģisko lauksaimniecības produktu marķējuma;

| 59. | atzinīgi vērtē tradicionālo un bioloģisko produktu biroju izveidi dalībvalstu līmenī; uzskata, ka katrā dalībvalstī ir jābūt valsts vai privātām struktūrām, ko ir atzinuši ražotāji un patērētāji un kuru uzdevums ir popularizēt un apstiprināt bioloģisku un kvalitatīvu vietējo produktu ražošanu; |
| --- | --- |

59.

atzinīgi vērtē tradicionālo un bioloģisko produktu biroju izveidi dalībvalstu līmenī; uzskata, ka katrā dalībvalstī ir jābūt valsts vai privātām struktūrām, ko ir atzinuši ražotāji un patērētāji un kuru uzdevums ir popularizēt un apstiprināt bioloģisku un kvalitatīvu vietējo produktu ražošanu;

| 60. | aicina Komisiju izklāstīt, kā tā ierosina veicināt videi draudzīgu lauksaimniecības produktu vietējo tirdzniecību; |
| --- | --- |

60.

aicina Komisiju izklāstīt, kā tā ierosina veicināt videi draudzīgu lauksaimniecības produktu vietējo tirdzniecību;

Privātās sertifikācijas sistēmas

| 61. | uzsver, ka pašlaik privātās sertifikācijas sistēmas nevis sniedz vairāk informācijas par attiecīgo produktu kvalitāti, bet gan bieži kļūst par finansiālu un administratīvu slogu attiecībā uz lauksaimnieku pieeju tirgum; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka pašlaik privātās sertifikācijas sistēmas nevis sniedz vairāk informācijas par attiecīgo produktu kvalitāti, bet gan bieži kļūst par finansiālu un administratīvu slogu attiecībā uz lauksaimnieku pieeju tirgum;

| 62. | aicina apzināt visas privātās kvalitātes sertifikācijas sistēmas, kas Eiropas ražotājiem ir jāīsteno papildus kvalitātes prasību aprakstiem, kuri tiem jau ir jāievēro saskaņā ar ES tiesību aktiem; atbalsta Kopienas tiesiskā regulējuma izveidi pamatprincipiem, lai nodrošinātu attiecīgo privāto sertifikācijas sistēmu pārredzamu īstenošanu; |
| --- | --- |

62.

aicina apzināt visas privātās kvalitātes sertifikācijas sistēmas, kas Eiropas ražotājiem ir jāīsteno papildus kvalitātes prasību aprakstiem, kuri tiem jau ir jāievēro saskaņā ar ES tiesību aktiem; atbalsta Kopienas tiesiskā regulējuma izveidi pamatprincipiem, lai nodrošinātu attiecīgo privāto sertifikācijas sistēmu pārredzamu īstenošanu;

| 63. | atbalsta Komisijas iniciatīvu izstrādāt labākās prakses pamatnostādnes par visu ar lauksaimniecības produktu kvalitāti saistīto sistēmu darbību; šīs pamatnostādnes uzņēmējiem būtu jāievēro, un tajās būtu jāiekļauj koncepciju kopums, kuru mērķis ir palīdzēt ražošanas nozarei vairot tās produktu pievienoto vērtību, stimulēt sertifikācijas sistēmu savstarpēju atzīšanu un ražošanas nozares līdzdalību šo sistēmu izveidē, kā arī ar ražotāju asociāciju starpniecību veicināt sertifikācijas administratīvā sloga vienkāršošanu, lai pēc iespējas samazinātu lauksaimnieku izmaksas; |
| --- | --- |

63.

atbalsta Komisijas iniciatīvu izstrādāt labākās prakses pamatnostādnes par visu ar lauksaimniecības produktu kvalitāti saistīto sistēmu darbību; šīs pamatnostādnes uzņēmējiem būtu jāievēro, un tajās būtu jāiekļauj koncepciju kopums, kuru mērķis ir palīdzēt ražošanas nozarei vairot tās produktu pievienoto vērtību, stimulēt sertifikācijas sistēmu savstarpēju atzīšanu un ražošanas nozares līdzdalību šo sistēmu izveidē, kā arī ar ražotāju asociāciju starpniecību veicināt sertifikācijas administratīvā sloga vienkāršošanu, lai pēc iespējas samazinātu lauksaimnieku izmaksas;

Informācijas un veicināšanas politika

| 64. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā nav minēta nepieciešamība sekmēt veicināšanas pasākumus, jo šie pasākumi ir svarīgi, lai atmaksātos Eiropas ražotāju centieni kvalitātes, pārtikas nekaitīguma un vides ziņā; uzskata, ka ES rīcībā esošie veicināšanas instrumenti ir jāpārskata, lai uzlabotu to efektivitāti; tādēļ ierosina vīna nozarē nesen ieviesto veicināšanas atbalstu izmantot visā ES tirgū; |
| --- | --- |

64.

pauž nožēlu par to, ka Komisijas paziņojumā nav minēta nepieciešamība sekmēt veicināšanas pasākumus, jo šie pasākumi ir svarīgi, lai atmaksātos Eiropas ražotāju centieni kvalitātes, pārtikas nekaitīguma un vides ziņā; uzskata, ka ES rīcībā esošie veicināšanas instrumenti ir jāpārskata, lai uzlabotu to efektivitāti; tādēļ ierosina vīna nozarē nesen ieviesto veicināšanas atbalstu izmantot visā ES tirgū;

| 65. | atbalsta Eiropas pasākumus ar mērķi pēc iespējas plašāk un efektīvāk informēt par priekšrocībām, ko sniedz ES politika pārtikas kvalitātes un nekaitīguma jomā; iesaka Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt to centienus, informējot par Kopienas produktu kvalitātes un pārtikas nekaitīguma standartiem un veicinot tos; |
| --- | --- |

65.

atbalsta Eiropas pasākumus ar mērķi pēc iespējas plašāk un efektīvāk informēt par priekšrocībām, ko sniedz ES politika pārtikas kvalitātes un nekaitīguma jomā; iesaka Komisijai un dalībvalstīm pastiprināt to centienus, informējot par Kopienas produktu kvalitātes un pārtikas nekaitīguma standartiem un veicinot tos;

| 66. | šos pasākumus saziņas un informācijas jomā saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un Kopienas preču zīmēm varētu veikt valsts un/vai privātā sektora pārstāvji, privātpersonas vai asociācijas; |
| --- | --- |

66.

šos pasākumus saziņas un informācijas jomā saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un Kopienas preču zīmēm varētu veikt valsts un/vai privātā sektora pārstāvji, privātpersonas vai asociācijas;

| 67. | uzskata, ka, ņemot vērā to, cik nozīmīgs Eiropas tirgus ir ražotājiem, kas ražo produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina vairāk finanšu līdzekļu veicināšanas programmām iekšējā tirgū, vienlaikus turpinot palielināt budžetu veicināšanas kampaņām trešās valstīs; |
| --- | --- |

67.

uzskata, ka, ņemot vērā to, cik nozīmīgs Eiropas tirgus ir ražotājiem, kas ražo produktus ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jānodrošina vairāk finanšu līdzekļu veicināšanas programmām iekšējā tirgū, vienlaikus turpinot palielināt budžetu veicināšanas kampaņām trešās valstīs;

| 68. | uzsver, ka informācijas politikai vajadzētu būt virzītai ne tikai uz patērētājiem, bet arī ražotājiem, jo to rīcība ir cieši saistīta ar viņu zināšanām par tirgu un par to, kā patērētāji novērtē viņu produktu kvalitāti; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka informācijas politikai vajadzētu būt virzītai ne tikai uz patērētājiem, bet arī ražotājiem, jo to rīcība ir cieši saistīta ar viņu zināšanām par tirgu un par to, kā patērētāji novērtē viņu produktu kvalitāti;

| 69. | uzsver ES finansējuma iespējamo nozīmi šajā jomā, jo īpaši, izmantojot līdzekļus, kas pieejami no ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai); tomēr uzsver, ka nesen sākušās pasaules finanšu krīzes dēļ kreditēšanas nosacījumi mazajiem ražotājiem pašreiz ir kļuvuši stingrāki un tādējādi ievērojami ierobežo šo ražotāju piekļuvi līdzfinansējumam, kas paredzēts saskaņā ar lauku attīstības programmām; šajā sakarā ierosina, lai Komisija apsver iespēju ES līmenī saskaņot lauksaimniecības kreditēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

69.

uzsver ES finansējuma iespējamo nozīmi šajā jomā, jo īpaši, izmantojot līdzekļus, kas pieejami no ELFLA (Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai); tomēr uzsver, ka nesen sākušās pasaules finanšu krīzes dēļ kreditēšanas nosacījumi mazajiem ražotājiem pašreiz ir kļuvuši stingrāki un tādējādi ievērojami ierobežo šo ražotāju piekļuvi līdzfinansējumam, kas paredzēts saskaņā ar lauku attīstības programmām; šajā sakarā ierosina, lai Komisija apsver iespēju ES līmenī saskaņot lauksaimniecības kreditēšanas sistēmu;

| 70. | atbalsta, ka jāveicina lauksaimniecības produktu tirgi, ko lauksaimnieki apsaimnieko paši, kā vietējo sezonas produktu tirdzniecības vietas, jo tas ir veids, kā kvalitatīviem produktiem nodrošināt godīgu cenu, vienlaikus nostiprinot saikni starp produktu un izcelsmes vietu un mudinot patērētājus izdarīt apzinātu izvēli, vadoties no kvalitātes aspektiem; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāsekmē tādu tirdzniecības vietu izveide, kurās ražotāji var tieši piedāvāt patērētājiem savu produkciju; |
| --- | --- |

70.

atbalsta, ka jāveicina lauksaimniecības produktu tirgi, ko lauksaimnieki apsaimnieko paši, kā vietējo sezonas produktu tirdzniecības vietas, jo tas ir veids, kā kvalitatīviem produktiem nodrošināt godīgu cenu, vienlaikus nostiprinot saikni starp produktu un izcelsmes vietu un mudinot patērētājus izdarīt apzinātu izvēli, vadoties no kvalitātes aspektiem; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāsekmē tādu tirdzniecības vietu izveide, kurās ražotāji var tieši piedāvāt patērētājiem savu produkciju;

| 71. | prasa izveidot noieta veicināšanas programmas vietējam tirgum, lai atbalstītu vietējas un reģionālas pārstrādes un tirgdarbības iniciatīvas; uzskata, ka šo uzdevumu varētu veikt, piemēram, ražotāju kooperatīvi, ņemot vērā to ieguldījumu pievienotās vērtības palielināšanā lauku rajonos; |
| --- | --- |

71.

prasa izveidot noieta veicināšanas programmas vietējam tirgum, lai atbalstītu vietējas un reģionālas pārstrādes un tirgdarbības iniciatīvas; uzskata, ka šo uzdevumu varētu veikt, piemēram, ražotāju kooperatīvi, ņemot vērā to ieguldījumu pievienotās vērtības palielināšanā lauku rajonos;

*

* *

| 72. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

72.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0098.

(2)  OV C 328, 26.10.1998., 232. lpp.

(3)  Piemēram, Itālijā tos sauc par “consortium”, Spānijā — par “consejo regulador” un Francijā — par “organisme de défense et de gestion” jeb “détenteur d'IG”.

(4)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

(5)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/34

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsPasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekme uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību

P7_TA(2010)0089

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (2009/2150(INI))

2011/C 4 E/06

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī un 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušo G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi,

ņemot vērā G8 valstu 2009. gada 8.–10. jūlija augstākā līmeņa sanāksmi Akvilā, Itālijā,

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, kurā noteikti tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) kā starptautiskās sabiedrības kopīgi izstrādāti mērķi, tostarp nabadzības un bada izskaušanai,

ņemot vērā Eiropas Konsensu par attīstību (1) un ES Rīcības kodeksu attiecībā uz darba papildināmību un dalīšanu attīstības politikā (2),

ņemot vērā Monterejas konsensu, ko pieņēma Monterejā, Meksikā, 2002. gada 18.–22. martā Starptautiskajā konferencē par finansējumu attīstībai;

ņemot vērā Parīzes deklarāciju par atbalsta efektivitāti un Akras rīcības programmu,

ņemot vērā 2009. gada septembrī publicēto Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) ziņojumu “Vispārējās finanšu krīzes sekas valstīs ar zemiem ienākumiem — atjaunināta redakcija”,

ņemot vērā 2009. gada oktobrī publicēto SVF ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas — atlabšanas uzturēšana”,

ņemot vērā 2010. gada janvārī publicēto SVF ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas — atjaunināts pārskats”,

ņemot vērā 2009. gada septembrī publicēto Pasaules Bankas ziņojumu “Progresa nosargāšana — problēmas, ar kurām pasaules ekonomiskās lejupslīdes apstākļos saskaras valstis ar zemiem ienākumiem”,

ņemot vērā 2009. gada jūnijā publicēto Pasaules Bankas ziņojumu “Pasaules attīstības finansēšana — plānojot pasaules ekonomikas atveseļošanos 2009. gadā”,

ņemot vērā 2010. gada janvārī publicēto Pasaules Bankas ziņojumu “Pasaules ekonomikas perspektīvas 2010. gadā — krīze, finanses un izaugsme”,

ņemot vērā 2009. gada oktobrī publicēto 2009. gada Eiropas ziņojumu par attīstību “Pārvarēt ekonomikas ievainojamību Āfrikā — Eiropas jaunas pieejas veidošana”,

ņemot vērā 2009. gada oktobrī publicēto un Komisijas pasūtīto pētījumu “Palīdzības efektivitātes programma — Eiropas pieejas nodrošinātie ieguvumi”, kuru sagatavoja konsultāciju uzņēmums “HTSPE”,

ņemot vērā 2009. gada septembrī publicēto ANO Tūkstošgades attīstības mērķu izpildes novērtēšanas darba grupas ziņojumu “Starptautiskās partnerības attīstībai stiprināšana krīzes laikā”,

ņemot vērā 2009. gada septembrī publicēto ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) ziņojumu par tirdzniecību un attīstību,

ņemot vērā UNCTAD ziņojumu “2009. gada ziņojums par vismazāk attīstītajām valstīm — valsts un attīstības pārvaldība”,

ņemot vērā 2009. gada 26. novembra rezolūciju par ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi un nodrošinātību ar pārtiku (3),

ņemot vērā 2009. gada 8. oktobra rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību (4),

ņemot vērā 2009. gada 10. novembra uzklausīšanu par pasaules finanšu krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un attīstības sadarbību un jo īpaši profesora Guttorm Schjelderup uzstāšanos par naudas nelegālām plūsmām un nodokļu “oāzēm”,

ņemot vērā 2009. gada 8. oktobra rezolūciju par G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī (5),

ņemot vērā 2009. gada 25. marta rezolūciju par Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) 2007. gada pārskatiem (6),

ņemot vērā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par jauniem finanšu instrumentiem, kas paredzēti attīstībai saistībā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem (7),

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas 2009. gada 3. decembrī Luandā pieņemto kopīgo rezolūciju par finanšu krīzes ietekmi uz ĀKK valstīm,

ņemot vērā Tiesas 2008. gada 6. novembra spriedumu par Lēmuma 2006/1016/EK juridisko pamatu (8),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (9),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 8. aprīļa paziņojumu “Atbalsts jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā” (COM(2009)0160),

ņemot vērā Komisijas dienestu 2005. gada 5. aprīļa darba dokumentu “Jauni attīstības finansēšanas avoti — iespēju pārskats” (SEC(2005)0467),

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 18. un 19. maija secinājumus par palīdzību jaunattīstības valstīm krīzes pārvarēšanā,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 15. septembra paziņojumu “Attīstības politikas saskaņotība — politikas sistēmas izveidošana Eiropas Savienības kopējas pieejas ieviešanai” (COM(2009) 0458) un Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 17. novembra secinājumus par politikas saskaņotību attīstības jomā un par operatīvo sistēmu attiecībā uz palīdzības efektivitāti,

ņemot vērā ANO konferenci par pasaules finanšu un ekonomikas krīzi un tās ietekmi uz attīstību, kā arī 2009. gada 9. jūlija Rezolūciju Nr. 63/303 par šīs konferences rezultātu apstiprināšanu ANO Ģenerālajā asamblejā,

ņemot vērā 2009. gada 28. un 29. maijā Parīzē notikušo konferenci par novatoriskiem finansēšanas veidiem un Dohā no 2008. gada 28. novembra līdz 2. decembrim notikušo starptautisko konferenci par attīstības finansēšanu,

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja ekspertu komisijas starptautiskās monetārās un finanšu sistēmas reformu jautājumos ieteikumus, kas publicēti 2009. gada martā,

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumus (A7-0034/2010),

| A. | tā kā 2009. gadā jauno tirgus ekonomikas valstu un jaunattīstības valstu ekonomiskās izaugsmes rādītāji palielinājās tikai par 2,1 % salīdzinājumā ar 6,1 % pieaugumu 2008. gadā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2009. gadā jauno tirgus ekonomikas valstu un jaunattīstības valstu ekonomiskās izaugsmes rādītāji palielinājās tikai par 2,1 % salīdzinājumā ar 6,1 % pieaugumu 2008. gadā;

| B. | tā kā sagaidāms, ka 2009. gadā pasaules preču tirdzniecība saruks par 17 % līdztekus tam, ka kredītu krīzes dēļ trūkst ieguldījumu tirdzniecībā un infrastruktūrā, un tā kā krīze īpaši smagi ir skārusi vismazāk attīstītās valstis; |
| --- | --- |

B.

tā kā sagaidāms, ka 2009. gadā pasaules preču tirdzniecība saruks par 17 % līdztekus tam, ka kredītu krīzes dēļ trūkst ieguldījumu tirdzniecībā un infrastruktūrā, un tā kā krīze īpaši smagi ir skārusi vismazāk attīstītās valstis;

| C. | tā kā starptautiskās finanšu iestādes cenšas darīt visu iespējamo, lai apmierinātu jaunattīstības valstu vajadzības, un šīm iestādēm nāksies saskarties ar nopietniem aizdevumu ierobežojumiem, ja netiks piesaistīts papildu kapitāls; |
| --- | --- |

C.

tā kā starptautiskās finanšu iestādes cenšas darīt visu iespējamo, lai apmierinātu jaunattīstības valstu vajadzības, un šīm iestādēm nāksies saskarties ar nopietniem aizdevumu ierobežojumiem, ja netiks piesaistīts papildu kapitāls;

| D. | tā kā nedrīkst nerēķināties ar pasaules mēroga krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm ar vidējiem ienākumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā nedrīkst nerēķināties ar pasaules mēroga krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm ar vidējiem ienākumiem;

| E. | tā kā nepilnīgs finanšu nozares regulējums, pārraudzība un kontrole un pašreizējo uzraudzības un agrā brīdinājuma sistēmu trūkumi, kā arī dažas starptautisko finanšu iestāžu politikas ir izraisījušas un pastiprinājušas sistēmisku pasaules mēroga krīzi, kuras dēļ ir jāpārskata pašreizējās paradigmas, kurās būtu jāietver tādi aspekti kā starptautiskas kompensācijas un līdzdalība problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

E.

tā kā nepilnīgs finanšu nozares regulējums, pārraudzība un kontrole un pašreizējo uzraudzības un agrā brīdinājuma sistēmu trūkumi, kā arī dažas starptautisko finanšu iestāžu politikas ir izraisījušas un pastiprinājušas sistēmisku pasaules mēroga krīzi, kuras dēļ ir jāpārskata pašreizējās paradigmas, kurās būtu jāietver tādi aspekti kā starptautiskas kompensācijas un līdzdalība problēmu risināšanā;

| F. | tā kā nodokļu “oāzes” piedāvā naudas slēpšanas iespējas, stimulējot to, ka tiek apdraudēta laba pārvalde, jo īpaši nodokļu politikas un tiesiskuma jomā; tā kā nelegālā kapitāla plūsmu apjoms no jaunattīstības valstīm ir USD 641–941 miljards, tādējādi tas atbilst aptuveni desmitkārtīgam attīstības palīdzības apjomam; |
| --- | --- |

F.

tā kā nodokļu “oāzes” piedāvā naudas slēpšanas iespējas, stimulējot to, ka tiek apdraudēta laba pārvalde, jo īpaši nodokļu politikas un tiesiskuma jomā; tā kā nelegālā kapitāla plūsmu apjoms no jaunattīstības valstīm ir USD 641–941 miljards, tādējādi tas atbilst aptuveni desmitkārtīgam attīstības palīdzības apjomam;

| G. | tā kā saskaņā ar organizācijas “Transparency International” 2008. gada ziņojumu korupcijas apjoms pasaules mērogā pašlaik ir sasniedzis USD 50 miljardus, kas ir gandrīz puse no vispasaules oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kopējā apjoma un ir to ieguldījumu summa, kas nepieciešami mērķu sasniegšanai dzeramā ūdens un sabiedrības veselības jomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar organizācijas “Transparency International” 2008. gada ziņojumu korupcijas apjoms pasaules mērogā pašlaik ir sasniedzis USD 50 miljardus, kas ir gandrīz puse no vispasaules oficiālās attīstības palīdzības (OAP) kopējā apjoma un ir to ieguldījumu summa, kas nepieciešami mērķu sasniegšanai dzeramā ūdens un sabiedrības veselības jomā;

| H. | tā kā Eiropas Savienība ir lielākā palīdzības devēja, nodrošinot 60 % no visām starptautiskās palīdzības plūsmām, un Komisija paredz, ka OAP saistību maksājumiem 2009. gadā trūks USD 22 miljardi; |
| --- | --- |

H.

tā kā Eiropas Savienība ir lielākā palīdzības devēja, nodrošinot 60 % no visām starptautiskās palīdzības plūsmām, un Komisija paredz, ka OAP saistību maksājumiem 2009. gadā trūks USD 22 miljardi;

| I. | tā kā globālās krīzes dēļ ir samazinājies attīstīto valstu saražotās produkcijas apjoms un tādēļ nenovēršami saruks OAP apjoms laikā, kad jaunattīstības valstīm ārējais atbalsts ir jo īpaši nozīmīgs; |
| --- | --- |

I.

tā kā globālās krīzes dēļ ir samazinājies attīstīto valstu saražotās produkcijas apjoms un tādēļ nenovēršami saruks OAP apjoms laikā, kad jaunattīstības valstīm ārējais atbalsts ir jo īpaši nozīmīgs;

| J. | tā kā praktiski visi (99 %) ES solījumi pamatojas uz līdzšinējām saistībām, izdevumi EUR 8,8 miljardu apmērā ir veikti priekšlaicīgi, un tādēļ pastāv risks, ka nākamajos gados būs pieejams mazāks attīstības palīdzības apjoms; |
| --- | --- |

J.

tā kā praktiski visi (99 %) ES solījumi pamatojas uz līdzšinējām saistībām, izdevumi EUR 8,8 miljardu apmērā ir veikti priekšlaicīgi, un tādēļ pastāv risks, ka nākamajos gados būs pieejams mazāks attīstības palīdzības apjoms;

| K. | tā kā Eiropas pieeja atbalsta efektivitātes jomā laika posmā no 2010. līdz 2015. gadam varētu sniegt efektivitātes ieguvumu EUR 3–6 miljardu apmērā katru gadu, |
| --- | --- |

K.

tā kā Eiropas pieeja atbalsta efektivitātes jomā laika posmā no 2010. līdz 2015. gadam varētu sniegt efektivitātes ieguvumu EUR 3–6 miljardu apmērā katru gadu,

| 1. | skaidri apzinās, ka pēdējos divos gados globālās krīzes (pārtikas, enerģētikas, klimata, finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes) ir sekojušas cita citai, izraisot negatīvas sekas rūpnieciski attīstītajās un jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un postoši ietekmējot jaunattīstības valstu nabadzīgāko iedzīvotāju grupas, kā rezultātā galēja nabadzība draud vairāk nekā 200 miljoniem strādnieku visā pasaulē un vairāk nekā viena sestā daļa pasaules iedzīvotāju cieš badu; |
| --- | --- |

1.

skaidri apzinās, ka pēdējos divos gados globālās krīzes (pārtikas, enerģētikas, klimata, finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes) ir sekojušas cita citai, izraisot negatīvas sekas rūpnieciski attīstītajās un jaunajās tirgus ekonomikas valstīs un postoši ietekmējot jaunattīstības valstu nabadzīgāko iedzīvotāju grupas, kā rezultātā galēja nabadzība draud vairāk nekā 200 miljoniem strādnieku visā pasaulē un vairāk nekā viena sestā daļa pasaules iedzīvotāju cieš badu;

| 2. | uzsver, ka ES pienākums ir palīdzēt jaunattīstības valstīm tikt galā ar problēmām, ko rada pasaules ekonomikas krīze un klimata pārmaiņas, par ko šīs valstis nav atbildīgas; šajā sakarībā prasa dalībvalstīm pilnībā izpildīt jaunattīstības valstīm dotos solījumus par OAP; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ES pienākums ir palīdzēt jaunattīstības valstīm tikt galā ar problēmām, ko rada pasaules ekonomikas krīze un klimata pārmaiņas, par ko šīs valstis nav atbildīgas; šajā sakarībā prasa dalībvalstīm pilnībā izpildīt jaunattīstības valstīm dotos solījumus par OAP;

| 3. | prasa pastiprināt saistības, lai līdz 2015. gadam sasniegtu TAM, un prasa panākt labāku rīcības koordināciju, ņemot vērā TAM 2010. gada pārskatīšanu; aicina dalībvalstis sniegt maksimālu atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas 2010. gada augstākā līmeņa sanāksmei par TAM un šajā sakarībā vienoties par kopēju nostāju; |
| --- | --- |

3.

prasa pastiprināt saistības, lai līdz 2015. gadam sasniegtu TAM, un prasa panākt labāku rīcības koordināciju, ņemot vērā TAM 2010. gada pārskatīšanu; aicina dalībvalstis sniegt maksimālu atbalstu Apvienoto Nāciju Organizācijas 2010. gada augstākā līmeņa sanāksmei par TAM un šajā sakarībā vienoties par kopēju nostāju;

| 4. | aicina dalībvalstis pilnībā izpildīt gan divpusējās, gan daudzpusējās OAP saistības; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis pilnībā izpildīt gan divpusējās, gan daudzpusējās OAP saistības;

| 5. | lūdz dalībvalstīm palielināt OAP apjomu, lai sasniegtu kopējo mērķi nodrošināt OAP 0,56 % apmērā no nacionālā kopienākuma (NKI) līdz 2010. gadam un OAP 0,7 % apmērā no NKI 2015. gadā; turklāt lūdz, lai tās paātrina centienus uzlabot atbalsta efektivitāti, īstenojot Parīzes deklarāciju un Akras rīcības programmu, un šajā nolūkā efektīvāk saskaņot savu rīcību, nodrošinot prognozējamākus un noturīgākus atbalsta mehānismus, paātrinot atbalsta sniegšanu, pārtraucot atbalsta piesaisti un palielinot atbalsta saņēmēju spēju apgūt piešķirtos līdzekļus; atzinīgi vērtē jauno starptautisko atbalsta pārredzamības iniciatīvu, kas paredzēta, lai informācijas par atbalstu būtu vairāk un tā būtu pieejamāka, šādi veicinot atbalsta leģitimitāti un nodrošinot atbalsta efektīvāko iespējamo izmantošanu nabadzības apkarošanai; aicina šai iniciatīvai pievienoties visas tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas; |
| --- | --- |

5.

lūdz dalībvalstīm palielināt OAP apjomu, lai sasniegtu kopējo mērķi nodrošināt OAP 0,56 % apmērā no nacionālā kopienākuma (NKI) līdz 2010. gadam un OAP 0,7 % apmērā no NKI 2015. gadā; turklāt lūdz, lai tās paātrina centienus uzlabot atbalsta efektivitāti, īstenojot Parīzes deklarāciju un Akras rīcības programmu, un šajā nolūkā efektīvāk saskaņot savu rīcību, nodrošinot prognozējamākus un noturīgākus atbalsta mehānismus, paātrinot atbalsta sniegšanu, pārtraucot atbalsta piesaisti un palielinot atbalsta saņēmēju spēju apgūt piešķirtos līdzekļus; atzinīgi vērtē jauno starptautisko atbalsta pārredzamības iniciatīvu, kas paredzēta, lai informācijas par atbalstu būtu vairāk un tā būtu pieejamāka, šādi veicinot atbalsta leģitimitāti un nodrošinot atbalsta efektīvāko iespējamo izmantošanu nabadzības apkarošanai; aicina šai iniciatīvai pievienoties visas tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas;

| 6. | uzsver, ka, lai gan OAP saistību izpilde ir absolūti nepieciešama, ar to vien nepietiek, lai risinātu ārkārtas situācijas attīstības jomā, un atkārto aicinājumu Komisijai aktīvi popularizēt pašreizējos novatoriskos attīstības finansēšanas instrumentus un steidzami rast novatoriskus papildu finansējuma avotus; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka, lai gan OAP saistību izpilde ir absolūti nepieciešama, ar to vien nepietiek, lai risinātu ārkārtas situācijas attīstības jomā, un atkārto aicinājumu Komisijai aktīvi popularizēt pašreizējos novatoriskos attīstības finansēšanas instrumentus un steidzami rast novatoriskus papildu finansējuma avotus;

| 7. | ar bažām norāda uz centieniem samazināt OAP sabiedrības veselības jomā, it īpaši saistībā ar seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, kas TAM sasniegšanai ir būtiska joma; norāda, ka veselīgs un stiprs darbaspēks ir viens no ekonomiskās attīstības priekšnoteikumiem; |
| --- | --- |

7.

ar bažām norāda uz centieniem samazināt OAP sabiedrības veselības jomā, it īpaši saistībā ar seksuālās un reproduktīvās veselības tiesībām, kas TAM sasniegšanai ir būtiska joma; norāda, ka veselīgs un stiprs darbaspēks ir viens no ekonomiskās attīstības priekšnoteikumiem;

| 8. | aicina Komisiju veicināt starptautiskās attīstības sadarbības reformu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju veicināt starptautiskās attīstības sadarbības reformu;

| 9. | uzsver, ka pašreizējās starptautiskās palīdzības sistēmas reformas dēļ nevajadzētu zust tiem panākumiem, kas jau ir sasniegti attīstības jomā, un dalībvalstis nedrīkst izmantot to kā iemeslu, lai izvairītos no savu solījumu pildīšanas; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka pašreizējās starptautiskās palīdzības sistēmas reformas dēļ nevajadzētu zust tiem panākumiem, kas jau ir sasniegti attīstības jomā, un dalībvalstis nedrīkst izmantot to kā iemeslu, lai izvairītos no savu solījumu pildīšanas;

| 10. | uzskata, ka attīstības palīdzības finansējuma apjoms vien nenodrošina pietiekamu pamatu, lai spriestu par ES attīstības palīdzības pasākumu efektivitāti un lietderību; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka attīstības palīdzības finansējuma apjoms vien nenodrošina pietiekamu pamatu, lai spriestu par ES attīstības palīdzības pasākumu efektivitāti un lietderību;

| 11. | uzskata, ka finanšu un ekonomikas krīzes pārvarēšanai arī turpmāk ir jābūt prioritātei; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka finanšu un ekonomikas krīzes pārvarēšanai arī turpmāk ir jābūt prioritātei;

| 12. | uzsver vajadzību turpināt sniegt palīdzību un pastāvīgi pielāgoties jauniem faktiem un apstākļiem; |
| --- | --- |

12.

uzsver vajadzību turpināt sniegt palīdzību un pastāvīgi pielāgoties jauniem faktiem un apstākļiem;

| 13. | uzsver, ka pasaules ekonomikas krīze ir radījusi nepieciešamību gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi uzlabot attīstības sadarbību; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka pasaules ekonomikas krīze ir radījusi nepieciešamību gan kvantitatīvi, gan kvalitatīvi uzlabot attīstības sadarbību;

| 14. | uzsver, ka kredītu krīze, depresijas cikla izraisītā nenoteiktība un starptautiskās tirdzniecības, ieguldījumu un migrējošo darba ņēmēju pārskaitījumu samazināšanās ir tie kanāli, pa kuriem krīze izplatījās no rūpnieciski attīstītajām valstīm uz jaunattīstības valstīm, un visās šajās jomās ES ir jāpieņem iniciatīvas un koordinētā, vispusīgā un saskaņotā veidā jāapliecina sava klātbūtne starptautiskajā arēnā; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka kredītu krīze, depresijas cikla izraisītā nenoteiktība un starptautiskās tirdzniecības, ieguldījumu un migrējošo darba ņēmēju pārskaitījumu samazināšanās ir tie kanāli, pa kuriem krīze izplatījās no rūpnieciski attīstītajām valstīm uz jaunattīstības valstīm, un visās šajās jomās ES ir jāpieņem iniciatīvas un koordinētā, vispusīgā un saskaņotā veidā jāapliecina sava klātbūtne starptautiskajā arēnā;

| 15. | aicina Padomi un Komisiju, uzraugot to attīstības sadarbības instrumentus un politiku, rūpēties arī par to, lai mazinātu neplānotu ietekmi uz jaunattīstības valstu ekonomiku, piemēram, pieaugošu atkarību no attīstības palīdzības pārskaitījumiem, kas negatīvi ietekmē izaugsmi, algas un nodarbinātību, un finansējuma daļu pieprasošu struktūru rašanos un korupcijas palielināšanos; |
| --- | --- |

15.

aicina Padomi un Komisiju, uzraugot to attīstības sadarbības instrumentus un politiku, rūpēties arī par to, lai mazinātu neplānotu ietekmi uz jaunattīstības valstu ekonomiku, piemēram, pieaugošu atkarību no attīstības palīdzības pārskaitījumiem, kas negatīvi ietekmē izaugsmi, algas un nodarbinātību, un finansējuma daļu pieprasošu struktūru rašanos un korupcijas palielināšanos;

| 16. | aicina Padomi un Komisiju uzlabot divpusējās un daudzpusējās attīstības sadarbības koordināciju, jo trūkumi šajā jomā ir viens no galvenajiem faktoriem, kas mazina attīstības palīdzības efektivitāti; |
| --- | --- |

16.

aicina Padomi un Komisiju uzlabot divpusējās un daudzpusējās attīstības sadarbības koordināciju, jo trūkumi šajā jomā ir viens no galvenajiem faktoriem, kas mazina attīstības palīdzības efektivitāti;

| 17. | atzīst, ka nepilnīgs finanšu nozares regulējums, pārraudzība un kontrole, kā arī dažas starptautisko finanšu iestāžu īstenotās politikas stratēģijas neļāva novērst krīzi, tā vietā vēl vairāk saasinot tās negatīvo ietekmi; uzsver, ka pretēji tam, kas notika attīstītajās valstīs, šādi nosacījumi būtiski samazināja jaunattīstības valstu spējas reaģēt uz ekonomikas lejupslīdi, pieņemot fiskālo stimulu pasākumus; |
| --- | --- |

17.

atzīst, ka nepilnīgs finanšu nozares regulējums, pārraudzība un kontrole, kā arī dažas starptautisko finanšu iestāžu īstenotās politikas stratēģijas neļāva novērst krīzi, tā vietā vēl vairāk saasinot tās negatīvo ietekmi; uzsver, ka pretēji tam, kas notika attīstītajās valstīs, šādi nosacījumi būtiski samazināja jaunattīstības valstu spējas reaģēt uz ekonomikas lejupslīdi, pieņemot fiskālo stimulu pasākumus;

| 18. | uzsver, ka atbildei uz finanšu un ekonomikas krīzi ir jābūt vispusīgai, ka ir jāreglamentē vai jāuzrauga visu finanšu iestāžu, tirgus segmentu un jurisdikciju darbība un ka visu pušu pārredzamībai un pārskatatbildībai ir jābūt jauna veida starptautiskas finanšu pārvaldības pamatā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka atbildei uz finanšu un ekonomikas krīzi ir jābūt vispusīgai, ka ir jāreglamentē vai jāuzrauga visu finanšu iestāžu, tirgus segmentu un jurisdikciju darbība un ka visu pušu pārredzamībai un pārskatatbildībai ir jābūt jauna veida starptautiskas finanšu pārvaldības pamatā;

| 19. | atzinīgi vērtē uzlabotās iespējas valstīm ar zemiem ienākumiem saņemt starptautisko finanšu iestāžu aizdevumus, kas paredzēti, lai šos līdzekļus novirzītu visnabadzīgākajiem iedzīvotāju slāņiem, galveno uzmanību pievērstu nabadzības samazināšanai un finansētu izaugsmi jaunattīstības valstīs; tomēr pauž nopietnas bažas par jaunattīstības valstu parādu palielināšanās iespēju un bīstamību un par turpmāku ar parādu noturību saistītu krīzi; aicina valstu valdības steidzami veikt starptautisko finanšu iestāžu reformu; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē uzlabotās iespējas valstīm ar zemiem ienākumiem saņemt starptautisko finanšu iestāžu aizdevumus, kas paredzēti, lai šos līdzekļus novirzītu visnabadzīgākajiem iedzīvotāju slāņiem, galveno uzmanību pievērstu nabadzības samazināšanai un finansētu izaugsmi jaunattīstības valstīs; tomēr pauž nopietnas bažas par jaunattīstības valstu parādu palielināšanās iespēju un bīstamību un par turpmāku ar parādu noturību saistītu krīzi; aicina valstu valdības steidzami veikt starptautisko finanšu iestāžu reformu;

| 20. | aicina Komisiju izpētīt, kā tiek īstenots Pasaules Bankas priekšlikums par fonda izveidi neaizsargātākajām valstīm, kas paredzēts, lai finansētu nodrošinātību ar pārtiku, sociālo aizsardzību un tautu attīstību; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju izpētīt, kā tiek īstenots Pasaules Bankas priekšlikums par fonda izveidi neaizsargātākajām valstīm, kas paredzēts, lai finansētu nodrošinātību ar pārtiku, sociālo aizsardzību un tautu attīstību;

| 21. | lūdz G20 valstu vadītājiem nekavējoties rīkoties, lai izpildītu 2009. gada septembrī Pitsburgas augstākā līmeņa sanāksmē doto solījumu reformēt pasaules attīstības atbalsta sistēmu, un sakarā ar to novirzīt vismaz 5 % no SVF kvotu daļām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un jaunattīstības valstīm un vismaz 3 % Pasaules Bankas balsstiesīgo akciju jaunattīstības un pārejas ekonomikas valstīm; |
| --- | --- |

21.

lūdz G20 valstu vadītājiem nekavējoties rīkoties, lai izpildītu 2009. gada septembrī Pitsburgas augstākā līmeņa sanāksmē doto solījumu reformēt pasaules attīstības atbalsta sistēmu, un sakarā ar to novirzīt vismaz 5 % no SVF kvotu daļām jaunajām tirgus ekonomikas valstīm un jaunattīstības valstīm un vismaz 3 % Pasaules Bankas balsstiesīgo akciju jaunattīstības un pārejas ekonomikas valstīm;

| 22. | uzsver nepieciešamību reformēt pasaules ekonomikas pārvaldību, lai nodrošinātu labāku jaunattīstības valstu pārstāvību lēmumu pieņemšanas forumos; tādēļ ierosina paplašināt G20 valstu grupu, tajā iekļaujot vismaz vienu jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu pārstāvi, kurš varētu būt pašreizējais G77 valstu grupas priekšsēdētājs; |
| --- | --- |

22.

uzsver nepieciešamību reformēt pasaules ekonomikas pārvaldību, lai nodrošinātu labāku jaunattīstības valstu pārstāvību lēmumu pieņemšanas forumos; tādēļ ierosina paplašināt G20 valstu grupu, tajā iekļaujot vismaz vienu jaunattīstības valstu, jo īpaši vismazāk attīstīto valstu pārstāvi, kurš varētu būt pašreizējais G77 valstu grupas priekšsēdētājs;

| 23. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanai un aizsardzībai, kā arī cīņai pret dzimumu diskrimināciju un bērnu darbu, ņemot vērā ieteikumus, ko šajā sakarībā sniegusi Starptautiskā Darba organizācija, kurai vajadzētu kļūt ietekmīgākai; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību pienācīgas kvalitātes nodarbinātības veicināšanai un aizsardzībai, kā arī cīņai pret dzimumu diskrimināciju un bērnu darbu, ņemot vērā ieteikumus, ko šajā sakarībā sniegusi Starptautiskā Darba organizācija, kurai vajadzētu kļūt ietekmīgākai;

| 24. | uzsver nepieciešamību pāriet uz starptautisku pārvaldības sistēmu, kas aizsargās visneaizsargātākos iedzīvotājus un valstis, it īpaši tās, kuras krīze ir skārusi vissmagāk un kurās sociālās aizsardzības sistēmas ir neefektīvas vai to vispār nav; |
| --- | --- |

24.

uzsver nepieciešamību pāriet uz starptautisku pārvaldības sistēmu, kas aizsargās visneaizsargātākos iedzīvotājus un valstis, it īpaši tās, kuras krīze ir skārusi vissmagāk un kurās sociālās aizsardzības sistēmas ir neefektīvas vai to vispār nav;

| 25. | atzīmē, ka SVF dalībnieki ir apstiprinājuši USD 250 miljardu piešķiršanu īpašajām aizņēmumtiesībām un tikai USD 18 miljardi no īpašajām aizņēmumtiesībām paredzētajiem līdzekļiem tiks piešķirti jaunattīstības valstīm; prasa, lai dalībvalstis un starptautiskā sabiedrība izpētītu Sorosa priekšlikumu par to, ka bagātajām valstīm vajadzētu piešķirt savas īpašās aizņēmumtiesības fondam, kas paredzēts vispārēju sabiedrisku labumu finansēšanai, piemēram, cīņas pret klimata pārmaiņām un nabadzības apkarošanas finansēšanai; |
| --- | --- |

25.

atzīmē, ka SVF dalībnieki ir apstiprinājuši USD 250 miljardu piešķiršanu īpašajām aizņēmumtiesībām un tikai USD 18 miljardi no īpašajām aizņēmumtiesībām paredzētajiem līdzekļiem tiks piešķirti jaunattīstības valstīm; prasa, lai dalībvalstis un starptautiskā sabiedrība izpētītu Sorosa priekšlikumu par to, ka bagātajām valstīm vajadzētu piešķirt savas īpašās aizņēmumtiesības fondam, kas paredzēts vispārēju sabiedrisku labumu finansēšanai, piemēram, cīņas pret klimata pārmaiņām un nabadzības apkarošanas finansēšanai;

| 26. | aicina Padomi un Komisiju veikt pasākumus, lai palielinātu finansējumu starptautiskajām finanšu iestādēm, par ko tika panākta vienošanās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē; |
| --- | --- |

26.

aicina Padomi un Komisiju veikt pasākumus, lai palielinātu finansējumu starptautiskajām finanšu iestādēm, par ko tika panākta vienošanās G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmē;

| 27. | aicina Padomi un Komisiju atbalstīt vērienīgu SVF reformu; |
| --- | --- |

27.

aicina Padomi un Komisiju atbalstīt vērienīgu SVF reformu;

| 28. | pieprasa pastiprināt G20 valstu makroekonomisko sadarbību, palielināt ANO lomu un reformēt starptautiskās finanšu iestādes, lai nodrošinātu saskaņotu reakciju uz krīzi un tās sekām jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

28.

pieprasa pastiprināt G20 valstu makroekonomisko sadarbību, palielināt ANO lomu un reformēt starptautiskās finanšu iestādes, lai nodrošinātu saskaņotu reakciju uz krīzi un tās sekām jaunattīstības valstīs;

| 29. | pauž nožēlu, ka finanšu nozare, neraugoties uz milzīgo līdzekļu apjomu, ko valstis ieguldīja tās glābšanai, nav pilnībā izvērtējusi šīs nepieredzētās krīzes rezultātā gūto mācību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē G20 valstu vadītāju 2009. gada septembra augstākā līmeņa sanāksmē Pitsburgā pausto apņemšanos nodrošināt, ka finanšu nozare kompensē krīzes izmaksas, kuru smagums gan attīstītās valstīs, gan jaunattīstības valstīs līdz šim gūlās uz nodokļu maksātāju, citu iedzīvotāju un publisko dienestu pleciem; |
| --- | --- |

29.

pauž nožēlu, ka finanšu nozare, neraugoties uz milzīgo līdzekļu apjomu, ko valstis ieguldīja tās glābšanai, nav pilnībā izvērtējusi šīs nepieredzētās krīzes rezultātā gūto mācību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē G20 valstu vadītāju 2009. gada septembra augstākā līmeņa sanāksmē Pitsburgā pausto apņemšanos nodrošināt, ka finanšu nozare kompensē krīzes izmaksas, kuru smagums gan attīstītās valstīs, gan jaunattīstības valstīs līdz šim gūlās uz nodokļu maksātāju, citu iedzīvotāju un publisko dienestu pleciem;

| 30. | ir stingri pārliecināts, ka banku sistēmas aplikšana ar nodokļiem būtu taisnīgs finanšu nozares ieguldījums vispārējā sociālā taisnīguma jomā; turklāt aicina iekasēt starptautisku nodokli par finanšu darījumiem, lai nodokļu sistēmu padarītu taisnīgāku un rastu papildu līdzekļus attīstības un vispārēju sabiedrisku labumu finansēšanai, jo īpaši, lai finansētu jaunattīstības valstu spēju pielāgoties klimata pārmaiņām un to ietekmei, kā arī mazināt to sekas; |
| --- | --- |

30.

ir stingri pārliecināts, ka banku sistēmas aplikšana ar nodokļiem būtu taisnīgs finanšu nozares ieguldījums vispārējā sociālā taisnīguma jomā; turklāt aicina iekasēt starptautisku nodokli par finanšu darījumiem, lai nodokļu sistēmu padarītu taisnīgāku un rastu papildu līdzekļus attīstības un vispārēju sabiedrisku labumu finansēšanai, jo īpaši, lai finansētu jaunattīstības valstu spēju pielāgoties klimata pārmaiņām un to ietekmei, kā arī mazināt to sekas;

| 31. | prasa, lai Komisiju iesniegtu paziņojumu par to, kā ar starptautiskajiem finanšu darījumiem uzliktu nodokli varētu cita starpā palīdzēt sasniegt TAM, labot globālās nelīdzsvarotības un veicināt ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē; |
| --- | --- |

31.

prasa, lai Komisiju iesniegtu paziņojumu par to, kā ar starptautiskajiem finanšu darījumiem uzliktu nodokli varētu cita starpā palīdzēt sasniegt TAM, labot globālās nelīdzsvarotības un veicināt ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē;

| 32. | prasa SVF uz G20 valstu nākamo sanāksmi sagatavot ziņojumu par ieguldījumu, kas finanšu sistēmai jāveic, lai apmaksātu apgrūtinājumus saistībā ar dažādiem valdību intervences pasākumiem, izskatot visus tiešos un netiešos apgrūtinājumus valstu finansēm un jo īpaši to ietekmi uz jaunattīstības valstu budžetiem; |
| --- | --- |

32.

prasa SVF uz G20 valstu nākamo sanāksmi sagatavot ziņojumu par ieguldījumu, kas finanšu sistēmai jāveic, lai apmaksātu apgrūtinājumus saistībā ar dažādiem valdību intervences pasākumiem, izskatot visus tiešos un netiešos apgrūtinājumus valstu finansēm un jo īpaši to ietekmi uz jaunattīstības valstu budžetiem;

| 33. | ar lielām bažām norāda uz to, ka jaunattīstības valstīm 2010. gadā trūks USD 315 miljardu, un pieaugošā fiskālā spriedze visneaizsargātākajās valstīs apdraud USD 11,6 miljardu pamattēriņus izglītībai, veselībai, infrastruktūrai un sociālajai aizsardzībai; tādēļ uzskata par atbilstošu izpētīt iespējas vienoties ar kreditorvalstīm noteikt parāda pagaidu moratoriju atcelšanu nabadzīgākajām valstīm, lai dotu tām iespēju īstenot pretciklisku fiskālo politiku, mazinot krīzes smagās sekas; ierosina veikt pasākumus, lai nodrošinātu vienošanos par pārredzamu struktūru, kas darbotos kā šķīrējtiesa parādu jautājumos; |
| --- | --- |

33.

ar lielām bažām norāda uz to, ka jaunattīstības valstīm 2010. gadā trūks USD 315 miljardu, un pieaugošā fiskālā spriedze visneaizsargātākajās valstīs apdraud USD 11,6 miljardu pamattēriņus izglītībai, veselībai, infrastruktūrai un sociālajai aizsardzībai; tādēļ uzskata par atbilstošu izpētīt iespējas vienoties ar kreditorvalstīm noteikt parāda pagaidu moratoriju atcelšanu nabadzīgākajām valstīm, lai dotu tām iespēju īstenot pretciklisku fiskālo politiku, mazinot krīzes smagās sekas; ierosina veikt pasākumus, lai nodrošinātu vienošanos par pārredzamu struktūru, kas darbotos kā šķīrējtiesa parādu jautājumos;

| 34. | atzinīgi vērtē dalībvalstu iniciatīvu veikt brīvprātīgus maksājumus par aviācijas un jūras transporta emisijām kā ieguldījumu to izmaksu finansēšanā, kas nepieciešamas, lai mazinātu klimata pārmaiņas, kā arī pielāgotos tām jaunattīstības valstīs, un aicina visas dalībvalstis veikt līdzīgus maksājumus; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē dalībvalstu iniciatīvu veikt brīvprātīgus maksājumus par aviācijas un jūras transporta emisijām kā ieguldījumu to izmaksu finansēšanā, kas nepieciešamas, lai mazinātu klimata pārmaiņas, kā arī pielāgotos tām jaunattīstības valstīs, un aicina visas dalībvalstis veikt līdzīgus maksājumus;

| 35. | saskaņā ar savu 2008. gada 21. oktobra rezolūciju aicina dalībvalstis un Komisiju vienoties, ka Eiropas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros vismaz 25 % no ieņēmumiem par oglekļa dioksīda emisijas kvotu tirdzniecību ar publiskiem ieguldījumiem tiek piešķirti jaunattīstības valstu atbalstam to centienos efektīvi risināt klimata pārmaiņu izraisītās problēmas; |
| --- | --- |

35.

saskaņā ar savu 2008. gada 21. oktobra rezolūciju aicina dalībvalstis un Komisiju vienoties, ka Eiropas Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ietvaros vismaz 25 % no ieņēmumiem par oglekļa dioksīda emisijas kvotu tirdzniecību ar publiskiem ieguldījumiem tiek piešķirti jaunattīstības valstu atbalstam to centienos efektīvi risināt klimata pārmaiņu izraisītās problēmas;

| 36. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt visus pasākumus, kas paredzēti cīņai pret klimata pārmaiņām, kuru ietekmi vissmagāk izjūt jaunattīstības valstis, un šajā sakarībā aicina paātrināt piemērotu tehnoloģiju nodošanu; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt visus pasākumus, kas paredzēti cīņai pret klimata pārmaiņām, kuru ietekmi vissmagāk izjūt jaunattīstības valstis, un šajā sakarībā aicina paātrināt piemērotu tehnoloģiju nodošanu;

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību saiknei starp vides krīzi un attīstības krīzi un prasa, lai tās par ES stratēģiskajām prioritātēm noteiktu ilgtspējīgu attīstību un videi draudzīgu izaugsmi; prasa, lai ES piešķirtu papildu līdzekļus saistību izpildei attiecībā uz cīņu pret klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs, ņemot vērā arī to, ka joprojām palielinās to cilvēku skaits, kas dodas bēgļu gaitās vides apstākļu ietekmē; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju un dalībvalstis pievērst lielāku uzmanību saiknei starp vides krīzi un attīstības krīzi un prasa, lai tās par ES stratēģiskajām prioritātēm noteiktu ilgtspējīgu attīstību un videi draudzīgu izaugsmi; prasa, lai ES piešķirtu papildu līdzekļus saistību izpildei attiecībā uz cīņu pret klimata pārmaiņām jaunattīstības valstīs, ņemot vērā arī to, ka joprojām palielinās to cilvēku skaits, kas dodas bēgļu gaitās vides apstākļu ietekmē;

| 38. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2009. gada oktobrī pausto apņemšanos, ka klimata pārmaiņu apkarošana nedrīkst apdraudēt TAM sasniegšanu; mudina Padomi pēc iespējas drīzāk un saistībā ar Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmes secinājumiem un G20 valstu kompromisiem vienoties par stingrām finanšu saistībām, kas jaunattīstības valstīm ļautu pielāgoties arvien sliktākiem klimatiskajiem apstākļiem, un nodrošināt, lai saistībā ar ekonomikas krīzi vajadzīgā palīdzība neizraisītu atgriešanos pie pārmērīgām ārējām parādsaistībām; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Eiropadomes 2009. gada oktobrī pausto apņemšanos, ka klimata pārmaiņu apkarošana nedrīkst apdraudēt TAM sasniegšanu; mudina Padomi pēc iespējas drīzāk un saistībā ar Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmes secinājumiem un G20 valstu kompromisiem vienoties par stingrām finanšu saistībām, kas jaunattīstības valstīm ļautu pielāgoties arvien sliktākiem klimatiskajiem apstākļiem, un nodrošināt, lai saistībā ar ekonomikas krīzi vajadzīgā palīdzība neizraisītu atgriešanos pie pārmērīgām ārējām parādsaistībām;

| 39. | uzsver, ka migrantu naudas pārvedumu kapitāla plūsmām ir izšķiroša nozīme, jo tās nonāk tieši pie mērķa grupām jaunattīstības valstīs, dodot šiem cilvēkiem iespēju nekavējoties izmantot šos līdzekļus visnepieciešamāko vajadzību apmierināšanai; lūdz dalībvalstis un saņēmējvalstis atvieglot naudas pārvedumu piegādi un darīt visu nepieciešamo, lai mazinātu ar tām saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka migrantu naudas pārvedumu kapitāla plūsmām ir izšķiroša nozīme, jo tās nonāk tieši pie mērķa grupām jaunattīstības valstīs, dodot šiem cilvēkiem iespēju nekavējoties izmantot šos līdzekļus visnepieciešamāko vajadzību apmierināšanai; lūdz dalībvalstis un saņēmējvalstis atvieglot naudas pārvedumu piegādi un darīt visu nepieciešamo, lai mazinātu ar tām saistītās izmaksas;

| 40. | atzinīgi vērtē G8 valstu vadītāju 2009. gada jūlija augstākā līmeņa sanāksmē Akvilā, Itālijā pausto apņemšanos piecos gados no 10 % līdz 5 % samazināt izmaksas par naudas pārvedumiem; uzskata, ka lielāka konkurence tirgū un plašāks reglamentējošais pamats ir izšķiroši pasākumi, lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar naudas pārvedumu darījumiem, paātrinot jaunu tehnoloģiju ieviešanu un veicinot jaunattīstības valstu nabadzīgo iedzīvotāju finansiālo integrāciju; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē G8 valstu vadītāju 2009. gada jūlija augstākā līmeņa sanāksmē Akvilā, Itālijā pausto apņemšanos piecos gados no 10 % līdz 5 % samazināt izmaksas par naudas pārvedumiem; uzskata, ka lielāka konkurence tirgū un plašāks reglamentējošais pamats ir izšķiroši pasākumi, lai samazinātu izmaksas, kas saistītas ar naudas pārvedumu darījumiem, paātrinot jaunu tehnoloģiju ieviešanu un veicinot jaunattīstības valstu nabadzīgo iedzīvotāju finansiālo integrāciju;

| 41. | atbalsta valsts iestāžu un valsts un privātā sektora kopīgu attīstības iniciatīvu izveidi, kuras īstenotu valsts vadībā ar privāto līdzekļu devēju atbalstu saskaņā ar partnervalstu prioritātēm, jo tas ir līdzeklis, kā jaunattīstības valstīs palielināt atbildīgus un ilgtspējīgus tiešos ieguldījumus un veicināt tehnoloģijas nodošanu; |
| --- | --- |

41.

atbalsta valsts iestāžu un valsts un privātā sektora kopīgu attīstības iniciatīvu izveidi, kuras īstenotu valsts vadībā ar privāto līdzekļu devēju atbalstu saskaņā ar partnervalstu prioritātēm, jo tas ir līdzeklis, kā jaunattīstības valstīs palielināt atbildīgus un ilgtspējīgus tiešos ieguldījumus un veicināt tehnoloģijas nodošanu;

| 42. | atgādina pilsoniskās sabiedrības organizāciju, pašvaldības iestāžu un decentralizētas sadarbības izšķirošo nozīmi ekonomikas krīzes seku pārvarēšanā un attīstības procesos; šajā sakarībā aicina Komisiju noteikt, ka decentralizācija ir viena no mērķnozarēm Eiropas finansiāla atbalsta piešķiršanai jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

42.

atgādina pilsoniskās sabiedrības organizāciju, pašvaldības iestāžu un decentralizētas sadarbības izšķirošo nozīmi ekonomikas krīzes seku pārvarēšanā un attīstības procesos; šajā sakarībā aicina Komisiju noteikt, ka decentralizācija ir viena no mērķnozarēm Eiropas finansiāla atbalsta piešķiršanai jaunattīstības valstīs;

| 43. | atzinīgi vērtē “Neaizsargātības FLEX” mehānisma apstiprināšanu, lai atbalstītu attiecīgās Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis krīzes sociālo seku pārvarēšanā, un mudina piešķirt līdzekļus, cik drīz vien iespējams; tomēr atkārtoti pauž bažas par to, kā Komisija gatavojas kompensēt finansējuma trūkumu nākamajos gados, ņemot vērā, ka budžeta atbalsts šobrīd tiek sniegts priekšlaicīgi; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē “Neaizsargātības FLEX” mehānisma apstiprināšanu, lai atbalstītu attiecīgās Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstis krīzes sociālo seku pārvarēšanā, un mudina piešķirt līdzekļus, cik drīz vien iespējams; tomēr atkārtoti pauž bažas par to, kā Komisija gatavojas kompensēt finansējuma trūkumu nākamajos gados, ņemot vērā, ka budžeta atbalsts šobrīd tiek sniegts priekšlaicīgi;

| 44. | uzskata, ka tirdzniecība ir viens no galvenajiem ekonomiskās izaugsmes un nabadzības mazināšanas virzītājspēkiem jaunattīstības valstīs, un aicina ES un dalībvalstis izmantot savu starptautisko ietekmi, lai attīstībai arī turpmāk būtu pievērsta galvenā uzmanība Dohas sarunu kārtā un lai panāktu tās veiksmīgu, taisnīgu un uz attīstību vērstu iznākumu, vienlaicīgi arī veicinot to, ka ES atbalsts tirdzniecībai ir vērsts uz palīdzību nabadzīgākajiem iedzīvotāju slāņiem; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka tirdzniecība ir viens no galvenajiem ekonomiskās izaugsmes un nabadzības mazināšanas virzītājspēkiem jaunattīstības valstīs, un aicina ES un dalībvalstis izmantot savu starptautisko ietekmi, lai attīstībai arī turpmāk būtu pievērsta galvenā uzmanība Dohas sarunu kārtā un lai panāktu tās veiksmīgu, taisnīgu un uz attīstību vērstu iznākumu, vienlaicīgi arī veicinot to, ka ES atbalsts tirdzniecībai ir vērsts uz palīdzību nabadzīgākajiem iedzīvotāju slāņiem;

| 45. | uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu ES ir jāraugās, lai politika tirdzniecības, drošības, migrācijas, lauksaimniecības un citās jomās saskaņoti darbotos, no vienas puses, palīdzot jaunattīstības valstīm un, no otras puses, veicinot atbilstīgu un attīstībai labvēlīgu starptautisko finanšu un tirdzniecības sistēmu; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu ES ir jāraugās, lai politika tirdzniecības, drošības, migrācijas, lauksaimniecības un citās jomās saskaņoti darbotos, no vienas puses, palīdzot jaunattīstības valstīm un, no otras puses, veicinot atbilstīgu un attīstībai labvēlīgu starptautisko finanšu un tirdzniecības sistēmu;

| 46. | atgādina, ka attīstības politikas saskaņotības principam, kas norādīts ES Līgumos, ir būtiska loma TAM sasniegšanā; mudina ES attiecīgi izstrādāt tirdzniecības politiku, kas būtu konsekventa un saskaņota ar TAM sasniegšanu; pieprasa izstrādāt stingrus juridiskus mehānismus, lai nodrošinātu ES atbildību par saistībām attiecībā uz politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

46.

atgādina, ka attīstības politikas saskaņotības principam, kas norādīts ES Līgumos, ir būtiska loma TAM sasniegšanā; mudina ES attiecīgi izstrādāt tirdzniecības politiku, kas būtu konsekventa un saskaņota ar TAM sasniegšanu; pieprasa izstrādāt stingrus juridiskus mehānismus, lai nodrošinātu ES atbildību par saistībām attiecībā uz politikas saskaņotību;

| 47. | pieprasa labāk saskaņot attīstības palīdzību un ES politiku citās jomās; norāda, ka, piemēram, ES subsidētas lauksaimniecības produkcijas tirdzniecība var traucēt izveidot spēcīgu tirgu nabadzīgo vietējo lauksaimnieku produkcijai un tādējādi var darboties pretēji to projektu centieniem, ar kuriem mēģina uzlabot vietējo lauksaimniecību; |
| --- | --- |

47.

pieprasa labāk saskaņot attīstības palīdzību un ES politiku citās jomās; norāda, ka, piemēram, ES subsidētas lauksaimniecības produkcijas tirdzniecība var traucēt izveidot spēcīgu tirgu nabadzīgo vietējo lauksaimnieku produkcijai un tādējādi var darboties pretēji to projektu centieniem, ar kuriem mēģina uzlabot vietējo lauksaimniecību;

| 48. | pauž pārliecību, ka līdzsvarots, taisnīgs un uz attīstību vērsts Dohas sarunu kārtas noslēgums palīdzētu ekonomikai atlabt pēc krīzes un varētu veicināt cīņu pret nabadzību jaunattīstības valstīs, kvalitatīvu darba vietu radīšanu un patēriņa cenu samazināšanu; tādēļ pauž dziļas bažas par to, ka Dohas sarunu kārtās nav panākts progress; |
| --- | --- |

48.

pauž pārliecību, ka līdzsvarots, taisnīgs un uz attīstību vērsts Dohas sarunu kārtas noslēgums palīdzētu ekonomikai atlabt pēc krīzes un varētu veicināt cīņu pret nabadzību jaunattīstības valstīs, kvalitatīvu darba vietu radīšanu un patēriņa cenu samazināšanu; tādēļ pauž dziļas bažas par to, ka Dohas sarunu kārtās nav panākts progress;

| 49. | norāda, ka, lai panāktu lielāku finansiālo stabilitāti un uzlabotu pasaules tirdzniecības sistēmas darbību PTO ietvaros, ir jāpanāk virzība uz jaunu starptautisku monetāro un finanšu sistēmu, kas pamatojas uz daudzpusējiem noteikumiem jaunattīstības valstu īpašo problēmu risināšanai ANO sistēmā; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka, lai panāktu lielāku finansiālo stabilitāti un uzlabotu pasaules tirdzniecības sistēmas darbību PTO ietvaros, ir jāpanāk virzība uz jaunu starptautisku monetāro un finanšu sistēmu, kas pamatojas uz daudzpusējiem noteikumiem jaunattīstības valstu īpašo problēmu risināšanai ANO sistēmā;

| 50. | atgādina, ka tirdzniecības atbalsta stratēģijas mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm piedalīties sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, īstenot tos un gūt labumu no tiem, lai šīs valstis paplašinātu tirdzniecību un paātrinātu nabadzības izskaušanu; lūdz Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, lai tiktu izpildītas saistības attiecībā uz visas Eiropas mērķi — līdz 2010. gadam katru gadu nodrošināt EUR 2 miljardus; lūdz, lai Komisija iesniegtu detalizētu informāciju un rādītājus par budžeta pozīcijām, kuras izmanto ar tirdzniecību saistītas palīdzības un tirdzniecības atbalsta finansēšanai (papildus 20 02 03. budžeta pozīcijai), un par visu tirdzniecības atbalsta finansējumu, ko piešķir no ES budžeta; |
| --- | --- |

50.

atgādina, ka tirdzniecības atbalsta stratēģijas mērķis ir palīdzēt jaunattīstības valstīm un vismazāk attīstītajām valstīm piedalīties sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, īstenot tos un gūt labumu no tiem, lai šīs valstis paplašinātu tirdzniecību un paātrinātu nabadzības izskaušanu; lūdz Komisijai un dalībvalstīm nodrošināt, lai tiktu izpildītas saistības attiecībā uz visas Eiropas mērķi — līdz 2010. gadam katru gadu nodrošināt EUR 2 miljardus; lūdz, lai Komisija iesniegtu detalizētu informāciju un rādītājus par budžeta pozīcijām, kuras izmanto ar tirdzniecību saistītas palīdzības un tirdzniecības atbalsta finansēšanai (papildus 20 02 03. budžeta pozīcijai), un par visu tirdzniecības atbalsta finansējumu, ko piešķir no ES budžeta;

| 51. | atkārtoti apstiprina, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) būtu jāveido kā attīstību veicinoši instrumenti un tos nebūtu jāuzskata tikai par starptautiskās tirdzniecības instrumentiem; prasa, lai Komisija strauji panāktu sarunu noslēgumu, ņemot vērā arī to, kā EPN noteikumi var ietekmēt ĀKK valstu spējas risināt krīzes izraisītās problēmas; |
| --- | --- |

51.

atkārtoti apstiprina, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN) būtu jāveido kā attīstību veicinoši instrumenti un tos nebūtu jāuzskata tikai par starptautiskās tirdzniecības instrumentiem; prasa, lai Komisija strauji panāktu sarunu noslēgumu, ņemot vērā arī to, kā EPN noteikumi var ietekmēt ĀKK valstu spējas risināt krīzes izraisītās problēmas;

| 52. | norāda, ka eksporta ieņēmumi daudzās jaunattīstības valstīs un it īpaši vismazāk attīstītajās valstīs ir būtiski samazinājušies un tādēļ ir palēninājusies dienvidu puslodes valstu izaugsme un attīstība; aicina Komisiju, piedaloties sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, it īpaši par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, un īstenojot tos, stiprināt ES attīstības politikas saskaņotību un, inter alia, veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, labklājību un jaunu darba vietu radīšanu, tirdzniecības saistībās nodrošināt atbilstošu asimetriju, pārejas laiku un ikvienas valsts prioritāšu ievērošanu, kā arī atbilstošu apspriešanos ar galvenajiem dalībniekiem un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

52.

norāda, ka eksporta ieņēmumi daudzās jaunattīstības valstīs un it īpaši vismazāk attīstītajās valstīs ir būtiski samazinājušies un tādēļ ir palēninājusies dienvidu puslodes valstu izaugsme un attīstība; aicina Komisiju, piedaloties sarunās par tirdzniecības nolīgumiem, it īpaši par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, un īstenojot tos, stiprināt ES attīstības politikas saskaņotību un, inter alia, veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, labklājību un jaunu darba vietu radīšanu, tirdzniecības saistībās nodrošināt atbilstošu asimetriju, pārejas laiku un ikvienas valsts prioritāšu ievērošanu, kā arī atbilstošu apspriešanos ar galvenajiem dalībniekiem un pilsonisko sabiedrību;

| 53. | uzskata, ka līdz šim no krīzes vissmagāk ir cietušas tās jaunattīstības valstis, kuras ir īpaši atkarīgas no attīstības sadarbības finansējuma un ir ļoti orientētas uz eksportu, jo finanšu plūsmas no ziemeļiem uz dienvidiem arvien vairāk samazinās un daudzu jaunattīstības valstu iekšējie tirgi ir pārāk vāji, lai kompensētu eksporta samazināšanos; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka līdz šim no krīzes vissmagāk ir cietušas tās jaunattīstības valstis, kuras ir īpaši atkarīgas no attīstības sadarbības finansējuma un ir ļoti orientētas uz eksportu, jo finanšu plūsmas no ziemeļiem uz dienvidiem arvien vairāk samazinās un daudzu jaunattīstības valstu iekšējie tirgi ir pārāk vāji, lai kompensētu eksporta samazināšanos;

| 54. | lūdz Komisijai veikt novērtējumu par ĀKK valstu atkarību no eksporta un par to, kā tas saskan ar valstu stratēģijas dokumentos noteiktajiem attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

54.

lūdz Komisijai veikt novērtējumu par ĀKK valstu atkarību no eksporta un par to, kā tas saskan ar valstu stratēģijas dokumentos noteiktajiem attīstības mērķiem;

| 55. | atzīmē nolīgumu par vispārējo tirdzniecības preferenču sistēmu (GSTP), kas ir 22 jaunattīstības valstu izveidots mehānisms, lai, cenšoties uzlabot dienvidu puslodes jaunattīstības valstu tirdzniecību un padarīt to neatkarīgāku no pasaules tirdzniecības satricinājumiem, samazinātu tarifus un citus šķēršļus to preču eksportam, ar kurām tās savstarpēji tirgojas; |
| --- | --- |

55.

atzīmē nolīgumu par vispārējo tirdzniecības preferenču sistēmu (GSTP), kas ir 22 jaunattīstības valstu izveidots mehānisms, lai, cenšoties uzlabot dienvidu puslodes jaunattīstības valstu tirdzniecību un padarīt to neatkarīgāku no pasaules tirdzniecības satricinājumiem, samazinātu tarifus un citus šķēršļus to preču eksportam, ar kurām tās savstarpēji tirgojas;

| 56. | uzskata, ka protekcionisms nav saprātīga reakcija uz krīzi, un vēl stingrāk aicina Eiropas Savienību darīt to, kas tai jādara, lai mazinātu šķēršļus tirdzniecībai un subsīdijas, tostarp arī ES subsīdijas, kuras veicina traucējumus tirgū un jaunattīstības valstīm nodara ļoti lielu postu; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka protekcionisms nav saprātīga reakcija uz krīzi, un vēl stingrāk aicina Eiropas Savienību darīt to, kas tai jādara, lai mazinātu šķēršļus tirdzniecībai un subsīdijas, tostarp arī ES subsīdijas, kuras veicina traucējumus tirgū un jaunattīstības valstīm nodara ļoti lielu postu;

| 57. | uzskata, ka ES attīstības politikā vajadzētu ņemt vērā gan ES, gan jaunattīstības valstu intereses, un pauž viedokli, ka tirgu savstarpēju atvēršanu nedrīkstētu īstenot uz jaunattīstības valstu ekonomiskās stabilitātes rēķina un ka šim nolūkam ir nepieciešama līdzvērtīga uzraudzības sistēma un reglamentējošie noteikumi; aicina Komisiju, Padomi un EIB par attīstības sadarbības prioritāti noteikt mikrokredītu sniegšanu MVU un sīkzemniekiem, tādējādi stiprinot ilgtspējīgas reģionālās ekonomiskās struktūras; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka ES attīstības politikā vajadzētu ņemt vērā gan ES, gan jaunattīstības valstu intereses, un pauž viedokli, ka tirgu savstarpēju atvēršanu nedrīkstētu īstenot uz jaunattīstības valstu ekonomiskās stabilitātes rēķina un ka šim nolūkam ir nepieciešama līdzvērtīga uzraudzības sistēma un reglamentējošie noteikumi; aicina Komisiju, Padomi un EIB par attīstības sadarbības prioritāti noteikt mikrokredītu sniegšanu MVU un sīkzemniekiem, tādējādi stiprinot ilgtspējīgas reģionālās ekonomiskās struktūras;

| 58. | aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu veikti pasākumi attīstības ilgtermiņa mērķu sasniegšanai, vienlaikus gatavojoties sniegt ilgstošu humāno palīdzību krīzes kulminācijas posmā, kad jaunattīstības valstīm klāsies īpaši smagi; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju nodrošināt, lai tiktu veikti pasākumi attīstības ilgtermiņa mērķu sasniegšanai, vienlaikus gatavojoties sniegt ilgstošu humāno palīdzību krīzes kulminācijas posmā, kad jaunattīstības valstīm klāsies īpaši smagi;

| 59. | uzsver, ka finanšu krīzes mērogs, dziļums un sarežģītība atspoguļo finanšu jomas attīstības atrautību no reālās ekonomikas, arvien plašāku globālo nelīdzsvarotību veidošanos un lielākām planētas vides problēmām, kas ir jānovērš, lai ekonomisko sistēmu virzītu pa globāli ilgtspējīgas attīstības ceļu; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka finanšu krīzes mērogs, dziļums un sarežģītība atspoguļo finanšu jomas attīstības atrautību no reālās ekonomikas, arvien plašāku globālo nelīdzsvarotību veidošanos un lielākām planētas vides problēmām, kas ir jānovērš, lai ekonomisko sistēmu virzītu pa globāli ilgtspējīgas attīstības ceļu;

| 60. | pauž nopietnas bažas par to, ka nodokļu “oāžu” negatīvā ietekme varētu būt nepārvarams traucēklis nabadzīgo valstu attīstībai, kaitējot citu valstu suverenitātei, traucējot finanšu tirgu un līdzekļu piešķiršanas efektivitātei, apdraudot valstu nodokļu sistēmas un palielinot nodokļu politikas izmaksas, radot stimulus iesaistīties ekonomiskos noziegumos, mazinot privātus ienākumus, traucējot labai pārvaldei un ekonomiskai izaugsmei un tādējādi atturot jaunattīstības valstis no ieguldījumiem sabiedriskos pakalpojumos, izglītībā, sociālajā drošībā un cilvēku labklājībā; |
| --- | --- |

60.

pauž nopietnas bažas par to, ka nodokļu “oāžu” negatīvā ietekme varētu būt nepārvarams traucēklis nabadzīgo valstu attīstībai, kaitējot citu valstu suverenitātei, traucējot finanšu tirgu un līdzekļu piešķiršanas efektivitātei, apdraudot valstu nodokļu sistēmas un palielinot nodokļu politikas izmaksas, radot stimulus iesaistīties ekonomiskos noziegumos, mazinot privātus ienākumus, traucējot labai pārvaldei un ekonomiskai izaugsmei un tādējādi atturot jaunattīstības valstis no ieguldījumiem sabiedriskos pakalpojumos, izglītībā, sociālajā drošībā un cilvēku labklājībā;

| 61. | uzsver, ka nodokļu “oāzes” un ārzonas centri mudina uz stratēģijām (piemēram, izmantojot nepareizas pārvedumu cenas), kas saistītas ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu; it īpaši uzsver, ka krāpšana nodokļu jomā jaunattīstības valstīs ik gadu izraisa nodokļu ieņēmumu zaudējumus, kas desmitkārt pārsniedz rūpnieciski attīstīto valstu piešķirto attīstības palīdzību; tādēļ mudina dalībvalstis cīņu pret nodokļu “oāzēm”, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu no jaunattīstības valstīm noteikt par vienu no īpaši svarīgām prioritātēm; šajā sakarībā atkārtoti pauž pārliecību, ka automātiska informācijas apmaiņa ir globāli jāpaplašina un jāīsteno, izmantojot daudzpusēju sistēmu; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka nodokļu “oāzes” un ārzonas centri mudina uz stratēģijām (piemēram, izmantojot nepareizas pārvedumu cenas), kas saistītas ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu nemaksāšanu un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu; it īpaši uzsver, ka krāpšana nodokļu jomā jaunattīstības valstīs ik gadu izraisa nodokļu ieņēmumu zaudējumus, kas desmitkārt pārsniedz rūpnieciski attīstīto valstu piešķirto attīstības palīdzību; tādēļ mudina dalībvalstis cīņu pret nodokļu “oāzēm”, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgu kapitāla aizplūšanu no jaunattīstības valstīm noteikt par vienu no īpaši svarīgām prioritātēm; šajā sakarībā atkārtoti pauž pārliecību, ka automātiska informācijas apmaiņa ir globāli jāpaplašina un jāīsteno, izmantojot daudzpusēju sistēmu;

| 62. | norāda, ka visā pasaulē ir desmitiem nodokļu “oāžu”, ko lieto pat daži ESAO dalībvalstīs reģistrēti uzņēmumi, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas tajās jaunattīstības valstīs, kur tie gūst peļņu, vai to izcelsmes valstīs; lūdz Komisiju ziņot par to, kā varētu globāli paplašināt automātisku informācijas apmaiņu un īstenot sankcijas pret tām nodokļu “oāzēm”, kas nevēlas sadarboties, kā arī pret šo oāžu izmantotājiem, un kā ES ieviest prasību starptautiskiem uzņēmumiem ziņot par atsevišķi katrā valstī gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka visā pasaulē ir desmitiem nodokļu “oāžu”, ko lieto pat daži ESAO dalībvalstīs reģistrēti uzņēmumi, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas tajās jaunattīstības valstīs, kur tie gūst peļņu, vai to izcelsmes valstīs; lūdz Komisiju ziņot par to, kā varētu globāli paplašināt automātisku informācijas apmaiņu un īstenot sankcijas pret tām nodokļu “oāzēm”, kas nevēlas sadarboties, kā arī pret šo oāžu izmantotājiem, un kā ES ieviest prasību starptautiskiem uzņēmumiem ziņot par atsevišķi katrā valstī gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem;

| 63. | atzīst, ka nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumi nelikvidē ierobežojošas nodokļu sistēmas struktūras, nerada publiskos reģistrus, kur to nav, un neveicina pārskatu iesniegšanu, revīziju vai grāmatvedības dokumentu saglabāšanu; atzinīgi vērtē G20 valstu un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) centienus veikt pasākumus cīņā pret nodokļu “oāzēm”, bet atzīmē un pauž nožēlu par to, ka ar noteiktajiem kritērijiem, nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumiem un spēkā esošajām procedūrām nepietiks, lai atrisinātu nodokļu “oāžu” un nelegālu finanšu plūsmu problēmu; aicina ESAO, G20 valstis un ES pieņemt stingrākus kritērijus nodokļu “oāžu” noteikšanai un strādāt, lai panāktu starptautiski saistoša, daudzpusēja nodokļu informācijas automātiskas apmaiņas nolīguma noslēgšanu, kas paredzētu pretpasākumus tā noteikumu pārkāpšanas gadījumā; |
| --- | --- |

63.

atzīst, ka nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumi nelikvidē ierobežojošas nodokļu sistēmas struktūras, nerada publiskos reģistrus, kur to nav, un neveicina pārskatu iesniegšanu, revīziju vai grāmatvedības dokumentu saglabāšanu; atzinīgi vērtē G20 valstu un Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) centienus veikt pasākumus cīņā pret nodokļu “oāzēm”, bet atzīmē un pauž nožēlu par to, ka ar noteiktajiem kritērijiem, nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumiem un spēkā esošajām procedūrām nepietiks, lai atrisinātu nodokļu “oāžu” un nelegālu finanšu plūsmu problēmu; aicina ESAO, G20 valstis un ES pieņemt stingrākus kritērijus nodokļu “oāžu” noteikšanai un strādāt, lai panāktu starptautiski saistoša, daudzpusēja nodokļu informācijas automātiskas apmaiņas nolīguma noslēgšanu, kas paredzētu pretpasākumus tā noteikumu pārkāpšanas gadījumā;

| 64. | aicina ES, tās dalībvalstis un starptautiskās finanšu iestādes atbalstīt jaunattīstības valstis ieņēmumu iespēju attīstīšanā, kā arī atbalstīt veiktspējas palielināšanu nodokļu politikas jomā; |
| --- | --- |

64.

aicina ES, tās dalībvalstis un starptautiskās finanšu iestādes atbalstīt jaunattīstības valstis ieņēmumu iespēju attīstīšanā, kā arī atbalstīt veiktspējas palielināšanu nodokļu politikas jomā;

| 65. | atzīmē, ka puse no nelegālajām finanšu plūsmām no jaunattīstības valstīm ir saistītas ar tirdzniecības kļūdainu novērtēšanu, tāpēc aicina panākt jaunu, saistošu pasaules mēroga finanšu nolīgumu, atbilstoši kuram starptautiskajām uzņēmējsabiedrībām, tostarp to dažādajiem meitasuzņēmumiem, vajadzētu automātiski sniegt informāciju par katrā no valstīm gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem, tādējādi nodrošinot pārredzamību par noietu, ieņēmumiem un nodokļiem katrā valstī, kurā šīs uzņēmējsabiedrības darbojas; |
| --- | --- |

65.

atzīmē, ka puse no nelegālajām finanšu plūsmām no jaunattīstības valstīm ir saistītas ar tirdzniecības kļūdainu novērtēšanu, tāpēc aicina panākt jaunu, saistošu pasaules mēroga finanšu nolīgumu, atbilstoši kuram starptautiskajām uzņēmējsabiedrībām, tostarp to dažādajiem meitasuzņēmumiem, vajadzētu automātiski sniegt informāciju par katrā no valstīm gūto peļņu un samaksātajiem nodokļiem, tādējādi nodrošinot pārredzamību par noietu, ieņēmumiem un nodokļiem katrā valstī, kurā šīs uzņēmējsabiedrības darbojas;

| 66. | aicina Komisiju aktīvi veicināt uzņēmumu sociālo atbildību un atbildību par vidi, lai varētu efektīvi kontrolēt to, kā starptautisko uzņēmējsabiedrību un to meitasuzņēmumu darbība jaunattīstības valstīs ietekmē stāvokli sociālajā, vides un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju aktīvi veicināt uzņēmumu sociālo atbildību un atbildību par vidi, lai varētu efektīvi kontrolēt to, kā starptautisko uzņēmējsabiedrību un to meitasuzņēmumu darbība jaunattīstības valstīs ietekmē stāvokli sociālajā, vides un cilvēktiesību jomā;

| 67. | ar bažām norāda, ka jaunattīstības valstu ekonomiskās labklājības turpmāka pasliktināšanās varētu izraisīt nepieņemami augstu bezdarba līmeni un lielāku ekonomisko migrāciju; piebilst, ka šādas migrācijas plūsmas varētu izraisīt intelektuālā darbaspēka emigrāciju no jaunattīstības valstīm un kaitēt to turpmākajai ekonomiskajai izaugsmei; |
| --- | --- |

67.

ar bažām norāda, ka jaunattīstības valstu ekonomiskās labklājības turpmāka pasliktināšanās varētu izraisīt nepieņemami augstu bezdarba līmeni un lielāku ekonomisko migrāciju; piebilst, ka šādas migrācijas plūsmas varētu izraisīt intelektuālā darbaspēka emigrāciju no jaunattīstības valstīm un kaitēt to turpmākajai ekonomiskajai izaugsmei;

| 68. | norāda, ka ir jāveic reāli uzlabojumi jaunattīstības valstu banku sistēmās, kas ir konkrēts pasākums, lai garantētu ieguldījumus, finanšu nozares attīstību un izaugsmi, migrantu naudas pārvedumus, kā arī tirdzniecības vai citus svarīgus sakarus, cenšoties nodrošināt sociālo kohēziju un politisko un ekonomisko stabilitāti; |
| --- | --- |

68.

norāda, ka ir jāveic reāli uzlabojumi jaunattīstības valstu banku sistēmās, kas ir konkrēts pasākums, lai garantētu ieguldījumus, finanšu nozares attīstību un izaugsmi, migrantu naudas pārvedumus, kā arī tirdzniecības vai citus svarīgus sakarus, cenšoties nodrošināt sociālo kohēziju un politisko un ekonomisko stabilitāti;

| 69. | atzinīgi vērtē ANO Noziedzības un narkotiku apkarošanas biroja un Pasaules Bankas iniciatīvu par nozagto līdzekļu atguvi (StAR), lai palīdzētu jaunattīstības valstīm cīņā pret korupciju, kriminālām darbībām un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un prasa, lai dalībvalstis ratificētu Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju; |
| --- | --- |

69.

atzinīgi vērtē ANO Noziedzības un narkotiku apkarošanas biroja un Pasaules Bankas iniciatīvu par nozagto līdzekļu atguvi (StAR), lai palīdzētu jaunattīstības valstīm cīņā pret korupciju, kriminālām darbībām un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un prasa, lai dalībvalstis ratificētu Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvenciju;

| 70. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt jaunattīstības valstis, palīdzot tām veidot efektīvas sistēmas, ar kurām šo valstu interesēs pastiprināt korupcijas apkarošanu un sekmēt tiesiskumu, valsts finanšu labu pārvaldību un pārredzamību, lai uzlabotu budžeta prognozējamību, īstenošanu un kontroli; uzsver valsts finanšu parlamentāras uzraudzības nozīmi; uzstāj, ka ir jāuzlabo starptautiskie grāmatvedības standarti, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanas praksi, tostarp pieprasot starptautiskiem uzņēmumiem sagatavot finanšu pārskatus par to darbību katrā atsevišķā valstī; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt jaunattīstības valstis, palīdzot tām veidot efektīvas sistēmas, ar kurām šo valstu interesēs pastiprināt korupcijas apkarošanu un sekmēt tiesiskumu, valsts finanšu labu pārvaldību un pārredzamību, lai uzlabotu budžeta prognozējamību, īstenošanu un kontroli; uzsver valsts finanšu parlamentāras uzraudzības nozīmi; uzstāj, ka ir jāuzlabo starptautiskie grāmatvedības standarti, lai novērstu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanas praksi, tostarp pieprasot starptautiskiem uzņēmumiem sagatavot finanšu pārskatus par to darbību katrā atsevišķā valstī;

| 71. | atzinīgi vērtē to, ka EIB piemēro savu spēkā esošo politiku attiecībā uz ārzonas finanšu centriem; pieprasa ES, dalībvalstīm un EIB uzņemties vadošo lomu cīņā pret nodokļu “oāzēm”, pieņemot noteikumus par publisko iepirkumu un publiskā finansējuma izmaksām, kuros būtu aizliegts jebkuram nodokļu “oāzē” reģistrētam uzņēmumam, bankai vai citai iestādei gūt labumu no publiskā finansējuma; aicina EIB saistībā ar stingrākām vadlīnijām apsvērt, vai uzņēmumiem un finanšu starpniekiem būtu jāsniedz ziņojums par savu darbību katrā atsevišķā valstī; |
| --- | --- |

71.

atzinīgi vērtē to, ka EIB piemēro savu spēkā esošo politiku attiecībā uz ārzonas finanšu centriem; pieprasa ES, dalībvalstīm un EIB uzņemties vadošo lomu cīņā pret nodokļu “oāzēm”, pieņemot noteikumus par publisko iepirkumu un publiskā finansējuma izmaksām, kuros būtu aizliegts jebkuram nodokļu “oāzē” reģistrētam uzņēmumam, bankai vai citai iestādei gūt labumu no publiskā finansējuma; aicina EIB saistībā ar stingrākām vadlīnijām apsvērt, vai uzņēmumiem un finanšu starpniekiem būtu jāsniedz ziņojums par savu darbību katrā atsevišķā valstī;

| 72. | norāda, ka EIB ir centusies nodrošināt, lai tās izsniegtās garantijas un ieguldījumi netiktu īstenoti, izmantojot nodokļu “oāzes”; aicina EIB veikt nepieciešamos papildpasākumus, lai nodrošinātu, ka tas netiek darīts netieši; aicina EIB ziņot par to, kā tiek īstenota tās politika attiecībā uz ārzonas finanšu centriem; aicina EIB īpaši uzmanīgi izstrādāt nosacījumus vai nosacījumu kritērijus, lai tie būtu saskaņā ar ES politikas mērķiem un SDO koncepciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, tā nodrošinot atbalsta maksimizēšanu un vietējo uzņēmumu iekļaušanu un atbalstot korupcijas apkarošanu; uzskata, ka EIB vajadzētu pievērsties tādai darbā pieņemšanas politikai, kas ņemtu vērā pieredzi vides un attīstības jomā; |
| --- | --- |

72.

norāda, ka EIB ir centusies nodrošināt, lai tās izsniegtās garantijas un ieguldījumi netiktu īstenoti, izmantojot nodokļu “oāzes”; aicina EIB veikt nepieciešamos papildpasākumus, lai nodrošinātu, ka tas netiek darīts netieši; aicina EIB ziņot par to, kā tiek īstenota tās politika attiecībā uz ārzonas finanšu centriem; aicina EIB īpaši uzmanīgi izstrādāt nosacījumus vai nosacījumu kritērijus, lai tie būtu saskaņā ar ES politikas mērķiem un SDO koncepciju par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību, tā nodrošinot atbalsta maksimizēšanu un vietējo uzņēmumu iekļaušanu un atbalstot korupcijas apkarošanu; uzskata, ka EIB vajadzētu pievērsties tādai darbā pieņemšanas politikai, kas ņemtu vērā pieredzi vides un attīstības jomā;

| 73. | atzīst, ka pašreiz veicamais EIB ārējo aizdevumu izsniegšanas un sadarbības pasākumu vidusposma pārskats, kurš jāpabeidz 2010. gadā un attiecībā uz kuru Parlaments ir viena no likumdevējām iestādēm, ir lieliska iespēja palielināt EIB nozīmi attīstības sadarbībā, par prioritāru uzskatot TAM sasniegšanu līdz 2015. gadam; šajā sakarībā uzskata, ka prioritāte būtu jāpiešķir projektiem, kuru mērķis ir mazināt nabadzību; |
| --- | --- |

73.

atzīst, ka pašreiz veicamais EIB ārējo aizdevumu izsniegšanas un sadarbības pasākumu vidusposma pārskats, kurš jāpabeidz 2010. gadā un attiecībā uz kuru Parlaments ir viena no likumdevējām iestādēm, ir lieliska iespēja palielināt EIB nozīmi attīstības sadarbībā, par prioritāru uzskatot TAM sasniegšanu līdz 2015. gadam; šajā sakarībā uzskata, ka prioritāte būtu jāpiešķir projektiem, kuru mērķis ir mazināt nabadzību;

| 74. | pauž nožēlu, ka ieguldījumu apjoms jaunattīstības valstu lauksaimniecībā kopš pagājušā gadsimta astoņdesmitajiem gadiem ir pastāvīgi samazinājies, un prasa Komisijai nodrošinātību ar pārtiku noteikt par Eiropas Savienības prioritāti attīstības politikas jomā un tādēļ palielināt atbalstu lauksaimniecībai, it īpaši pārtikas produktu ražošanai, un lauku attīstībai; |
| --- | --- |

74.

pauž nožēlu, ka ieguldījumu apjoms jaunattīstības valstu lauksaimniecībā kopš pagājušā gadsimta astoņdesmitajiem gadiem ir pastāvīgi samazinājies, un prasa Komisijai nodrošinātību ar pārtiku noteikt par Eiropas Savienības prioritāti attīstības politikas jomā un tādēļ palielināt atbalstu lauksaimniecībai, it īpaši pārtikas produktu ražošanai, un lauku attīstībai;

| 75. | uzskata, ka viens no galvenajiem šķēršļiem ekonomikas attīstībai jaunattīstības valstīs ir ierobežota aizdevumu un mikrokredīta pieejamība potenciālajiem uzņēmējiem; turklāt uzsver, ka vairākumā gadījumu nav pieejamas kredītgarantijas; tādēļ aicina Komisiju un EIB ļoti lielā mērā paplašināt kredīta un mikrokredīta pieejamības programmas; |
| --- | --- |

75.

uzskata, ka viens no galvenajiem šķēršļiem ekonomikas attīstībai jaunattīstības valstīs ir ierobežota aizdevumu un mikrokredīta pieejamība potenciālajiem uzņēmējiem; turklāt uzsver, ka vairākumā gadījumu nav pieejamas kredītgarantijas; tādēļ aicina Komisiju un EIB ļoti lielā mērā paplašināt kredīta un mikrokredīta pieejamības programmas;

| 76. | lūdz Komisijai un dalībvalstīm atbalstīt pasākumus, ar kuriem atvieglo jaunattīstības valstu piekļuvi kredītiem, tostarp īstenojot būtisku daudzpusējo attīstības banku kapitalizāciju, un ar kuriem izveido pamatsistēmu dažādu finanšu pakalpojumu sniedzēju licencēšanai, lai apmierinātu vietējo iedzīvotāju vajadzības; |
| --- | --- |

76.

lūdz Komisijai un dalībvalstīm atbalstīt pasākumus, ar kuriem atvieglo jaunattīstības valstu piekļuvi kredītiem, tostarp īstenojot būtisku daudzpusējo attīstības banku kapitalizāciju, un ar kuriem izveido pamatsistēmu dažādu finanšu pakalpojumu sniedzēju licencēšanai, lai apmierinātu vietējo iedzīvotāju vajadzības;

| 77. | aicina Komisiju pilnībā apsvērt šajā ziņojumā paustos ierosinājumus, kad tā vidusposma pārskatīšanas noslēgumā izstrādās priekšlikumu lēmumam par EIB pilnvarām attiecībā uz ārējo aizdevumu izsniegšanu; |
| --- | --- |

77.

aicina Komisiju pilnībā apsvērt šajā ziņojumā paustos ierosinājumus, kad tā vidusposma pārskatīšanas noslēgumā izstrādās priekšlikumu lēmumam par EIB pilnvarām attiecībā uz ārējo aizdevumu izsniegšanu;

| 78. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO organizācijām, SVF un Pasaules Bankai, ES dalībvalstu pilnvarotajiem SVF un Pasaules Bankā, kā arī G20 grupas valstīm. |
| --- | --- |

78.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, ANO organizācijām, SVF un Pasaules Bankai, ES dalībvalstu pilnvarotajiem SVF un Pasaules Bankā, kā arī G20 grupas valstīm.

---

(1)  OV C 46, 24.2.2006., 1. lpp.

(2)  Padomes 2007. gada 15. maija secinājumi, dok. Nr. 9558/07.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0102.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0029.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0028.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0185.

(7)  OV C 290 E, 29.11.2006., 396. lpp.

(8)  Lieta C-155/07, Eiropas Parlaments / Eiropas Savienības Padome; OV C 327, 20.12.2008., 2. lpp.

(9)  OV L 140, 5.6.2009., 63. lpp.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/44

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsECB 2008. gada pārskats

P7_TA(2010)0090

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par ECB 2008. gada pārskatu (2009/2090(INI))

2011/C 4 E/07

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas (ECB) 2008. gada pārskatu,

ņemot vērā EK līguma 113. pantu,

ņemot vērā Līgumam pievienotā Protokola par Eiropas Centrālo banku sistēmas Statūtiem un Eiropas Centrālās bankas Statūtiem 15. pantu,

ņemot vērā Lisabonas līgumu, ar ko groza ES līgumu un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā tā 1998. gada 2. aprīļa rezolūciju par demokrātisko atbildību EMS trešajā posmā (1),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 7. oktobra paziņojumu “Gada pārskats par euro zonu —2009. gads” (COM(2009)0527) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2009)1313/2),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada septembra ekonomikas starpposma prognozi,

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Kopienas finanšu sistēmas makrouzraudzību un Eiropas Sistēmisko risku komitejas izveidošanu (COM(2009)0499),

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 23. septembra priekšlikumu Padomes lēmumam, ar kuru Eiropas Centrālajai bankai uztic konkrētus uzdevumus saistībā ar Eiropas Sistēmisko risku komitejas darbību (COM(2009)0500),

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0010/2010),

| A. | tā kā finanšu un ekonomikas krīzes laikā ir piedzīvots kopš pagājušā gadsimta 30. gadiem lielākais globālās ekonomikas kritums, kura sekas turpmākos gadus turpinās būtiski ietekmēt valstu ekonomiku un sociālo struktūru; |
| --- | --- |

A.

tā kā finanšu un ekonomikas krīzes laikā ir piedzīvots kopš pagājušā gadsimta 30. gadiem lielākais globālās ekonomikas kritums, kura sekas turpmākos gadus turpinās būtiski ietekmēt valstu ekonomiku un sociālo struktūru;

| B. | tā kā 2008. gadā finanšu un ekonomikas krīzes dēļ euro zonas valstu IKP pieauga tikai par 0,7 % un ir sagaidāms, ka 2009. gadā ir bijis ievērojams IKP samazinājums; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2008. gadā finanšu un ekonomikas krīzes dēļ euro zonas valstu IKP pieauga tikai par 0,7 % un ir sagaidāms, ka 2009. gadā ir bijis ievērojams IKP samazinājums;

| C. | tā kā vidējā inflācija 2008. gadā bija 3,3 %, vasarā sasniedzot pat 4,0 %, kas bija augstākais līmenis kopš euro ieviešanas, un tā kā inflācija pēc tam samazinājās līdz negatīvam līmenim 2009. gada vasarā; |
| --- | --- |

C.

tā kā vidējā inflācija 2008. gadā bija 3,3 %, vasarā sasniedzot pat 4,0 %, kas bija augstākais līmenis kopš euro ieviešanas, un tā kā inflācija pēc tam samazinājās līdz negatīvam līmenim 2009. gada vasarā;

| D. | tā kā vidējais euro zonas valstu budžeta deficīts ir pieaudzis no 0,6 % no IKP 2007. gadā līdz 1,9 % 2008. gadā, un līdz 2009. gada oktobra vidum jau 20 dalībvalstīm tika piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra; |
| --- | --- |

D.

tā kā vidējais euro zonas valstu budžeta deficīts ir pieaudzis no 0,6 % no IKP 2007. gadā līdz 1,9 % 2008. gadā, un līdz 2009. gada oktobra vidum jau 20 dalībvalstīm tika piemērota pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra;

| E. | tā kā vidējais valsts parāds euro zonā ir palielinājies no 66,2 % no IKP 2007. gada beigās līdz 69,6 % 2008. gada beigās un ir sagaidāms, ka tuvākajos gados tas turpinās palielināties; |
| --- | --- |

E.

tā kā vidējais valsts parāds euro zonā ir palielinājies no 66,2 % no IKP 2007. gada beigās līdz 69,6 % 2008. gada beigās un ir sagaidāms, ka tuvākajos gados tas turpinās palielināties;

| F. | tā kā 2008. gadā EUR kurss pret USD strauji svārstījās, jūlijā sasniedzot USD 1,60 par EUR 1 un oktobrī nokrītot līdz USD 1,25, bet pēc tam 2009. gada oktobrī atkal paceļoties līdz USD 1,50; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2008. gadā EUR kurss pret USD strauji svārstījās, jūlijā sasniedzot USD 1,60 par EUR 1 un oktobrī nokrītot līdz USD 1,25, bet pēc tam 2009. gada oktobrī atkal paceļoties līdz USD 1,50;

| G. | tā kā ECB 2008. gada pirmajā pusgadā procentu likmes turēja nemainīgas un paaugstināja 2008. gada jūlijā par 25 bāzes punktiem līdz 4,25 %, bet 2008. gada pēdējā ceturksnī tās strauji samazināja līdz 2,5 % un 2009. gadā jau līdz 1 %; |
| --- | --- |

G.

tā kā ECB 2008. gada pirmajā pusgadā procentu likmes turēja nemainīgas un paaugstināja 2008. gada jūlijā par 25 bāzes punktiem līdz 4,25 %, bet 2008. gada pēdējā ceturksnī tās strauji samazināja līdz 2,5 % un 2009. gadā jau līdz 1 %;

| H. | tā kā finanšu krīzes iespaidā ECB būtiski palielināja euro zonas bankām nodrošināto likviditāti un veica vairākus ārkārtējus pasākumus, lai uzlabotu valūtas tirgu darbību; tā kā līdzīgas likviditāti uzlabojošas iespējas tika radītas tikai dažām dalībvalstīm, kuras nav euro zonā; |
| --- | --- |

H.

tā kā finanšu krīzes iespaidā ECB būtiski palielināja euro zonas bankām nodrošināto likviditāti un veica vairākus ārkārtējus pasākumus, lai uzlabotu valūtas tirgu darbību; tā kā līdzīgas likviditāti uzlabojošas iespējas tika radītas tikai dažām dalībvalstīm, kuras nav euro zonā;

Ievads

| 1. | apsveic Slovākiju ar veiksmīgo pievienošanos euro zonai; |
| --- | --- |

1.

apsveic Slovākiju ar veiksmīgo pievienošanos euro zonai;

| 2. | norāda, ka pievienošanās Eiropas Savienībai ir priekšnoteikums euro ieviešanai; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka pievienošanās Eiropas Savienībai ir priekšnoteikums euro ieviešanai;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ECB kļūst par ES iestādi; uzskata, ka tas palielina Parlamenta atbildību, jo Parlaments ir galvenā iestāde, ar kuras starpniecību tiek īstenota ECB atbildība Eiropas pilsoņu priekšā; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ECB kļūst par ES iestādi; uzskata, ka tas palielina Parlamenta atbildību, jo Parlaments ir galvenā iestāde, ar kuras starpniecību tiek īstenota ECB atbildība Eiropas pilsoņu priekšā;

ECB reakcija uz finanšu krīzi

| 4. | norāda, ka 2008. gads bija tāds, kurā, reaģējot uz postošo ekonomikas un finanšu krīzi un tās tālejošajām sekām, ECB bija jāpieņem vieni no vissmagākajiem lēmumiem kopš bankas izveides; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka 2008. gads bija tāds, kurā, reaģējot uz postošo ekonomikas un finanšu krīzi un tās tālejošajām sekām, ECB bija jāpieņem vieni no vissmagākajiem lēmumiem kopš bankas izveides;

| 5. | norāda, ka ECB tāpat kā SVF un citām starptautiskām institūcijām savās prognozēs neizdevās paredzēt to, cik smags būs ekonomikas kritums 2008. gadā; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka ECB tāpat kā SVF un citām starptautiskām institūcijām savās prognozēs neizdevās paredzēt to, cik smags būs ekonomikas kritums 2008. gadā;

| 6. | norāda, ka ECB turpināja reaģēt uz finanšu krīzi, palīdzot dalībvalstīm saglabāt un stiprināt kredītiestāžu likviditāti; iesaka ECB likviditāti uzlabojošas iespējas nodrošināt arī ārpus euro zonas, lai palīdzētu tām dalībvalstīm, kas visvairāk cietušas no finanšu krīzes; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka ECB turpināja reaģēt uz finanšu krīzi, palīdzot dalībvalstīm saglabāt un stiprināt kredītiestāžu likviditāti; iesaka ECB likviditāti uzlabojošas iespējas nodrošināt arī ārpus euro zonas, lai palīdzētu tām dalībvalstīm, kas visvairāk cietušas no finanšu krīzes;

| 7. | pauž vilšanos, ka dažas komercbankas nesamazināja procentu likmes saviem klientiem un ka šāda pieeja bija īpaši izteikta laikā, kad ECB procentu likmes bija sasniegušas zemāko līmeni; |
| --- | --- |

7.

pauž vilšanos, ka dažas komercbankas nesamazināja procentu likmes saviem klientiem un ka šāda pieeja bija īpaši izteikta laikā, kad ECB procentu likmes bija sasniegušas zemāko līmeni;

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka ECB ir paplašinājusi savu parasto pieeju monetārajai politikai un ir veikusi vairākus īpašus pasākumus, piemēram, pielāgojusi likviditātes nodrošinājumu atbilstoši reālajam pieprasījumam un pagarinājusi tā ilgumu; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē to, ka ECB ir paplašinājusi savu parasto pieeju monetārajai politikai un ir veikusi vairākus īpašus pasākumus, piemēram, pielāgojusi likviditātes nodrošinājumu atbilstoši reālajam pieprasījumam un pagarinājusi tā ilgumu;

| 9. | norāda, ka ECB procentu likmju samazinājums bija mazāks nekā tas, ko veica citas centrālās bankas, tostarp ASV Federālo rezervju sistēma un Apvienotās Karalistes Anglijas Banka, kā arī salīdzinājumā ar to, ko daudzi ekonomikas analītiķi tolaik sagaidīja; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka ECB procentu likmju samazinājums bija mazāks nekā tas, ko veica citas centrālās bankas, tostarp ASV Federālo rezervju sistēma un Apvienotās Karalistes Anglijas Banka, kā arī salīdzinājumā ar to, ko daudzi ekonomikas analītiķi tolaik sagaidīja;

| 10. | pauž vilšanos, ka ECB nodrošinātā papildu likviditāte nepietiekami novērsa kredītresursu trūkumu, ar ko saskārās ekonomika, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, bet to izmantoja dažas bankas, lai uzlabotu peļņas rādītājus un segtu zaudējumus; |
| --- | --- |

10.

pauž vilšanos, ka ECB nodrošinātā papildu likviditāte nepietiekami novērsa kredītresursu trūkumu, ar ko saskārās ekonomika, it īpaši mazie un vidējie uzņēmumi, bet to izmantoja dažas bankas, lai uzlabotu peļņas rādītājus un segtu zaudējumus;

| 11. | pauž nožēlu, ka dalībvalstis nesekoja ECB ieteikumam banku atbalsta programmām piemērot kopīgi Eiropas līmenī izstrādātus nosacījumus par dividenžu un prēmiju maksājumiem, atbalstu saimnieciskajai darbībai, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un darījumiem nodokļu oāzēs; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka dalībvalstis nesekoja ECB ieteikumam banku atbalsta programmām piemērot kopīgi Eiropas līmenī izstrādātus nosacījumus par dividenžu un prēmiju maksājumiem, atbalstu saimnieciskajai darbībai, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un darījumiem nodokļu oāzēs;

| 12. | piekrīt ECB, ka finanšu instrumentu pieaugošā sarežģītība kopā ar finanšu iestāžu pārredzamības trūkumu, regulatoru neveiksmīgo uzraudzību un finanšu tirgus regulācijas nepilnībām ir veicinājuši lielāku sistēmisko risku; piebilst, ka tā ir veicinājusi arvien lielāku sabiedrības neuzticību finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

12.

piekrīt ECB, ka finanšu instrumentu pieaugošā sarežģītība kopā ar finanšu iestāžu pārredzamības trūkumu, regulatoru neveiksmīgo uzraudzību un finanšu tirgus regulācijas nepilnībām ir veicinājuši lielāku sistēmisko risku; piebilst, ka tā ir veicinājusi arvien lielāku sabiedrības neuzticību finanšu iestādēm;

| 13. | pieprasa ECB viedokli par klīringa iestādes izveidi tādiem instrumentiem kā kredītriska mijmaiņas darījumiem (CDS) euro zonā; |
| --- | --- |

13.

pieprasa ECB viedokli par klīringa iestādes izveidi tādiem instrumentiem kā kredītriska mijmaiņas darījumiem (CDS) euro zonā;

| 14. | vērš ECB uzmanību uz jaunu spekulācijas “burbuļu” veidošanās risku, it īpaši preču tirgū; mudina ECB nekavējoties brīdināt valdības; |
| --- | --- |

14.

vērš ECB uzmanību uz jaunu spekulācijas “burbuļu” veidošanās risku, it īpaši preču tirgū; mudina ECB nekavējoties brīdināt valdības;

| 15. | piekrīt ECB jautājumā par nepieciešamību izmantot krīzes laikā gūtās atziņas, it īpaši par to, ka, lai neatkārtotos līdzīga krīze, ir jāuzlabo finanšu sistēmas riska pārvaldība un likviditāte, kā arī finanšu tirgu un iestāžu pārredzamība; atgādina, ka, lai nākotnē izvairītos no finanšu krīzēm, ir jācenšas novērst globālo nelīdzsvarotību, kas saistīta ar maiņas kursa svārstībām starp euro un trešo valstu valūtām, piemēram, ASV dolāru un renminbi juaņu; |
| --- | --- |

15.

piekrīt ECB jautājumā par nepieciešamību izmantot krīzes laikā gūtās atziņas, it īpaši par to, ka, lai neatkārtotos līdzīga krīze, ir jāuzlabo finanšu sistēmas riska pārvaldība un likviditāte, kā arī finanšu tirgu un iestāžu pārredzamība; atgādina, ka, lai nākotnē izvairītos no finanšu krīzēm, ir jācenšas novērst globālo nelīdzsvarotību, kas saistīta ar maiņas kursa svārstībām starp euro un trešo valstu valūtām, piemēram, ASV dolāru un renminbi juaņu;

| 16. | atzinīgi vērtē ECB paveikto darbu, lai ierosinātu detalizētu “izejas stratēģiju” par monetāro atvieglojumu atcelšanu, kas būtu jāīsteno atbilstoši situācijai un kad nepieciešams; uzstāj, ka šajā sakarībā ļoti svarīgi ir termiņi un dalībvalstu politikas koordinācija; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka vairums šo pasākumu automātiski beigsies, ja ekonomiskā situācija pakāpeniski uzlabosies; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē ECB paveikto darbu, lai ierosinātu detalizētu “izejas stratēģiju” par monetāro atvieglojumu atcelšanu, kas būtu jāīsteno atbilstoši situācijai un kad nepieciešams; uzstāj, ka šajā sakarībā ļoti svarīgi ir termiņi un dalībvalstu politikas koordinācija; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka vairums šo pasākumu automātiski beigsies, ja ekonomiskā situācija pakāpeniski uzlabosies;

| 17. | iesaka, ka jebkādas darbības ar mērķi palielināt procentu likmes jāveic ļoti uzmanīgi, lai neapdraudētu turpmāko ekonomikas izaugsmi; |
| --- | --- |

17.

iesaka, ka jebkādas darbības ar mērķi palielināt procentu likmes jāveic ļoti uzmanīgi, lai neapdraudētu turpmāko ekonomikas izaugsmi;

| 18. | uzskata, ka dalībvalstīm jāsaglabā pašreizējie fiskālās stimulēšanas pasākumi, lai saglabātu darbavietas, veicinātu investīcijas un ekonomikas izaugsmi, un ka tie jāatceļ, tiklīdz notiek ilgtspējīga atgriešanās uz izaugsmes ceļa, kad savukārt jāpievēršas pārmērīgajam budžeta deficītam; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka dalībvalstīm jāsaglabā pašreizējie fiskālās stimulēšanas pasākumi, lai saglabātu darbavietas, veicinātu investīcijas un ekonomikas izaugsmi, un ka tie jāatceļ, tiklīdz notiek ilgtspējīga atgriešanās uz izaugsmes ceļa, kad savukārt jāpievēršas pārmērīgajam budžeta deficītam;

Ekonomikas un monetārā stabilitāte

| 19. | piekrīt ECB bažām par atšķirībām starp euro zonas valstīm un to, kā krīze ir ietekmējusi dažādas valstis, it īpaši tās, kurās jau bija strukturāli trūkumi, augstas darbaspēka izmaksas uz vienu vienību, tekošā konta deficīts un parāds; |
| --- | --- |

19.

piekrīt ECB bažām par atšķirībām starp euro zonas valstīm un to, kā krīze ir ietekmējusi dažādas valstis, it īpaši tās, kurās jau bija strukturāli trūkumi, augstas darbaspēka izmaksas uz vienu vienību, tekošā konta deficīts un parāds;

| 20. | aicina visas euro zonas dalībvalstis ņemt vērā, ka, lai pastāvētu patiesa ekonomikas un monetārā savienība, dalību euro zonā nevar uzskatīt par pašmērķi, un uzsver nepieciešamību veikt strukturālas reformas; piebilst, ka bez šādu reformu veikšanas tiktu apdraudēta paļāvība uz Stabilitātes un izaugsmes paktu un pakta ilgtspējību; |
| --- | --- |

20.

aicina visas euro zonas dalībvalstis ņemt vērā, ka, lai pastāvētu patiesa ekonomikas un monetārā savienība, dalību euro zonā nevar uzskatīt par pašmērķi, un uzsver nepieciešamību veikt strukturālas reformas; piebilst, ka bez šādu reformu veikšanas tiktu apdraudēta paļāvība uz Stabilitātes un izaugsmes paktu un pakta ilgtspējību;

Pārvaldība un lēmumu pieņemšana

| 21. | norāda, ka maiņas kursa augsta svārstīguma laikā euro ir kļuvis vērtīgāks, it īpaši pret ASV dolāru un renminbi juaņu, un pauž bažas, ka tas var negatīvi ietekmēt euro zonas konkurētspēju; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka maiņas kursa augsta svārstīguma laikā euro ir kļuvis vērtīgāks, it īpaši pret ASV dolāru un renminbi juaņu, un pauž bažas, ka tas var negatīvi ietekmēt euro zonas konkurētspēju;

| 22. | iesaka ECB uzlabot darba pārredzamību, lai palielinātu tās leģitimitāti un prognozējamību, un it īpaši publicēt Bankas padomes sanāksmju protokolus līdzīgi tam, kā to dara ASV Federālo rezervju sistēma, Anglijas Banka un Japānas Banka; uzskata, ka šāda pārredzamība ir vajadzīga arī attiecībā uz iekšējiem modeļiem, ko izmanto nelikvīdu nodrošinājumu novērtēšanai, un attiecībā uz tādu konkrētu vērtspapīru vērtēšanu, kurus piedāvā kā nodrošinājumu; |
| --- | --- |

22.

iesaka ECB uzlabot darba pārredzamību, lai palielinātu tās leģitimitāti un prognozējamību, un it īpaši publicēt Bankas padomes sanāksmju protokolus līdzīgi tam, kā to dara ASV Federālo rezervju sistēma, Anglijas Banka un Japānas Banka; uzskata, ka šāda pārredzamība ir vajadzīga arī attiecībā uz iekšējiem modeļiem, ko izmanto nelikvīdu nodrošinājumu novērtēšanai, un attiecībā uz tādu konkrētu vērtspapīru vērtēšanu, kurus piedāvā kā nodrošinājumu;

| 23. | vēlreiz apliecina atbalstu Parlamenta un ECB ik ceturkšņa dialogam par monetārajiem jautājumiem; piebilst, ka dialogs ir svarīgs mehānisms, kā pārraudzīt ECB darbu un nodrošināt atbildību sabiedrības priekšā un pārredzamību; |
| --- | --- |

23.

vēlreiz apliecina atbalstu Parlamenta un ECB ik ceturkšņa dialogam par monetārajiem jautājumiem; piebilst, ka dialogs ir svarīgs mehānisms, kā pārraudzīt ECB darbu un nodrošināt atbildību sabiedrības priekšā un pārredzamību;

| 24. | uzsver ECB neatkarību, ko palielina valdes locekļu iecelšanas procedūra; uzskata, ka to var uzlabot, izmantojot jauno juridisko statusu, ko ECB ieguvusi saskaņā ar Lisabonas līgumu, kā arī pašreizējos ECB Statūtus, lai par Padomes ieteiktajiem kandidātiem būtu jābalso Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

24.

uzsver ECB neatkarību, ko palielina valdes locekļu iecelšanas procedūra; uzskata, ka to var uzlabot, izmantojot jauno juridisko statusu, ko ECB ieguvusi saskaņā ar Lisabonas līgumu, kā arī pašreizējos ECB Statūtus, lai par Padomes ieteiktajiem kandidātiem būtu jābalso Eiropas Parlamentam;

| 25. | apņemas izveidot ārējo ekspertu atlases komisiju, kura sniegtu iespēju 2010. gadā atlasīt vairākus kandidātus valdes locekļu amatiem; norāda, ka izvēlētie kandidāti tiktu uzaicināti Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārajā komitejā uz uzklausīšanu, kas formalizētu Eiropas Parlamenta konsultatīvo lomu kandidātu novērtēšanā; šā procesa beigās Eiropas Parlaments plenārsēdē pieņemtu rezolūciju, ko nosūtītu Padomei, pirms tā sniedz ieteikumu dalībvalstu valdībām; |
| --- | --- |

25.

apņemas izveidot ārējo ekspertu atlases komisiju, kura sniegtu iespēju 2010. gadā atlasīt vairākus kandidātus valdes locekļu amatiem; norāda, ka izvēlētie kandidāti tiktu uzaicināti Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetārajā komitejā uz uzklausīšanu, kas formalizētu Eiropas Parlamenta konsultatīvo lomu kandidātu novērtēšanā; šā procesa beigās Eiropas Parlaments plenārsēdē pieņemtu rezolūciju, ko nosūtītu Padomei, pirms tā sniedz ieteikumu dalībvalstu valdībām;

| 26. | uzskata, ka krīze ir parādījusi, ka tirgiem ir nosliece uz sistēmiskiem riskiem; atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK ), kas būs atbildīga par agrīnajiem brīdinājumiem saistībā ar iespējamiem finanšu tirgu riskiem un nelīdzsvarotību; norāda, ka ESRK uz sistēmisku risku jāreaģē nekavējoties un efektīvi; norāda, ka jāizstrādā kvalitatīva “sistēmiska riska” definīcija, lai ESRK varētu efektīvi strādāt; tādējādi aicina ECB izstrādāt skaidrus modeļus un definīcijas un plašākā mērogā pilnībā atbalstīt ESRK efektīvu darbu; piebilst, ka jebkādu jaunu ECB pienākumu noteikšana attiecībā uz ESRK nekādā ziņā nedrīkst apdraudēt ECB neatkarību; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka krīze ir parādījusi, ka tirgiem ir nosliece uz sistēmiskiem riskiem; atzinīgi vērtē priekšlikumu izveidot Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju (ESRK ), kas būs atbildīga par agrīnajiem brīdinājumiem saistībā ar iespējamiem finanšu tirgu riskiem un nelīdzsvarotību; norāda, ka ESRK uz sistēmisku risku jāreaģē nekavējoties un efektīvi; norāda, ka jāizstrādā kvalitatīva “sistēmiska riska” definīcija, lai ESRK varētu efektīvi strādāt; tādējādi aicina ECB izstrādāt skaidrus modeļus un definīcijas un plašākā mērogā pilnībā atbalstīt ESRK efektīvu darbu; piebilst, ka jebkādu jaunu ECB pienākumu noteikšana attiecībā uz ESRK nekādā ziņā nedrīkst apdraudēt ECB neatkarību;

| 27. | norāda uz Euro grupas lomu ekonomikas politiku ciešākas koordinācijas nodrošināšanā euro zonā; līdz ar to atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums Euro grupai piešķir juridiskas personas statusu; iesaka ECB turpināt pilnībā piedalīties Euro grupas locekļu neformālajās sanāksmēs; |
| --- | --- |

27.

norāda uz Euro grupas lomu ekonomikas politiku ciešākas koordinācijas nodrošināšanā euro zonā; līdz ar to atzinīgi vērtē to, ka Lisabonas līgums Euro grupai piešķir juridiskas personas statusu; iesaka ECB turpināt pilnībā piedalīties Euro grupas locekļu neformālajās sanāksmēs;

Euro ārējā dimensija

| 28. | atzinīgi vērtē to, ka euro ir veicinājis plašāku finanšu pakalpojumu pārrobežu sniegšanu euro zonā un līdz ar to cieši integrēta valūtas tirgus izveidi; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē to, ka euro ir veicinājis plašāku finanšu pakalpojumu pārrobežu sniegšanu euro zonā un līdz ar to cieši integrēta valūtas tirgus izveidi;

| 29. | norāda, ka euro kā starptautiskas valūtas statuss turpina pieaugt, ko pierāda tas, ka 2008. gada beigās 26,5 % valūtas rezervju visā pasaulē tika glabātas euro; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka euro kā starptautiskas valūtas statuss turpina pieaugt, ko pierāda tas, ka 2008. gada beigās 26,5 % valūtas rezervju visā pasaulē tika glabātas euro;

| 30. | uzskata, ka euro statusa celšanās pasaules mērogā sniegs priekšrocības un prasīs atbildību; uzskata, ka tas arī turpmāk mudinās dalībvalstis, kas nav euro zonā, un trešās valstis censties pievienoties euro zonai; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka euro statusa celšanās pasaules mērogā sniegs priekšrocības un prasīs atbildību; uzskata, ka tas arī turpmāk mudinās dalībvalstis, kas nav euro zonā, un trešās valstis censties pievienoties euro zonai;

| 31. | uzskata, ka Parlamentam jāsadarbojas ar ECB un citām ES iestādēm, lai monetārajos jautājumos un finanšu nozarē globālā mērogā turpinātu stiprināt euro zonas lomu; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka Parlamentam jāsadarbojas ar ECB un citām ES iestādēm, lai monetārajos jautājumos un finanšu nozarē globālā mērogā turpinātu stiprināt euro zonas lomu;

| 32. | uzskata, ka, paužot nākotnes redzējumu par starptautisko monetāro sistēmu, Eiropas Savienībai būtu jāiedvesmojas no procesa, kas padarīja iespējamu euro pieņemšanu; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka, paužot nākotnes redzējumu par starptautisko monetāro sistēmu, Eiropas Savienībai būtu jāiedvesmojas no procesa, kas padarīja iespējamu euro pieņemšanu;

| 33. | uzskata, ka ECB, valstu centrālajām bankām un Bankas padomei jāatzīst un jāapliecina sociālā atbildība pret saviem darbiniekiem un sabiedrību kopumā, un labāk jāievēro Eiropas Centrālo banku arodbiedrību Pastāvīgās komitejas memorands par sociālajiem aspektiem; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ECB, valstu centrālajām bankām un Bankas padomei jāatzīst un jāapliecina sociālā atbildība pret saviem darbiniekiem un sabiedrību kopumā, un labāk jāievēro Eiropas Centrālo banku arodbiedrību Pastāvīgās komitejas memorands par sociālajiem aspektiem;

*

* *

| 34. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Euro grupai un Eiropas Centrālajai bankai. |
| --- | --- |

34.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Euro grupai un Eiropas Centrālajai bankai.

---

(1)  OV C 138, 4.5.1998., 177. lpp.

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/49

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsIeteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesiju

P7_TA(2010)0084

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta ieteikums Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 65. sesiju (2010/2020(INI))

2011/C 4 E/08

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā priekšlikumu Padomes ieteikumam par Eiropas Savienības prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 65. sesijā (B7-0243/2009), ko Padomei ALDE grupas vārdā iesniedzis Alexander Graf Lambsdorff,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2009. gada 24. marta ieteikumu Padomei par ES prioritātēm ANO Ģenerālās asamblejas 64. sesijā (1),

ņemot vērā Padomes 2009. gada 9. jūnijā pieņemtās ES prioritātes Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 64. sesijā (10809/09),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas (UNGA) 64. sesiju, jo īpaši tajā pieņemtās rezolūcijas “Ceļā uz globālām partnerībām” (2), “Sievietes attīstībā” (3), “Starptautiskā stratēģija katastrofu mazināšanai” (4), “Harmonijā ar dabu” (5), “Cilvēktiesību stāvoklis Irānas Islāma Republikā” (6), “Taisnīga ģeogrāfiskā sadalījuma veicināšana cilvēktiesību līgumu izpildi kontrolējošo iestāžu līdzdalībā” (7), “Starptautiskās sadarbības veicināšana cilvēktiesību jomā” (8), “Globalizācija un tās ietekme uz visu cilvēktiesību pilnīgu nodrošināšanu” (9), “Apvienoto Nāciju Organizācijas darbības nostiprināšana cilvēktiesību jomā, veicinot starptautisko sadarbību un selektivitātes novēršanas, personiskās neieinteresētības un objektivitātes nozīmi” (10), “Demokrātiskas un taisnīgas starptautiskās kārtības veicināšana” (11), “Bērna tiesības” (12), “Mazgadīga meitene” (13), “Cilvēktiesību padomes ziņojums” (14), “Globālā klimata aizsardzība pašreizējām un nākotnes cilvēku paaudzēm” (15), “Vispārējais kodolieroču izmēģinājumu aizlieguma līgums” (16), “Ceļā uz pasauli bez kodolieročiem — kodolatbruņošanās saistību īstenošanas paātrināšana” (17), “Kodolatbruņošanās” (18), “Daudzpusības veicināšana atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas jomā” (19),

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķus un ES dalībvalstu saistības atbalsta jomā, lai cīnītos pret badu un nabadzību,

ņemot vērā gaidāmo Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pušu 2010. gada pārskatīšanas konferenci, Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) pārskatīšanu, Cilvēktiesību padomes (CTP) un Miera veidošanas komisijas (MVK) pārskatu,

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un UNFCCC Kioto protokolu,

ņemot vērā tā 2009. gada 16. decembra rezolūciju par Dohas attīstības programmas (DAP) perspektīvām pēc PTO Septītās ministru konferences (20),

ņemot vērā tā 2009. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģiju Kopenhāgenas konferencei par klimata pārmaiņām (COP15) (21),

ņemot vērā tā 2009. gada 22. oktobra rezolūciju par demokrātijas veidošanu ES ārējo attiecību jomā (22),

ņemot vērā tā 2009. gada 8. oktobra rezolūciju par pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm un sadarbību attīstības jomā (23),

ņemot vērā tā 2009. gada 7. maija rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanā (24),

ņemot vērā tā 2009. gada 24. aprīļa rezolūciju par kodolieroču neizplatīšanu un Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) nākotni (25),

ņemot vērā tā 2009. gada 22. aprīļa deklarāciju par kampaņu “Saki NĒ vardarbībai pret sievietēm” (26),

ņemot vērā tā 2009. gada 24. marta rezolūciju par TAM līgumiem (27),

ņemot vērā tā 2005. gada 9. jūnija rezolūciju par Apvienoto Nāciju Organizācijas reformu (28),

ņemot vērā Reglamenta 121. panta 3. punktu un 97. pantu,

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas atzinumu (A7-0049/2010),

| A. | tā kā ANO sistēma ar tai piemītošo leģitimitāti, ko nosaka pasaules valstu dalība tajā, joprojām ir galvenā organizācija, kas veido un uzlabo globālo lēmumu pieņemšanas procesu un risina globālās problēmas, izmantojot efektīvu daudzpusību, kas balstīta uz starptautiskajiem tiesību aktiem, ANO Statūtos paredzētajiem principiem, kā arī kopīgajām saistībām īstenot ANO 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos mērķus; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO sistēma ar tai piemītošo leģitimitāti, ko nosaka pasaules valstu dalība tajā, joprojām ir galvenā organizācija, kas veido un uzlabo globālo lēmumu pieņemšanas procesu un risina globālās problēmas, izmantojot efektīvu daudzpusību, kas balstīta uz starptautiskajiem tiesību aktiem, ANO Statūtos paredzētajiem principiem, kā arī kopīgajām saistībām īstenot ANO 2005. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos mērķus;

| B. | tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies īstenot daudzpusēju sadarbību un stiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmu; tā kā tāpēc ES jābūt virzītājspēkam centienos veikt šīs organizācijas reformu un jāturpina stingri atbalstīt tās svarīgo lomu šajā starptautiskajā sistēmā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienība ir apņēmusies īstenot daudzpusēju sadarbību un stiprināt Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēmu; tā kā tāpēc ES jābūt virzītājspēkam centienos veikt šīs organizācijas reformu un jāturpina stingri atbalstīt tās svarīgo lomu šajā starptautiskajā sistēmā;

| C. | tā kā ANO Drošības padomes pašreizējā struktūra neatbilst pašreizējiem apstākļiem un 21. gadsimta vajadzībām; tā kā ANO ģenerālsekretārs Drošības padomes reformu uzskata par daļu no notiekošajiem centieniem palielināt šīs neaizstājamās organizācijas pārstāvību un efektivitāti; |
| --- | --- |

C.

tā kā ANO Drošības padomes pašreizējā struktūra neatbilst pašreizējiem apstākļiem un 21. gadsimta vajadzībām; tā kā ANO ģenerālsekretārs Drošības padomes reformu uzskata par daļu no notiekošajiem centieniem palielināt šīs neaizstājamās organizācijas pārstāvību un efektivitāti;

| D. | tā kā ES un tās dalībvalstis ANO sistēmā ir vislielākie maksātāji, nodrošinot apmēram 40 % no ANO aprēķinātā budžeta, vairāk nekā 40 % no miera uzturēšanas un 12 % no karaspēka uzturēšanas izmaksām, kā arī vairāk nekā pusi no ANO līdzekļu un programmu pamatfinansējuma; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un tās dalībvalstis ANO sistēmā ir vislielākie maksātāji, nodrošinot apmēram 40 % no ANO aprēķinātā budžeta, vairāk nekā 40 % no miera uzturēšanas un 12 % no karaspēka uzturēšanas izmaksām, kā arī vairāk nekā pusi no ANO līdzekļu un programmu pamatfinansējuma;

| E. | tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu ārējās attiecībās un starptautiskos forumos Eiropas Savienību turpmāk pārstāvēs viena persona — Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības Ārlietu un drošības politikas augstais pārstāvis (“priekšsēdētāja vietnieks / augstais pārstāvis”), kuru atbalstīs jaunais ES diplomātiskais dienests; tā kā ar Lisabonas līgumu ir ieviestas izmaiņas arī attiecībā uz Eiropas Savienības ārlietu prerogatīvām, piemēram, dažādu Eiropas Savienības ārējās darbības sastāvdaļu, jo īpaši attīstības politikas lielāku savstarpējo integrāciju; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Lisabonas līgumu ārējās attiecībās un starptautiskos forumos Eiropas Savienību turpmāk pārstāvēs viena persona — Komisijas priekšsēdētāja vietnieks / Eiropas Savienības Ārlietu un drošības politikas augstais pārstāvis (“priekšsēdētāja vietnieks / augstais pārstāvis”), kuru atbalstīs jaunais ES diplomātiskais dienests; tā kā ar Lisabonas līgumu ir ieviestas izmaiņas arī attiecībā uz Eiropas Savienības ārlietu prerogatīvām, piemēram, dažādu Eiropas Savienības ārējās darbības sastāvdaļu, jo īpaši attīstības politikas lielāku savstarpējo integrāciju;

| F. | tā kā ES kā novērotājai ANO Ģenerālajā asamblejā (ANO ĢA) un citās ANO iestādēs būs jānomaina EK — kā pusei vairākās ANO konvencijās un dažos izņēmuma gadījumos, piemēram, PLO, kā loceklei; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES kā novērotājai ANO Ģenerālajā asamblejā (ANO ĢA) un citās ANO iestādēs būs jānomaina EK — kā pusei vairākās ANO konvencijās un dažos izņēmuma gadījumos, piemēram, PLO, kā loceklei;

| G. | tā kā ES dalībvalstis nesen nevarēja vienoties, vai piedalīties Durbanas pārskata konferencē par rasismu; tā kā ANO Cilvēktiesību komitejā parādījās atšķirīgi viedokļi par Eiropas Savienībai veikto pārbaudi attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu Ķīnā un balsojumā par Goldstone ziņojumu; tā kā tas viss ir kaitējis ES ietekmei un spējai aizstāvēt savas vērtības ANO; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES dalībvalstis nesen nevarēja vienoties, vai piedalīties Durbanas pārskata konferencē par rasismu; tā kā ANO Cilvēktiesību komitejā parādījās atšķirīgi viedokļi par Eiropas Savienībai veikto pārbaudi attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu Ķīnā un balsojumā par Goldstone ziņojumu; tā kā tas viss ir kaitējis ES ietekmei un spējai aizstāvēt savas vērtības ANO;

| H. | tā kā pieaugošā un nekontrolētā kodolieroču izplatīšana rada arvien lielākus draudus brīvajai pasaulei; tā kā visu trīs Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pīlāru — ieroču neizplatīšanas, atbruņošanās un sadarbības kodolenerģijas izmantošanā civilām vajadzībām — nostiprināšana būs galvenais jautājums nākamajā KNL pārskatīšanas konferencē; |
| --- | --- |

H.

tā kā pieaugošā un nekontrolētā kodolieroču izplatīšana rada arvien lielākus draudus brīvajai pasaulei; tā kā visu trīs Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL) pīlāru — ieroču neizplatīšanas, atbruņošanās un sadarbības kodolenerģijas izmantošanā civilām vajadzībām — nostiprināšana būs galvenais jautājums nākamajā KNL pārskatīšanas konferencē;

| I. | tā kā, atbalstot Tūkstošgades deklarāciju par attīstību 2000. gadā, Eiropas Savienība apņēmās līdz 2015. gadam uz pusi samazināt galējas nabadzības izplatību pasaulē, koncentrējot savus centienus uz astoņu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā, atbalstot Tūkstošgades deklarāciju par attīstību 2000. gadā, Eiropas Savienība apņēmās līdz 2015. gadam uz pusi samazināt galējas nabadzības izplatību pasaulē, koncentrējot savus centienus uz astoņu Tūkstošgades attīstības mērķu (TAM) sasniegšanu;

| J. | tā kā institucionālajiem jauninājumiem attiecībā uz dzimumu līdzsvaru ANO sistēmā ir jādod jauns stimuls, lai panāktu holistisku un saskaņotu pieeju dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai un sieviešu iespēju palielināšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā institucionālajiem jauninājumiem attiecībā uz dzimumu līdzsvaru ANO sistēmā ir jādod jauns stimuls, lai panāktu holistisku un saskaņotu pieeju dzimumu vienlīdzības nodrošināšanai un sieviešu iespēju palielināšanai;

| K. | tā kā, pamatojoties uz sarunām par visaptverošu un juridiski saistošu nolīgumu par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada, 2010. gada decembrī Meksikā būtu jāpieņem nolīgums; tā kā klimata pārmaiņas var palielināt iespēju izcelties konfliktiem saistībā ar piekļuvi dabas resursiem, |
| --- | --- |

K.

tā kā, pamatojoties uz sarunām par visaptverošu un juridiski saistošu nolīgumu par klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada, 2010. gada decembrī Meksikā būtu jāpieņem nolīgums; tā kā klimata pārmaiņas var palielināt iespēju izcelties konfliktiem saistībā ar piekļuvi dabas resursiem,

1.   iesniedz Padomei šādus ieteikumus:

Eiropas Savienība Apvienoto Nāciju Organizācijā

| a) | uzlabojot dialogu ar galvenajiem partneriem, stiprināt efektīvu daudzpusību, lai veidotu spēcīgāku ANO; veicināt kopēju, saskaņotu un konsekventu ES pieeju ANO, ko no tās sagaida trešās personas; |
| --- | --- |

a)

uzlabojot dialogu ar galvenajiem partneriem, stiprināt efektīvu daudzpusību, lai veidotu spēcīgāku ANO; veicināt kopēju, saskaņotu un konsekventu ES pieeju ANO, ko no tās sagaida trešās personas;

| b) | censties pozicionēt sevi ANO sistēmā kā godīgu starpnieku starp dažādiem dalībvalstu grupējumiem, lai veicinātu kopīgu izpratni un lielāku saliedētību ap trijiem Apvienoto Nāciju Organizācijas pīlāriem (miers un drošība, attīstība un cilvēktiesības); aktīvi veicināt un sistemātiski uzsvērt efektīvas daudzpusības nozīmi tās divpusējos dialogos; |
| --- | --- |

b)

censties pozicionēt sevi ANO sistēmā kā godīgu starpnieku starp dažādiem dalībvalstu grupējumiem, lai veicinātu kopīgu izpratni un lielāku saliedētību ap trijiem Apvienoto Nāciju Organizācijas pīlāriem (miers un drošība, attīstība un cilvēktiesības); aktīvi veicināt un sistemātiski uzsvērt efektīvas daudzpusības nozīmi tās divpusējos dialogos;

| c) | meklēt risinājumus, kas ļauj Eiropas Savienības pilnvarām ārlietās un paplašinātajai atbildībai kļūt pamanāmākai ANO dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz atbilstīga uzstāšanās laika un iniciatīvas tiesību piešķiršanu ANO Ģenerālajā asamblejā; plaši izmantot visus Eiropas ārējās darbības instrumentus, lai veiktu efektīvas un saskaņotas ES darbības ANO, un nodrošināt, ka ES delegācija Apvienoto Nāciju Organizācijas sanāksmē Ņujorkā ir pienācīgi apgādāta, it sevišķi personāla ziņā, lai tā spētu pildīt jaunos uzdevumus; |
| --- | --- |

c)

meklēt risinājumus, kas ļauj Eiropas Savienības pilnvarām ārlietās un paplašinātajai atbildībai kļūt pamanāmākai ANO dalībvalstīm, jo īpaši attiecībā uz atbilstīga uzstāšanās laika un iniciatīvas tiesību piešķiršanu ANO Ģenerālajā asamblejā; plaši izmantot visus Eiropas ārējās darbības instrumentus, lai veiktu efektīvas un saskaņotas ES darbības ANO, un nodrošināt, ka ES delegācija Apvienoto Nāciju Organizācijas sanāksmē Ņujorkā ir pienācīgi apgādāta, it sevišķi personāla ziņā, lai tā spētu pildīt jaunos uzdevumus;

| d) | nodrošināt, ka ES pauž vienotu viedokli, lai tās nostāju uzklausītu, gūstot mācību no Kopenhāgenā 2009. gada decembrī notikušās klimata konferences; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt, ka ES pauž vienotu viedokli, lai tās nostāju uzklausītu, gūstot mācību no Kopenhāgenā 2009. gada decembrī notikušās klimata konferences;

| e) | nodrošināt, ka Eiropas Savienības vērtības un intereses ANO sistēmā tiktu pārstāvētas efektīvi un saskaņoti; šai sakarībā censties nodrošināt, ka nozīmīgu ANO amatu kandidātiem no ES dalībvalstīm, par kuriem vienojušās ES dalībvalstis, tiek sniegts Eiropas Savienības pilnīgs atbalsts; parādīt sevi kā saskaņotu spēku, kas spēj vienoties, lai, īpaši nozīmīgos balsojumos, panāktu vienotu nostāju; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt, ka Eiropas Savienības vērtības un intereses ANO sistēmā tiktu pārstāvētas efektīvi un saskaņoti; šai sakarībā censties nodrošināt, ka nozīmīgu ANO amatu kandidātiem no ES dalībvalstīm, par kuriem vienojušās ES dalībvalstis, tiek sniegts Eiropas Savienības pilnīgs atbalsts; parādīt sevi kā saskaņotu spēku, kas spēj vienoties, lai, īpaši nozīmīgos balsojumos, panāktu vienotu nostāju;

| f) | censties panākt patstāvīgāku sadarbību un dialogu ar jauno ASV administrāciju un jaunajiem globālajiem un reģionālajiem dalībniekiem, piemēram, Ķīnu, Indiju un Brazīliju, ar mērķi izstrādāt vienotu darba kārtību un kopējus risinājumus globālajām problēmām saistībā ar daudzpusīgi risināmajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

f)

censties panākt patstāvīgāku sadarbību un dialogu ar jauno ASV administrāciju un jaunajiem globālajiem un reģionālajiem dalībniekiem, piemēram, Ķīnu, Indiju un Brazīliju, ar mērķi izstrādāt vienotu darba kārtību un kopējus risinājumus globālajām problēmām saistībā ar daudzpusīgi risināmajiem jautājumiem;

| g) | ņemot vērā ES jaunās iespējas iekšējās koordinācijas un ārējās pārstāvības jomā, uzlabot Eiropas Savienības ilgtermiņa plānošanu, jo īpaši attiecībā uz nozīmīgajiem gaidāmajiem ANO notikumiem, piemēram, TAM pārskatīšanu un KNL pārskatīšanas konferenci 2010. gadā, kā arī Cilvēktiesību padomes un Miera veidošanas komisijas (MVK) pārskatu 2011. gadā; |
| --- | --- |

g)

ņemot vērā ES jaunās iespējas iekšējās koordinācijas un ārējās pārstāvības jomā, uzlabot Eiropas Savienības ilgtermiņa plānošanu, jo īpaši attiecībā uz nozīmīgajiem gaidāmajiem ANO notikumiem, piemēram, TAM pārskatīšanu un KNL pārskatīšanas konferenci 2010. gadā, kā arī Cilvēktiesību padomes un Miera veidošanas komisijas (MVK) pārskatu 2011. gadā;

Globālā pārvaldība un ANO reforma

| h) | uzņemties vadību pašreizējās diskusijās par globālo pārvaldību un nodrošināt, ka pastāv skaidra saikne starp darbu, ko veic G 20 un ANO kā leģitīmas organizācija globālo jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

h)

uzņemties vadību pašreizējās diskusijās par globālo pārvaldību un nodrošināt, ka pastāv skaidra saikne starp darbu, ko veic G 20 un ANO kā leģitīmas organizācija globālo jautājumu risināšanā;

| i) | īstenot redzamu rīcību un jaunas iniciatīvas, lai atbalstītu ANO sistēmas reformu procesu, uzsverot nepieciešamību veikt visaptverošu Drošības padomes reformu visos tās aspektos; |
| --- | --- |

i)

īstenot redzamu rīcību un jaunas iniciatīvas, lai atbalstītu ANO sistēmas reformu procesu, uzsverot nepieciešamību veikt visaptverošu Drošības padomes reformu visos tās aspektos;

| j) | aicināt priekšsēdētāja vietnieci / Augsto pārstāvi panākt saskaņotāku ES dalībvalstu nostāju attiecībā uz ANO Drošības padomes reformu un virzīt šo nostāju ANO; uzsvērt, ka Eiropas Savienības mērķis ir saglabāt ES vietu paplašinātajā Drošības padomē; |
| --- | --- |

j)

aicināt priekšsēdētāja vietnieci / Augsto pārstāvi panākt saskaņotāku ES dalībvalstu nostāju attiecībā uz ANO Drošības padomes reformu un virzīt šo nostāju ANO; uzsvērt, ka Eiropas Savienības mērķis ir saglabāt ES vietu paplašinātajā Drošības padomē;

| k) | veicināt atsevišķu valstu un valstu apvienību parlamentu ciešāku līdzdalību ANO darbībās ar mērķi stiprināt ANO, tās programmu un aģentūru demokrātisko būtību un tādējādi atbalstīt pilsoniskās sabiedrības un parlamentu iniciatīvas; |
| --- | --- |

k)

veicināt atsevišķu valstu un valstu apvienību parlamentu ciešāku līdzdalību ANO darbībās ar mērķi stiprināt ANO, tās programmu un aģentūru demokrātisko būtību un tādējādi atbalstīt pilsoniskās sabiedrības un parlamentu iniciatīvas;

| l) | pastiprināt centienus, mudinot ANO Ģenerālo asambleju uz saskaņotu darbību kopā ar galvenajiem partneriem, lai īpašo darba grupu ieteikumus un ANO amatpersonu ierosinājumus, piemēram, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja 64. sesijā paustos ierosinājumus, realizētu konkrētos pasākumos, kas nostiprinātu Asamblejas nozīmi, autoritāti, sasniegumus un efektivitāti, kā arī, palielinātu tās darba pārredzamību; |
| --- | --- |

l)

pastiprināt centienus, mudinot ANO Ģenerālo asambleju uz saskaņotu darbību kopā ar galvenajiem partneriem, lai īpašo darba grupu ieteikumus un ANO amatpersonu ierosinājumus, piemēram, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja 64. sesijā paustos ierosinājumus, realizētu konkrētos pasākumos, kas nostiprinātu Asamblejas nozīmi, autoritāti, sasniegumus un efektivitāti, kā arī, palielinātu tās darba pārredzamību;

| m) | piedalīties jaunās dzimumu līdztiesības sistēmas, kā arī būtisku institucionālu jauninājumu īstenošanā, lai pēc iespējas drīzāk izveidotu saliedētāku atšķirīgo pārstāvju organizāciju, kas strādā, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, sieviešu aizsardzību un viņu iespēju palielināšanu, tostarp konflikta un pēckrīzes situācijās; |
| --- | --- |

m)

piedalīties jaunās dzimumu līdztiesības sistēmas, kā arī būtisku institucionālu jauninājumu īstenošanā, lai pēc iespējas drīzāk izveidotu saliedētāku atšķirīgo pārstāvju organizāciju, kas strādā, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, sieviešu aizsardzību un viņu iespēju palielināšanu, tostarp konflikta un pēckrīzes situācijās;

Miers un drošība

| n) | pilnībā atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus labāk definēt principa “Pienākums aizsargāt” (R2P) būtību, lai uzsvērtu tā nozīmi konfliktu novēršanā, vienlaikus veicinot tā īstenošanu; |
| --- | --- |

n)

pilnībā atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus labāk definēt principa “Pienākums aizsargāt” (R2P) būtību, lai uzsvērtu tā nozīmi konfliktu novēršanā, vienlaikus veicinot tā īstenošanu;

| o) | atbalstīt ES dalībvalstu iniciatīvas, lai pieņemtu ANO rezolūciju par jūrās izgāztajiem ķīmiskajiem ieročiem un apdraudējumu, ko tie rada ekoloģijai, veselībai, drošībai un ekonomikai, kā arī par nepieciešamību šajā jautājumā stiprināt starptautisko un reģionālo sadarbību un brīvprātīgi apmainīties ar informāciju, pieredzi un tehnoloģijām; |
| --- | --- |

o)

atbalstīt ES dalībvalstu iniciatīvas, lai pieņemtu ANO rezolūciju par jūrās izgāztajiem ķīmiskajiem ieročiem un apdraudējumu, ko tie rada ekoloģijai, veselībai, drošībai un ekonomikai, kā arī par nepieciešamību šajā jautājumā stiprināt starptautisko un reģionālo sadarbību un brīvprātīgi apmainīties ar informāciju, pieredzi un tehnoloģijām;

Krīzes pārvarēšana, miera uzturēšana un miera veidošana

| p) | sekmēt ANO miera uzturēšanas spēju uzlabošanu, lai mazinātu risku, kas saistīts ar pārāk lielas atbildības uzņemšanos, un veicinātu miera veidošanas koncepcijas iekļaušanu miera veidošanas darbībā; uzņemties vadību jaunu mērķu noteikšanā ANO miera uzturēšanas jomā, uzsverot civiliedzīvotāju un militārpersonu sinerģijas nozīmi un uzlabojot koordināciju starp dažādiem reģionālajiem partneriem, jo īpaši starp ES un Āfrikas Savienību; |
| --- | --- |

p)

sekmēt ANO miera uzturēšanas spēju uzlabošanu, lai mazinātu risku, kas saistīts ar pārāk lielas atbildības uzņemšanos, un veicinātu miera veidošanas koncepcijas iekļaušanu miera veidošanas darbībā; uzņemties vadību jaunu mērķu noteikšanā ANO miera uzturēšanas jomā, uzsverot civiliedzīvotāju un militārpersonu sinerģijas nozīmi un uzlabojot koordināciju starp dažādiem reģionālajiem partneriem, jo īpaši starp ES un Āfrikas Savienību;

| q) | pamatojoties uz ES un ANO partnerību, uzlabot kopīgās spēku dislokācijas operācijas miera uzturēšanas misijās ar ANO mandātu; aicināt attiecīgās ANO iestādes vēl vairāk nostiprināt starptautiskās un reģionālās miera veidošanas partnerības, jo īpaši, lai nodrošinātu ierobežoto resursu pēc iespējas efektīvāku izlietojumu; |
| --- | --- |

q)

pamatojoties uz ES un ANO partnerību, uzlabot kopīgās spēku dislokācijas operācijas miera uzturēšanas misijās ar ANO mandātu; aicināt attiecīgās ANO iestādes vēl vairāk nostiprināt starptautiskās un reģionālās miera veidošanas partnerības, jo īpaši, lai nodrošinātu ierobežoto resursu pēc iespējas efektīvāku izlietojumu;

| r) | censties panākt saskaņotu ES nostāju un rīcību attiecībā uz MVK pārskatu 2011. gadā; atbalstīt centienus paplašināt MVK nozīmi miera nolīgumu ilgtspējības vecināšanā un nodrošināšanā un stiprināt tās konsultatīvo lomu, sadarbojoties ar Drošības padomi; |
| --- | --- |

r)

censties panākt saskaņotu ES nostāju un rīcību attiecībā uz MVK pārskatu 2011. gadā; atbalstīt centienus paplašināt MVK nozīmi miera nolīgumu ilgtspējības vecināšanā un nodrošināšanā un stiprināt tās konsultatīvo lomu, sadarbojoties ar Drošības padomi;

| s) | turpināt ES un ANO sadarbības veicināšanu saistībā ar pēckrīzes atveseļošanos un censties panākt visaptverošu pieeju, lai saglabātu mieru, novērstu konfliktus un risinātu daudzus politiskos, ekonomiskos, sociālos un vides apstākļus, kas veicina konfliktu saasināšanos sabiedrībā; |
| --- | --- |

s)

turpināt ES un ANO sadarbības veicināšanu saistībā ar pēckrīzes atveseļošanos un censties panākt visaptverošu pieeju, lai saglabātu mieru, novērstu konfliktus un risinātu daudzus politiskos, ekonomiskos, sociālos un vides apstākļus, kas veicina konfliktu saasināšanos sabiedrībā;

Kodolatbruņošanās un kodolieroču neizplatīšana, atbruņošanās un bruņojuma kontrole, cīņa pret terorismu

| t) | saskaņoti, konsekventi un efektīvi strādāt kopā ar ES dalībvalstīm, lai panāktu veiksmīgus 2010. gada KNL pārskatīšanas konferences rezultātus; apņemties panākt pilnīgu kodolatbruņošanos atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1887, kurā apstiprināts mērķis “pasaule bez kodolieročiem”, tiklīdz būs izpildīti priekšnoteikumi; un panākt atbruņošanos, ievērojot stingru un efektīvu starptautisko kontroli; padziļināt dialogu ar visām kodolvalstīm, lai izstrādātu kopīgu darba kārtību un konkrētu grafiku kodolieroču kaujas galviņu krājumu pakāpeniskai samazināšanai un iespējamai likvidēšanai, vienlaicīgi uzlabojot kontroles mehānismus; pasteidzināt Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) ratifikāciju un stāšanos spēkā; |
| --- | --- |

t)

saskaņoti, konsekventi un efektīvi strādāt kopā ar ES dalībvalstīm, lai panāktu veiksmīgus 2010. gada KNL pārskatīšanas konferences rezultātus; apņemties panākt pilnīgu kodolatbruņošanos atbilstīgi ANO Drošības padomes Rezolūcijai Nr. 1887, kurā apstiprināts mērķis “pasaule bez kodolieročiem”, tiklīdz būs izpildīti priekšnoteikumi; un panākt atbruņošanos, ievērojot stingru un efektīvu starptautisko kontroli; padziļināt dialogu ar visām kodolvalstīm, lai izstrādātu kopīgu darba kārtību un konkrētu grafiku kodolieroču kaujas galviņu krājumu pakāpeniskai samazināšanai un iespējamai likvidēšanai, vienlaicīgi uzlabojot kontroles mehānismus; pasteidzināt Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) ratifikāciju un stāšanos spēkā;

| u) | atbalstīt ASV administrāciju tās paziņoto saistību izpildē attiecībā uz vispārējo kodolatbruņošanos, ko apstiprina prezidenta B. Obamas redzējums par pasauli bez kodolieročiem un atzinīgi vērtēt vairāku ES dalībvalstu dažādās iniciatīvas, lai apspriestu Eiropas teritorijas atbrīvošanu no kodolieročiem ciešā sadarbībā ar Krieviju, panākot proporcionālu teritorijas atbrīvošanu; |
| --- | --- |

u)

atbalstīt ASV administrāciju tās paziņoto saistību izpildē attiecībā uz vispārējo kodolatbruņošanos, ko apstiprina prezidenta B. Obamas redzējums par pasauli bez kodolieročiem un atzinīgi vērtēt vairāku ES dalībvalstu dažādās iniciatīvas, lai apspriestu Eiropas teritorijas atbrīvošanu no kodolieročiem ciešā sadarbībā ar Krieviju, panākot proporcionālu teritorijas atbrīvošanu;

| v) | uzsvērt nepieciešamību īstenot efektīvu ieroču kontroli, tostarp attiecībā uz mazajiem ieročiem un munīciju, kas satur vājinātu urānu; izmantot savu ietekmi, lai atbalstītu plašākus praktiskākus un efektīvākus atbruņošanās centienus un pasākumus; uzsvērt nepieciešamību pilnībā īstenot Konvenciju par ķīmiskajiem ieročiem (CWC), Konvenciju par bioloģiskajiem un toksīnu ieročiem (BTWC), Konvenciju par kasešu munīciju (CCM), Konvenciju par pretkājnieku mīnām (APMC), vienlaikus uzsverot tālākas attīstības nepieciešamību attiecībā uz starptautisko režīmu pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu; |
| --- | --- |

v)

uzsvērt nepieciešamību īstenot efektīvu ieroču kontroli, tostarp attiecībā uz mazajiem ieročiem un munīciju, kas satur vājinātu urānu; izmantot savu ietekmi, lai atbalstītu plašākus praktiskākus un efektīvākus atbruņošanās centienus un pasākumus; uzsvērt nepieciešamību pilnībā īstenot Konvenciju par ķīmiskajiem ieročiem (CWC), Konvenciju par bioloģiskajiem un toksīnu ieročiem (BTWC), Konvenciju par kasešu munīciju (CCM), Konvenciju par pretkājnieku mīnām (APMC), vienlaikus uzsverot tālākas attīstības nepieciešamību attiecībā uz starptautisko režīmu pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu;

| w) | nostiprināt sadarbību un koordināciju ar galvenajiem partneriem cīņā pret terorismu, pilnībā ievērojot starptautiskos tiesību aktus un cilvēktiesības, atbalstīt ANO daudzpusējos terorisma apkarošanas centienus (tostarp pasākumus ANO teroristu saraksta sistēmas saskaņošanai ar starptautisko cilvēktiesību normu standartiem), kā arī Vispārējā terorisma apkarošanas stratēģijas īstenošanu; pastiprināt centienus panākt vienošanos un noslēgt visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu; cieši sadarboties situācijās, kad tiek apdraudētas ķīlnieku dzīvības; |
| --- | --- |

w)

nostiprināt sadarbību un koordināciju ar galvenajiem partneriem cīņā pret terorismu, pilnībā ievērojot starptautiskos tiesību aktus un cilvēktiesības, atbalstīt ANO daudzpusējos terorisma apkarošanas centienus (tostarp pasākumus ANO teroristu saraksta sistēmas saskaņošanai ar starptautisko cilvēktiesību normu standartiem), kā arī Vispārējā terorisma apkarošanas stratēģijas īstenošanu; pastiprināt centienus panākt vienošanos un noslēgt visaptverošu konvenciju par starptautisko terorismu; cieši sadarboties situācijās, kad tiek apdraudētas ķīlnieku dzīvības;

Attīstība un klimata pārmaiņas

| x) | uzņemties vadību ANO attīstības palīdzības efektivitātes stiprināšanā, jo pašlaik vērojamā fragmentācija var pakāpeniski mazināt ANO kā galvenā attīstības virzītāja lomu; prasīt saskaņotāku ANO plānošanas un darbības struktūru, lai palīdzētu iespējami palielināt ANO attīstības palīdzības ietekmi; |
| --- | --- |

x)

uzņemties vadību ANO attīstības palīdzības efektivitātes stiprināšanā, jo pašlaik vērojamā fragmentācija var pakāpeniski mazināt ANO kā galvenā attīstības virzītāja lomu; prasīt saskaņotāku ANO plānošanas un darbības struktūru, lai palīdzētu iespējami palielināt ANO attīstības palīdzības ietekmi;

| y) | pieprasīt krīzi neizmantot par aizbildinājumu, lai izvairītos no nepieciešamās pasaules mēroga reakcijas uz klimata pārmaiņām un vides degradāciju vai novilcinātu to, un tā vietā izmantot reakciju uz krīzi kā iespēju izveidot pamatu jaunai un modernai videi draudzīgai ekonomikai; šajā sakarībā pilnībā vajadzētu atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas ierosināto videi draudzīgās ekonomikas iniciatīvu un veicināt ar to saistītās diskusijas par jaunu pasaules mēroga vienošanos vides jomā “Global Green New Deal”; |
| --- | --- |

y)

pieprasīt krīzi neizmantot par aizbildinājumu, lai izvairītos no nepieciešamās pasaules mēroga reakcijas uz klimata pārmaiņām un vides degradāciju vai novilcinātu to, un tā vietā izmantot reakciju uz krīzi kā iespēju izveidot pamatu jaunai un modernai videi draudzīgai ekonomikai; šajā sakarībā pilnībā vajadzētu atbalstīt Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas ierosināto videi draudzīgās ekonomikas iniciatīvu un veicināt ar to saistītās diskusijas par jaunu pasaules mēroga vienošanos vides jomā “Global Green New Deal”;

| z) | uzsvērt nepieciešamību panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un attīstību; |
| --- | --- |

z)

uzsvērt nepieciešamību panākt ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un attīstību;

| aa) | apstiprināt principu, ka attīstības palīdzības politika ir jāizstrādā sadarbībā ar palīdzības saņēmējām valstīm; |
| --- | --- |

aa)

apstiprināt principu, ka attīstības palīdzības politika ir jāizstrādā sadarbībā ar palīdzības saņēmējām valstīm;

Tūkstošgades attīstības mērķi

| ab) | gatavojoties TAM pārskatīšanas konferencei, atkārtoti apstiprināt apņemšanos līdz 2015. gadam sasniegt TAM; aicināt visus partnerus darīt to pašu, norādot uz to, ka finansējuma devēji nepilda 2005. gadā dotos solījumus attiecībā uz ikgadējām palīdzības plūsmām un ka kopējais progress ir bijis pārāk lēns, lai lielāko daļu mērķu varētu sasniegt līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

ab)

gatavojoties TAM pārskatīšanas konferencei, atkārtoti apstiprināt apņemšanos līdz 2015. gadam sasniegt TAM; aicināt visus partnerus darīt to pašu, norādot uz to, ka finansējuma devēji nepilda 2005. gadā dotos solījumus attiecībā uz ikgadējām palīdzības plūsmām un ka kopējais progress ir bijis pārāk lēns, lai lielāko daļu mērķu varētu sasniegt līdz 2015. gadam;

| ac) | ņemot vērā augsta līmeņa plenārsēdi par TAM, uzņemties stingru vadošu lomu un jo īpaši atbalstīt šādus mērķus:






  — | apstiprināt, ka TAM mērķu un uzdevumu sasniegšana līdz 2015. gadam ir minimālais uzdevums un vērsties pret jebkuriem mēģinājumiem mazināt, vājināt vai atlikt dotos solījumus; |
| --- | --- | --- |

ac)

ņemot vērā augsta līmeņa plenārsēdi par TAM, uzņemties stingru vadošu lomu un jo īpaši atbalstīt šādus mērķus:

—

apstiprināt, ka TAM mērķu un uzdevumu sasniegšana līdz 2015. gadam ir minimālais uzdevums un vērsties pret jebkuriem mēģinājumiem mazināt, vājināt vai atlikt dotos solījumus;

| — | panākt attīstīto valstu un jaunattīstības valstu vienošanos par ātrāku rīcību, tostarp skaidriem un konkrētiem plāniem un saistībām, jo pasaules sabiedrība joprojām ne tuvu nepilda TAM solījumus un vairāk nekā miljards cilvēku joprojām dzīvo galējā nabadzībā, turklāt ir gaidāms to skaita pieaugums; |
| --- | --- |

—

panākt attīstīto valstu un jaunattīstības valstu vienošanos par ātrāku rīcību, tostarp skaidriem un konkrētiem plāniem un saistībām, jo pasaules sabiedrība joprojām ne tuvu nepilda TAM solījumus un vairāk nekā miljards cilvēku joprojām dzīvo galējā nabadzībā, turklāt ir gaidāms to skaita pieaugums;

| — | dot nepārprotamu signālu, ka pirms 2015. gada tiks pieņemta jauna, vēl vērienīgāka nabadzības izskaušanas programma, kurā būs paredzēti turpmāki centieni pilnīgai nabadzības izskaušanai; |
| --- | --- |

—

dot nepārprotamu signālu, ka pirms 2015. gada tiks pieņemta jauna, vēl vērienīgāka nabadzības izskaušanas programma, kurā būs paredzēti turpmāki centieni pilnīgai nabadzības izskaušanai;

| — | censties panākt ANO aģentūru labāku sadarbību un saskaņotākus ANO darbības principus, lai TAM sasniegšanā novērstu sadrumstalotību; |
| --- | --- |

—

censties panākt ANO aģentūru labāku sadarbību un saskaņotākus ANO darbības principus, lai TAM sasniegšanā novērstu sadrumstalotību;

| ad) | ļoti stingri paust, ka TAM mērķu sasniegšana ir gan morāls pienākums, gan arī liels ieguldījums starptautiskās labklājības, stabilitātes, drošības un sociālā taisnīguma veicināšanā; |
| --- | --- |

ad)

ļoti stingri paust, ka TAM mērķu sasniegšana ir gan morāls pienākums, gan arī liels ieguldījums starptautiskās labklājības, stabilitātes, drošības un sociālā taisnīguma veicināšanā;

| ae) | uzsvērt, ka starptautiskajai sabiedrībai jāpieliek papildu pūliņi, lai novērstu globālās ekonomikas krīzes un klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi uz jaunattīstības valstīm; ierosināt jaunus finansēšanas mehānismus, piemēram, finanšu darījumu aplikšanu ar starptautisku nodokli; |
| --- | --- |

ae)

uzsvērt, ka starptautiskajai sabiedrībai jāpieliek papildu pūliņi, lai novērstu globālās ekonomikas krīzes un klimata pārmaiņu negatīvo ietekmi uz jaunattīstības valstīm; ierosināt jaunus finansēšanas mehānismus, piemēram, finanšu darījumu aplikšanu ar starptautisku nodokli;

| af) | uzņemties konkrētas saistības nodrošināt labāku koordināciju, politikas saskaņotību un 8. TAM izpildi, kā arī kompensēt finansējuma trūkumu, lai sasniegtu Glenīglsas sanāksmes mērķi 2010. gadā OAP vajadzībām kopumā tērēt apmēram 154 miljardus ASV dolāru (2008. gada cenās); |
| --- | --- |

af)

uzņemties konkrētas saistības nodrošināt labāku koordināciju, politikas saskaņotību un 8. TAM izpildi, kā arī kompensēt finansējuma trūkumu, lai sasniegtu Glenīglsas sanāksmes mērķi 2010. gadā OAP vajadzībām kopumā tērēt apmēram 154 miljardus ASV dolāru (2008. gada cenās);

| ag) | augsta līmeņa plenārsēdē par TAM atkārtoti apstiprināt kopīgās saistības līdz 2015. gadam OAP vajadzībām tērēt 0,7 % no NKI, pamatojoties uz precīziem, saistošiem grafikiem katrai dalībvalstij; |
| --- | --- |

ag)

augsta līmeņa plenārsēdē par TAM atkārtoti apstiprināt kopīgās saistības līdz 2015. gadam OAP vajadzībām tērēt 0,7 % no NKI, pamatojoties uz precīziem, saistošiem grafikiem katrai dalībvalstij;

| ah) | prasīt TAM sasniegšanai paredzēto finansējumu neizmantot finanšu un klimata pārmaiņu krīzes seku novēršanai; tā vietā mobilizēt papildu līdzekļus un rīkoties efektīvāk, lai sasniegtu mērķus jomās, kurās progress ir bijis pārāk lēns, piemēram, attiecībā uz 5. TAM (mātes veselības aprūpe) un 4. TAM (bērnu mirstība); pievērst uzmanību TAM aktivizēšanai atbilstoši darba kārtībai un plānam 2010.-2015. gadam; |
| --- | --- |

ah)

prasīt TAM sasniegšanai paredzēto finansējumu neizmantot finanšu un klimata pārmaiņu krīzes seku novēršanai; tā vietā mobilizēt papildu līdzekļus un rīkoties efektīvāk, lai sasniegtu mērķus jomās, kurās progress ir bijis pārāk lēns, piemēram, attiecībā uz 5. TAM (mātes veselības aprūpe) un 4. TAM (bērnu mirstība); pievērst uzmanību TAM aktivizēšanai atbilstoši darba kārtībai un plānam 2010.-2015. gadam;

Klimata pārmaiņas

| ai) | veicināt diskusijas saistībā ar gaidāmo ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (COP16) pušu konferenci Meksikā 2010. gada decembrī un sākt izstrādāt vienošanos par jauna, saistoša starptautiskā nolīguma par klimata pārmaiņām pieņemšanu laikposmam pēc 2012. gada; |
| --- | --- |

ai)

veicināt diskusijas saistībā ar gaidāmo ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (COP16) pušu konferenci Meksikā 2010. gada decembrī un sākt izstrādāt vienošanos par jauna, saistoša starptautiskā nolīguma par klimata pārmaiņām pieņemšanu laikposmam pēc 2012. gada;

| aj) | izvairīties no Kopenhāgenas COP15 konferences organizatoriskajām un strukturālajām kļūdām, kuru dēļ neizdevās panākt starptautiski saistošu vienošanos, ierosinot īpašus balsošanas noteikumus, kas balstīti uz ievērojamu balsu vairākumu, lai veicinātu progresu sarunās; |
| --- | --- |

aj)

izvairīties no Kopenhāgenas COP15 konferences organizatoriskajām un strukturālajām kļūdām, kuru dēļ neizdevās panākt starptautiski saistošu vienošanos, ierosinot īpašus balsošanas noteikumus, kas balstīti uz ievērojamu balsu vairākumu, lai veicinātu progresu sarunās;

Cilvēktiesības

Institucionālie jautājumi

| ak) | aicināt priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi, risinot cilvēktiesību jautājumus, runāt visu ES dalībvalstu vārdā, un arī aicināt katru dalībvalsti akcentēt šādas kopējās ES nostājas, lai uzsvērtu to nozīmi, ievērojot, ka saskaņā ar ES līguma 21. pantu cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība ir principi, kas vada Eiropas Savienības starptautisko darbību, un ka demokrātijas un cilvēktiesību atbalsts ir viens no tās ārējās darbības mērķiem; |
| --- | --- |

ak)

aicināt priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi, risinot cilvēktiesību jautājumus, runāt visu ES dalībvalstu vārdā, un arī aicināt katru dalībvalsti akcentēt šādas kopējās ES nostājas, lai uzsvērtu to nozīmi, ievērojot, ka saskaņā ar ES līguma 21. pantu cilvēktiesību un pamatbrīvību universālums un nedalāmība ir principi, kas vada Eiropas Savienības starptautisko darbību, un ka demokrātijas un cilvēktiesību atbalsts ir viens no tās ārējās darbības mērķiem;

| al) | savlaicīgā un lietišķā dialogā ar ES dalībvalstīm un ANO dalībvalstīm panākt efektīvu, proaktīvu sarunu stratēģiju, kā arī kopēju nostāju par Cilvēktiesību padomes (CTP) 2011. gada pārskatu, ievērojot, ka pārskatu par darba metodēm veiks Ženēvā, bet organizācijas statusu apspriedīs Ņujorkā; stiprināt Trešo komiteju, kurā ir pārstāvji no visas pasaules, jo tā sekmē saziņu par CTP risinātajiem cilvēktiesību jautājumiem, turklāt ievērojot, ka Trešā komiteja arī varētu kompensēt CTP nepilnības; |
| --- | --- |

al)

savlaicīgā un lietišķā dialogā ar ES dalībvalstīm un ANO dalībvalstīm panākt efektīvu, proaktīvu sarunu stratēģiju, kā arī kopēju nostāju par Cilvēktiesību padomes (CTP) 2011. gada pārskatu, ievērojot, ka pārskatu par darba metodēm veiks Ženēvā, bet organizācijas statusu apspriedīs Ņujorkā; stiprināt Trešo komiteju, kurā ir pārstāvji no visas pasaules, jo tā sekmē saziņu par CTP risinātajiem cilvēktiesību jautājumiem, turklāt ievērojot, ka Trešā komiteja arī varētu kompensēt CTP nepilnības;

| am) | ar CTP pārskata starpreģionu partneriem vienoties par dalības kritērijiem un izstrādāt vadlīnijas, ko izmantot CTP vēlēšanās; stiprināt CTP un īpašās procedūras, neuzsākot diskusijas par iestāžu izveides dokumentu kopumu un saglabājot Augstā cilvēktiesību komisāra biroja neatkarību; atbalstīt iespēju CTP risināt noteiktus cilvēktiesību pārkāpumus, izmantojot valstu rezolūcijas; |
| --- | --- |

am)

ar CTP pārskata starpreģionu partneriem vienoties par dalības kritērijiem un izstrādāt vadlīnijas, ko izmantot CTP vēlēšanās; stiprināt CTP un īpašās procedūras, neuzsākot diskusijas par iestāžu izveides dokumentu kopumu un saglabājot Augstā cilvēktiesību komisāra biroja neatkarību; atbalstīt iespēju CTP risināt noteiktus cilvēktiesību pārkāpumus, izmantojot valstu rezolūcijas;

| an) | atbalstīt jauno ģenerālsekretāra palīgu, kurš strādā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojā, lai iekļautu cilvēktiesību aspektus ANO galvenajā mītnē Ņujorkā pieņemtajos būtiskākajos politikas un vadības lēmumos; |
| --- | --- |

an)

atbalstīt jauno ģenerālsekretāra palīgu, kurš strādā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra birojā, lai iekļautu cilvēktiesību aspektus ANO galvenajā mītnē Ņujorkā pieņemtajos būtiskākajos politikas un vadības lēmumos;

Cilvēktiesību jautājumi

| ao) | stingri ieteikt ANO Ģenerālajai asamblejai arī turpmāk rezolūcijās risināt valstu specifiskās situācijas, vienlaicīgi izvairoties no priekšlikumiem, kuri neparedz nekādu darbību; |
| --- | --- |

ao)

stingri ieteikt ANO Ģenerālajai asamblejai arī turpmāk rezolūcijās risināt valstu specifiskās situācijas, vienlaicīgi izvairoties no priekšlikumiem, kuri neparedz nekādu darbību;

| ap) | būt vadībā, veicinot un aizsargājot cilvēktiesības, tostarp mazāk aizsargāto grupu un minoritāšu tiesības, vārda brīvību un brīvus plašsaziņas līdzekļus, reliģijas brīvību, bērnu tiesības, cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību un sadarbību ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

ap)

būt vadībā, veicinot un aizsargājot cilvēktiesības, tostarp mazāk aizsargāto grupu un minoritāšu tiesības, vārda brīvību un brīvus plašsaziņas līdzekļus, reliģijas brīvību, bērnu tiesības, cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību un sadarbību ar pilsonisko sabiedrību;

| aq) | stingri aizstāvēt prioritātes noteikšanu cilvēktiesībām, formulējot atbildi uz globālo palēninājumu finanšu jomā, jo tā negatīvo ietekmi nesamērīgi asi izjūt jau tā kritiskās iedzīvotāju grupas daudzās valstīs, kurās cilvēktiesību īstenošana ir nopietni traucēta vai pilnībā iedragāta; |
| --- | --- |

aq)

stingri aizstāvēt prioritātes noteikšanu cilvēktiesībām, formulējot atbildi uz globālo palēninājumu finanšu jomā, jo tā negatīvo ietekmi nesamērīgi asi izjūt jau tā kritiskās iedzīvotāju grupas daudzās valstīs, kurās cilvēktiesību īstenošana ir nopietni traucēta vai pilnībā iedragāta;

| ar) | koncentrēt centienus, lai nostiprinātu globālo tendenci virzībā uz nāves soda atcelšanu, pieņemot atbilstīgu rezolūciju par nāves sodu; atbalstīt visus centienus izskaust spīdzināšanu un jo īpaši veicināt ANO Konvencijas par spīdzināšanu fakultatīvā protokola pieņemšanu; |
| --- | --- |

ar)

koncentrēt centienus, lai nostiprinātu globālo tendenci virzībā uz nāves soda atcelšanu, pieņemot atbilstīgu rezolūciju par nāves sodu; atbalstīt visus centienus izskaust spīdzināšanu un jo īpaši veicināt ANO Konvencijas par spīdzināšanu fakultatīvā protokola pieņemšanu;

Integrēta pieeja dzimumu līdztiesības īstenošanai un sieviešu iespēju palielināšana

| as) | censties palielināt iespējas arvien lielākam skaitam sieviešu, lai viņas varētu īstenot savu svarīgo lomu, veicinot ilgtspējīgu mieru, drošību un izlīgumu, kā arī veicināt viņu līdzdalību starpniecībā un konfliktu risināšanā, ņemot vērā arī gaidāmo ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 pieņemšanas desmitgadi; aicināt tās ES dalībvalstis, kuras vēl nav aktīvi iesaistījušās šā jautājuma risināšanā, izstrādāt valsts rīcības plānus minētās rezolūcijas īstenošanai; |
| --- | --- |

as)

censties palielināt iespējas arvien lielākam skaitam sieviešu, lai viņas varētu īstenot savu svarīgo lomu, veicinot ilgtspējīgu mieru, drošību un izlīgumu, kā arī veicināt viņu līdzdalību starpniecībā un konfliktu risināšanā, ņemot vērā arī gaidāmo ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 pieņemšanas desmitgadi; aicināt tās ES dalībvalstis, kuras vēl nav aktīvi iesaistījušās šā jautājuma risināšanā, izstrādāt valsts rīcības plānus minētās rezolūcijas īstenošanai;

| at) | izrādīt savu ciešo apņemšanos attiecībā uz ANO DP Rezolūciju Nr. 1325, kas pieņemta 2000. gadā, piedaloties pasākumos par godu tās 10. gadadienai; |
| --- | --- |

at)

izrādīt savu ciešo apņemšanos attiecībā uz ANO DP Rezolūciju Nr. 1325, kas pieņemta 2000. gadā, piedaloties pasākumos par godu tās 10. gadadienai;

| au) | apņēmīgi un ar visiem iespējamiem līdzekļiem cīnīties pret izvarošanu un seksuālo vardarbību kā ieroci karā; uzstāt, ka par šiem noziegumiem ir jāsoda kā par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēki, un ka šādu noziegumu upuriem ir vajadzīgas īpašas atbalsta programmas; atbalstīt ANO ģenerālsekretāra nesen iecelto īpašo pārstāvi cīņai pret seksuālo vardarbību konfliktos; |
| --- | --- |

au)

apņēmīgi un ar visiem iespējamiem līdzekļiem cīnīties pret izvarošanu un seksuālo vardarbību kā ieroci karā; uzstāt, ka par šiem noziegumiem ir jāsoda kā par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēki, un ka šādu noziegumu upuriem ir vajadzīgas īpašas atbalsta programmas; atbalstīt ANO ģenerālsekretāra nesen iecelto īpašo pārstāvi cīņai pret seksuālo vardarbību konfliktos;

Galīgie ieteikumi

| av) | censties iekļaut ANO Ģenerālās asamblejas 65. sesijas darba kārtībā atsevišķu jautājumu par sadarbību starp Apvienoto Nāciju Organizāciju, reģionālajām asamblejām, valstu parlamentiem un Parlamentu savienību, lai veicinātu diskusijas par to, kā parlamentārieši, valstu parlamenti un reģionālās parlamentārās asamblejas var aktīvāk piedalīties Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā saskaņā ar lēmumu, ko pieņēma Ģenerālās asamblejas 63. sesijas rezolūcijā “Sadarbība starp Apvienoto Nāciju Organizāciju un Parlamentu savienību” (A/RES/63/24); |
| --- | --- |

av)

censties iekļaut ANO Ģenerālās asamblejas 65. sesijas darba kārtībā atsevišķu jautājumu par sadarbību starp Apvienoto Nāciju Organizāciju, reģionālajām asamblejām, valstu parlamentiem un Parlamentu savienību, lai veicinātu diskusijas par to, kā parlamentārieši, valstu parlamenti un reģionālās parlamentārās asamblejas var aktīvāk piedalīties Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā saskaņā ar lēmumu, ko pieņēma Ģenerālās asamblejas 63. sesijas rezolūcijā “Sadarbība starp Apvienoto Nāciju Organizāciju un Parlamentu savienību” (A/RES/63/24);

*

* *

2.   Uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu priekšsēdētāja vietniecei/ augstajai pārstāvei, Padomei un informēšanas nolūkā Komisijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0150.

(2)  A/RES/64/223.

(3)  A/RES/64/217.

(4)  A/RES/64/200.

(5)  A/RES/64/196.

(6)  A/RES/64/176.

(7)  A/RES/64/173.

(8)  A/RES/64/171.

(9)  A/RES/64/160.

(10)  A/RES/64/158.

(11)  A/RES/64/157.

(12)  A/RES/64/146.

(13)  A/RES/64/145.

(14)  A/RES/64/143.

(15)  A/RES/64/73.

(16)  A/RES/64/69.

(17)  A/RES/64/57.

(18)  A/RES/64/53.

(19)  A/RES/64/34.

(20)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0110.

(21)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0089.

(22)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2009)0056.

(23)  ieņemtie teksti, P7_TA(2009)0029.

(24)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0372.

(25)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0333.

(26)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0259.

(27)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2009)0152.

(28)  OV C 124 E, 25.5.2006., 549. lpp.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Eiropas Parlaments

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/57

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsNosacījumi dzīvu dzīvnieku un svaigas gaļas importēšanai Kopienā ***I

P7_TA(2010)0069

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru atceļ Padomes Lēmumu 79/542/EEK, ar ko izveido trešu valstu vai trešu valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus, lai Kopienā importētu konkrētus dzīvus dzīvniekus un tādu dzīvnieku svaigu gaļu (COM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

2011/C 4 E/09

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2009)0516),

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, 37. pantu un 152. panta 4. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C7-0211/2009),

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Lisabonas līguma stāšanās spēkā ietekme uz pašreizējām starpiestāžu lēmumu pieņemšanas procedūrām” (COM(2009)0665),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 43. panta 2. punktu un 168. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 16. decembra atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A7-0018/2010),

| 1. | pieņem turpmāk izklastīto Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklastīto Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai atkal iesniegt Parlamentam šo priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai atkal iesniegt Parlamentam šo priekšlikumu, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsP7_TC1-COD(2009)0146

Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 25. martā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2010/ES, ar kuru atceļ Padomes Lēmumu 79/542/EEK, ar ko izveido trešu valstu vai trešu valstu daļu sarakstu un nosaka dzīvnieku un sabiedrības veselības un veterinārās sertifikācijas nosacījumus, lai Kopienā importētu konkrētus dzīvus dzīvniekus un tādu dzīvnieku svaigu gaļu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam Nr. 477/2010/ES.)

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/58

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana: Lietuva/mēbeļu ražošana

P7_TA(2010)0070

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

2011/C 4 E/10

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0058 – C7-0041/2010),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula),

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0047/2010),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstīgus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstīgus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju tai finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistajiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai, un tā jāsniedz iespējami drīz un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju tai finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistajiem darba ņēmējiem, ir jābūt dinamiskai, un tā jāsniedz iespējami drīz un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;

| C. | tā kā Lietuva ir lūgusi palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu 49 uzņēmumos, kas visi darbojas mēbeļu ražošanas nozarē (3), |
| --- | --- |

C.

tā kā Lietuva ir lūgusi palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu 49 uzņēmumos, kas visi darbojas mēbeļu ražošanas nozarē (3),

| D. | tā kā pieteikumi ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikumi ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF izmantošanu;

| 2. | atgādina par iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un strauju procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; |
| --- | --- |

2.

atgādina par iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un strauju procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ;

| 3. | uzsver — tā kā tiek iesniegts aizvien vairāk pieteikumu par EGF līdzekļu izmantošanu, ir jāuzlabo procedūras norise; līdz ar to aicina Komisiju izvērtēt, kā varētu samazināt laikposmu starp dalībvalsts iesniegto pieteikumu un finanšu līdzekļu izmaksu, un pēc iespējas drīz ziņot par to Parlamentam; |
| --- | --- |

3.

uzsver — tā kā tiek iesniegts aizvien vairāk pieteikumu par EGF līdzekļu izmantošanu, ir jāuzlabo procedūras norise; līdz ar to aicina Komisiju izvērtēt, kā varētu samazināt laikposmu starp dalībvalsts iesniegto pieteikumu un finanšu līdzekļu izmaksu, un pēc iespējas drīz ziņot par to Parlamentam;

| 4. | uzsver, ka Eiropas Savienībai jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai novērstu globālās ekonomikas un finanšu krīzes sekas; uzsver to nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Eiropas Savienībai jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai novērstu globālās ekonomikas un finanšu krīzes sekas; uzsver to nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū;

| 5. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, lai EGF palīdzētu no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, lai EGF palīdzētu no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 6. | aicina Komisiju priekšlikumos par EGF izmantošanu un Komisijas gada ziņojumos iekļaut precīzu informāciju par papildu finansējumu, kas saņemts no Eiropas Sociālā fonda (ESF) un citiem struktūrfondiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju priekšlikumos par EGF izmantošanu un Komisijas gada ziņojumos iekļaut precīzu informāciju par papildu finansējumu, kas saņemts no Eiropas Sociālā fonda (ESF) un citiem struktūrfondiem;

| 7. | saistībā ar EGF izmantošanu atgādina Komisijai, lai tā sistemātiski nepārvieto maksājumu apropriācijas no ESF, jo EGF izveidoja kā atsevišķu, īpašam mērķim paredzētu instrumentu, nosakot tā uzdevumus un termiņus; |
| --- | --- |

7.

saistībā ar EGF izmantošanu atgādina Komisijai, lai tā sistemātiski nepārvieto maksājumu apropriācijas no ESF, jo EGF izveidoja kā atsevišķu, īpašam mērķim paredzētu instrumentu, nosakot tā uzdevumus un termiņus;

| 8. | uzsver, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas 2007.–2013. gadam termiņa vidusposma pārskatīšanu EGF darbība un pievienotā vērtība ir jāizvērtē, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas 2007.–2013. gadam termiņa vidusposma pārskatīšanu EGF darbība un pievienotā vērtība ir jāizvērtē, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| 9. | norāda, ka Komisijas jaunie lēmumu priekšlikumi par EGF izmantošanu attiecas uz individuālu dalībvalsts pieteikumu, kas ir saskaņā ar Parlamenta prasībām; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka Komisijas jaunie lēmumu priekšlikumi par EGF izmantošanu attiecas uz individuālu dalībvalsts pieteikumu, kas ir saskaņā ar Parlamenta prasībām;

| 10. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

10.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  EGF/2009/016 LT/Mēbeļu ražošana.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 25. marts)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā gadā.

| (4) | Lietuva 2009. gada 23. septembrī iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz štata vietu samazināšanu mēbeļu ražošanas nozarē un 2009. gada 16. oktobrī iesniedza papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst finansiālo ieguldījumu noteikšanas prasībām, kas paredzētas 10. pantā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, un tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot līdzekļus EUR 662 088 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Lietuva 2009. gada 23. septembrī iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz štata vietu samazināšanu mēbeļu ražošanas nozarē un 2009. gada 16. oktobrī iesniedza papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst finansiālo ieguldījumu noteikšanas prasībām, kas paredzētas 10. pantā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, un tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot līdzekļus EUR 662 088 apmērā.

| (5) | EGF tādējādi ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Lietuvas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(5)

EGF tādējādi ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Lietuvas iesniegto pieteikumu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izmanto, lai nodrošinātu summu EUR 662 088 apmērā saistību un maksājumu apropriācijām.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 25. martā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/61

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsEiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošana: Lietuva/apģērbu ražošana

P7_TA(2010)0071

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

2011/C 4 E/11

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0056 – C7-0035/2010),

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) (EGF regula),

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A7-0048/2010),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstīgus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir izveidojusi atbilstīgus likumdošanas un budžeta instrumentus, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami drīz un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2008. gada 17. jūlija saskaņošanas sanāksmē pieņemto kopīgo deklarāciju finansiālajai palīdzībai, ko Eiropas Savienība sniedz atlaistiem darbiniekiem, ir jābūt dinamiskai un tā jāsniedz iespējami drīz un efektīvi, pienācīgi ņemot vērā 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu attiecībā uz lēmumu pieņemšanu par EGF izmantošanu;

| C. | tā kā Lietuva ir lūgusi palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu 45 uzņēmumos, kas visi darbojas apģērbu ražošanas nozarē (3), |
| --- | --- |

C.

tā kā Lietuva ir lūgusi palīdzību saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu 45 uzņēmumos, kas visi darbojas apģērbu ražošanas nozarē (3),

| D. | tā kā pieteikumi ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem, |
| --- | --- |

D.

tā kā pieteikumi ir saskaņā ar EGF regulā noteiktajiem atbilstības kritērijiem,

| 1. | prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF izmantošanu; |
| --- | --- |

1.

prasa iesaistītajām iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, lai paātrinātu EGF izmantošanu;

| 2. | atgādina par iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un strauju procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ; |
| --- | --- |

2.

atgādina par iestāžu apņemšanos nodrošināt netraucētu un strauju procedūru, pieņemot lēmumus par EGF izmantošanu, lai sniegtu vienreizēju, laikā ierobežotu un individuālu atbalstu ar mērķi palīdzēt darbiniekiem, kas atlaisti globalizācijas izraisītas darbinieku skaita samazināšanas dēļ;

| 3. | uzsver — tā kā tiek iesniegts aizvien vairāk pieteikumu par EGF līdzekļu izmantošanu, ir jāuzlabo procedūras norise; līdz ar to aicina Komisiju izvērtēt, kā varētu samazināt laikposmu starp dalībvalsts iesniegto pieteikumu un finanšu līdzekļu izmaksu, un pēc iespējas drīz ziņot par to Parlamentam; |
| --- | --- |

3.

uzsver — tā kā tiek iesniegts aizvien vairāk pieteikumu par EGF līdzekļu izmantošanu, ir jāuzlabo procedūras norise; līdz ar to aicina Komisiju izvērtēt, kā varētu samazināt laikposmu starp dalībvalsts iesniegto pieteikumu un finanšu līdzekļu izmaksu, un pēc iespējas drīz ziņot par to Parlamentam;

| 4. | uzsver, ka Eiropas Savienībai jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai novērstu globālās ekonomikas un finanšu krīzes sekas; uzsver to nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Eiropas Savienībai jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai novērstu globālās ekonomikas un finanšu krīzes sekas; uzsver to nozīmi, kāda var būt EGF, lai štata vietu samazināšanas dēļ atlaistos darbiniekus no jauna iekļautu darba tirgū;

| 5. | uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, lai EGF palīdzētu no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka saskaņā ar EGF regulas 6. pantu ir jānodrošina, lai EGF palīdzētu no jauna integrēties darba tirgū individuāliem darba ņēmējiem, kuri atlaisti darbinieku skaita samazināšanas dēļ; uzsver, ka EGF palīdzība neaizstāj darbības, par kurām saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai koplīgumiem atbild uzņēmumi, kā arī neaizstāj uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanas pasākumus;

| 6. | aicina Komisiju priekšlikumos par EGF izmantošanu un Komisijas gada ziņojumos iekļaut precīzu informāciju par papildu finansējumu, kas saņemts no Eiropas Sociālā fonda (ESF) un citiem struktūrfondiem; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju priekšlikumos par EGF izmantošanu un Komisijas gada ziņojumos iekļaut precīzu informāciju par papildu finansējumu, kas saņemts no Eiropas Sociālā fonda (ESF) un citiem struktūrfondiem;

| 7. | saistībā ar EGF izmantošanu atgādina Komisijai, lai tā sistemātiski nepārvieto maksājumu apropriācijas no ESF, jo EGF izveidoja kā atsevišķu īpašam mērķim paredzētu instrumentu, nosakot tā uzdevumus un termiņus; |
| --- | --- |

7.

saistībā ar EGF izmantošanu atgādina Komisijai, lai tā sistemātiski nepārvieto maksājumu apropriācijas no ESF, jo EGF izveidoja kā atsevišķu īpašam mērķim paredzētu instrumentu, nosakot tā uzdevumus un termiņus;

| 8. | uzsver, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu EGF darbība un pievienotā vērtība ir jāizvērtē, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka saistībā ar daudzgadu finanšu shēmas (2007–2013) termiņa vidusposma pārskatīšanu EGF darbība un pievienotā vērtība ir jāizvērtē, veicot vispārēju to programmu un dažādu citu instrumentu izvērtējumu, kurus izveidoja ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu;

| 9. | norāda, ka Komisijas jaunie lēmumu priekšlikumi par EGF izmantošanu attiecas uz individuālu dalībvalsts pieteikumu, kas ir saskaņā ar Parlamenta prasībām; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka Komisijas jaunie lēmumu priekšlikumi par EGF izmantošanu attiecas uz individuālu dalībvalsts pieteikumu, kas ir saskaņā ar Parlamenta prasībām;

| 10. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

10.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 11. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

11.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

12.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

(3)  EGF/2009/018 LT/Apģērbu ražošana.

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsPIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

(2010. gada 25. marts)

par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) un jo īpaši tā 28. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi (2) un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu atlaistajiem darba ņēmējiem, kas cieš no lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem no jauna integrēties darba tirgū.

| (2) | Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. |
| --- | --- |

(2)

Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot no 2009. gada 1. maija, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot atbalstu darba ņēmējiem, kuru atlaišana ir saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi.

| (3) | Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā gadā. |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF līdzekļus var izmantot ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā gadā.

| (4) | Lietuva 2009. gada 23. septembrī iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz štata vietu samazināšanu apģērbu ražošanas nozarē. Šis pieteikums atbilst finansiālo ieguldījumu noteikšanas prasībām, kas paredzētas 10. pantā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, un tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot līdzekļus EUR 523 481 apmērā. |
| --- | --- |

(4)

Lietuva 2009. gada 23. septembrī iesniedza pieteikumu izmantot EGF attiecībā uz štata vietu samazināšanu apģērbu ražošanas nozarē. Šis pieteikums atbilst finansiālo ieguldījumu noteikšanas prasībām, kas paredzētas 10. pantā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, un tādēļ Komisija ierosina atļaut izmantot līdzekļus EUR 523 481 apmērā.

| (5) | EGF tādējādi ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Lietuvas iesniegto pieteikumu, |
| --- | --- |

(5)

EGF tādējādi ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Lietuvas iesniegto pieteikumu,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Eiropas Savienības 2010. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF) izmanto, lai nodrošinātu summu EUR 523 481 apmērā saistību un maksājumu apropriācijām.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2010. gada 25. martā

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp.

2

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/64

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. martsEiropas Centrālās bankas priekšsēdētāja vietnieka iecelšana

P7_TA(2010)0073

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par Padomes ieteikumu attiecībā uz Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta iecelšanu (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

2011/C 4 E/12

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (1),

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0044/2010),

ņemot vērā Reglamenta 109. pantu,

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0059/2010),

| A. | tā kā ar 2010. gada 24. februāra vēstuli Padome apspriedās ar Eiropas Parlamentu par Vítor Constâncio iecelšanu Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta amatā uz astoņu gadu pilnvaru termiņu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar 2010. gada 24. februāra vēstuli Padome apspriedās ar Eiropas Parlamentu par Vítor Constâncio iecelšanu Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta amatā uz astoņu gadu pilnvaru termiņu;

| B. | tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktā noteiktās prasības un saistībā ar 130. panta prasību par ECB pilnīgas neatkarības nodrošināšanu, un tā kā novērtēšanas procesā komiteja no kandidāta saņēma dzīvesgājuma aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja pārbaudīja amata kandidāta atbilstību, jo īpaši ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 283. panta 2. punktā noteiktās prasības un saistībā ar 130. panta prasību par ECB pilnīgas neatkarības nodrošināšanu, un tā kā novērtēšanas procesā komiteja no kandidāta saņēma dzīvesgājuma aprakstu, kā arī atbildes uz viņam nosūtīto rakstisko anketu;

| C. | tā kā komiteja 2010. gada 23. martā rīkoja divu stundu ilgu kandidāta uzklausīšanu, kuras laikā viņš uzrunāja komiteju un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā komiteja 2010. gada 23. martā rīkoja divu stundu ilgu kandidāta uzklausīšanu, kuras laikā viņš uzrunāja komiteju un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem;

| 1. | apstiprina Padomes ieteikumu Eiropadomei par Vítor Constâncio iecelšanu Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta amatā, |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes ieteikumu Eiropadomei par Vítor Constâncio iecelšanu Eiropas Centrālās bankas viceprezidenta amatā,

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropadomei un Padomei. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropadomei un Padomei.

---

(1)  Vēl nav publicēts OV.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/65

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Milan Martin Cvikl iecelšana par Revīzijas palātas locekli

P7_TA(2010)0074

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Milan Martin Cvikl par Revīzijas palātas locekli (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

2011/C 4 E/13

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0022/2010),

ņemot vērā to, ka Budžeta kontroles komiteja 2010. gada 16. marta sanāksmē uzklausīja Padomes Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0046/2010),

| A. | tā kā Milan Martin Cvikl atbilst Līguma par ES darbību 286. panta 1. punkta nosacījumiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā Milan Martin Cvikl atbilst Līguma par ES darbību 286. panta 1. punkta nosacījumiem,

| 1. | apstiprina Milan Martin Cvikl iecelšanu par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Milan Martin Cvikl iecelšanu par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/66

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Rasa Budbergyté iecelšana par Revīzijas palātas locekli

P7_TA(2010)0075

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Rasa Budbergyté par Revīzijas palātas locekli (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

2011/C 4 E/14

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0018/2010),

ņemot vērā, ka Budžeta kontroles komiteja 2010. gada 15. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0039/2010),

| A. | tā kā Rasa Budbergyté atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem, |
| --- | --- |

A.

tā kā Rasa Budbergyté atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā izklāstītajiem nosacījumiem,

| 1. | apstiprina priekšlikumu iecelt Rasa Budbergyté par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina priekšlikumu iecelt Rasa Budbergyté par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Kopienu iestādēm un dalībvalstu augstākajām revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Kopienu iestādēm un dalībvalstu augstākajām revīzijas iestādēm.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/66

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Kersti Kaljulaid iecelšana par Revīzijas palātas locekli

P7_TA(2010)0076

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Kersti Kaljulaid par Revīzijas palātas locekli (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

2011/C 4 E/15

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0016/2010),

ņemot vērā to, ka Budžeta kontroles komiteja savā 2010. gada 16. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidāti,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0045/2010),

| A. | tā kā Kersti Kaljulaid atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- |

A.

tā kā Kersti Kaljulaid atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,

| 1. | apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Kersti Kaljulaid par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Kersti Kaljulaid par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/67 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/67

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Igoru Ludboržu iecelšana par Revīzijas palātas locekli

P7_TA(2010)0077

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Igoru Ludboržu par Revīzijas palātas locekli (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

2011/C 4 E/16

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par ES darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0017/2010),

ņemot vērā, ka Budžeta kontroles komiteja 2010. gada 16. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0040/2010),

| A. | ņemot vērā, ka Igors Ludboržs atbilst Līguma par ES darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā, ka Igors Ludboržs atbilst Līguma par ES darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,

| 1. | apstiprina priekšlikumu iecelt Igoru Ludboržu par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina priekšlikumu iecelt Igoru Ludboržu par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/68

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Szabolcs Fazakas iecelšana par Revīzijas palātas locekli

P7_TA(2010)0078

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Szabolcs Fazakas par Revīzijas palātas locekli (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

2011/C 4 E/17

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0019/2010),

ņemot vērā, ka Budžeta kontroles komiteja 2010. gada 15. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0038/2010),

| A. | tā kā Szabolcs Fazakas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- |

A.

tā kā Szabolcs Fazakas atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,

| 1. | apstiprina priekšlikumu iecelt Szabolcs Fazakas par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina priekšlikumu iecelt Szabolcs Fazakas par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/68

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Ladislav Balko iecelšana par Revīzijas palātas locekli

P7_TA(2010)0079

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Ladislav Balko par Revīzijas palātas locekli (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

2011/C 4 E/18

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C7-0023/2010),

ņemot vērā, ka Budžeta kontroles komiteja 2010. gada 15. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0037/2010),

| A. | tā kā Ladislav Balko atbilst nosacījumiem, ko paredz Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punkts, |
| --- | --- |

A.

tā kā Ladislav Balko atbilst nosacījumiem, ko paredz Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punkts,

| 1. | sniedz labvēlīgu atzinumu par Ladislav Balko kandidatūras izvirzīšanu Revīzijas palātas locekļa amatam; |
| --- | --- |

1.

sniedz labvēlīgu atzinumu par Ladislav Balko kandidatūras izvirzīšanu Revīzijas palātas locekļa amatam;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Kopienu iestādēm un dalībvalstu augstākajām revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Kopienu iestādēm un dalībvalstu augstākajām revīzijas iestādēm.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/69 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/69

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Louis Galea iecelšana par Revīzijas palātas locekli

P7_TA(2010)0080

Budžeta kontroles komiteja Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Louis Galea par Revīzijas palātas locekli (C7–0020/2010 – 2010/0808(NLE))

2011/C 4 E/19

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7–0020/2010),

ņemot vērā to, ka Budžeta kontroles komiteja savā 2010. gada 15. marta sanāksmē uzklausīja Padomes Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7–0042/2010),

| A. | tā kā Louis Galea atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- |

A.

tā kā Louis Galea atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,

| 1. | apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Louis Galea par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Louis Galea par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/70

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Augustyn Bronisław Kubik iecelšana par Revīzijas palātas locekli

P7_TA(2010)0081

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Augustyn Bronisław Kubik par Revīzijas palātas locekli (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

2011/C 4 E/20

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par ES darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0021/2010),

ņemot vērā, ka Budžeta kontroles komiteja savā 2010. gada 15. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0041/2010),

| A. | tā kā Augustyn Bronisław Kubik atbilst Līguma par ES darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- |

A.

tā kā Augustyn Bronisław Kubik atbilst Līguma par ES darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,

| 1. | apstiprina priekšlikumu iecelt Augustyn Bronisław Kubik par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina priekšlikumu iecelt Augustyn Bronisław Kubik par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī citām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/70

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Jan Kinšt iecelšana par Revīzijas palātas loceki

P7_TA(2010)0082

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Jan Kinšt par Revīzijas palātas locekli (C7–0015/2010 – 2010/0803(NLE))

2011/C 4 E/21

(Apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7–0015/2010),

ņemot vērā to, ka Budžeta kontroles komiteja savā 2010. gada 16. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7–0044/2010),

| A. | tā kā Jan Kinšt atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- |

A.

tā kā Jan Kinšt atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,

| 1. | apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Jan Kinšt par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Jan Kinšt par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---

| 7.1.2011 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 4/71 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 4/71

---

Ceturtdiena, 2010. gada 25. marts
  Eoin O’Shea iecelšana par Revīzijas palātas locekli

P7_TA(2010)0083

Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta lēmums par priekšlikumu iecelt Eoin O’Shea par Revīzijas palātas locekli (C7–0033/2010 – 2010/0812(NLE))

2011/C 4 E/22

(Apspiešanās)

Eiropas Parlaments,

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7–0033/2010),

ņemot vērā to, ka Budžeta kontroles komiteja savā 2010. gada 15. marta sanāksmē uzklausīja Padomes izvirzīto Revīzijas palātas locekļa amata kandidātu,

ņemot vērā Reglamenta 108. pantu,

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7–0043/2010),

| A. | tā kā Eoin O’Shea atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eoin O’Shea atbilst Līguma par Eiropas Savienības darbību 286. panta 1. punktā noteiktajām prasībām,

| 1. | apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Eoin O’Shea par Revīzijas palātas locekli; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes priekšlikumu iecelt Eoin O’Shea par Revīzijas palātas locekli;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Padomei un informēšanas nolūkā Revīzijas palātai, kā arī pārējām Eiropas Savienības iestādēm un dalībvalstu revīzijas iestādēm.

---