# Euroopa Liidu C 7E/2011

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.CE2011.007.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 7E |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 54. köide12. jaanuar 2011 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.CE2011.007.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 7E

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

54. köide12. jaanuar 2011

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2011/C 007E/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2011 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitegaNõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010 | 1 |
| 2011/C 007E/02 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2011 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahendNõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010 | 11 |
| 2011/C 007E/03 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 3/2011 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmasNõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010 | 14 |
| 2011/C 007E/04 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 4/2011 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahendNõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010 | 17 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2011/C 007E/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2011 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitegaNõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010

1

2011/C 007E/02

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 2/2011 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahendNõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010

11

2011/C 007E/03

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 3/2011 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmasNõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010

14

2011/C 007E/04

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 4/2011 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahendNõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010

17

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 12.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 7/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 7/1

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 1/2011

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega

Nõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010

2011/C 7 E/01

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 207 lõiget 2 ja artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (2) alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga. |
| --- | --- |

(1)

Ühendus on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (2) alusel kooskõlastanud alates 2007. aastast oma piirkondlikku koostööd Aasias, Kesk-Aasias ja Ladina-Ameerikas asuvate arengumaade ning Iraagi, Iraani, Jeemeni ja Lõuna-Aafrikaga.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on aastatuhande arengueesmärke järgides kaotada vaesus. Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 peamine eesmärk on aastatuhande arengueesmärke järgides kaotada vaesus. Määruse alusel arengumaades, arenevatel territooriumitel ja arenevates piirkondades rakendatavate piirkondlike programmide raames toimuv koostöö on piiratud rahastamismeetmetega, mis peavad vastama Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.

| (3) | Liidu huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Liidul on strateegiline huvi edendada nende riikidega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust. Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse. |
| --- | --- |

(3)

Liidu huvides on asjaomaste arengumaadega sõlmitud suhteid veelgi süvendada, kuna kõnealused riigid on olulised partnerid, kes osalevad mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Liidul on strateegiline huvi edendada nende riikidega mitmekülgseid sidemeid ja toetada eelkõige majandus-, kaubandus-, akadeemilist, äri- ja teadusvahetust. Selleks on liidul tarvis konkreetset rahastamisvahendit, mille abil oleks võimalik rahastada meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumitele, kuid on otsustava tähtsusega suhete tugevdamisel ning annavad olulise panuse asjaomaste arengumaade edusammudesse.

| (4) | 2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) artikli 49 lõike 6 punktiga b. Need neli ettevalmistavat meedet on äri- ja teadusvahetus Indiaga, äri- ja teadusvahetus Hiinaga, koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega. Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus peab lõpule jõudma enne kolmanda eelarveaasta lõppu. |
| --- | --- |

(4)

2007. ja 2008. aasta eelarvemenetluse käigus loodi neli ettevalmistavat meedet kõnealuse laiendatud koostöö edendamiseks kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (3) artikli 49 lõike 6 punktiga b. Need neli ettevalmistavat meedet on äri- ja teadusvahetus Indiaga, äri- ja teadusvahetus Hiinaga, koostöö Aasia keskmise sissetulekuga riikidega ning koostöö Ladina-Ameerika keskmise sissetulekuga riikidega. Samas artiklis on sätestatud, et ettevalmistavate meetmetega seotud seadusandlik menetlus peab lõpule jõudma enne kolmanda eelarveaasta lõppu.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 1934/2006 (4) eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega. Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 1934/2006 (4) eesmärgid ja sätted on asjakohased laiendatud koostöö alustamiseks määrusega (EÜ) nr 1905/2006 hõlmatud riikidega. Seetõttu on vajalik laiendada määruse (EÜ) nr 1934/2006 piirkondlikku reguleerimisala ning näha ette rahalised vahendid koostööks asjaomaste arengumaadega.

| (6) | Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise kohaldamisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi rakendusalasse. Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus. Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta. Lisaks sellele tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid (tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid) ei satu piirkondliku reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas. |
| --- | --- |

(6)

Määruse (EÜ) nr 1934/2006 geograafilise kohaldamisala laiendamine asetab asjaomased arengumaad kahe välistegevuse rahastamisvahendi rakendusalasse. Tuleks tagada, et mõlemad rahastamisvahendid on üksteisest rangelt lahus. Määrusega (EÜ) nr 1905/2006 nähakse ette ametliku arenguabi kriteeriumitele vastavate meetmete rahastamine, määrusega (EÜ) nr 1934/2006 tuleks hõlmata üksnes sellised meetmed, mis nendele kriteeriumitele põhimõtteliselt ei vasta. Lisaks sellele tuleks tagada, et senini määrusega (EÜ) nr 1934/2006 hõlmatud riigid (tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid) ei satu piirkondliku reguleerimisala laiendamisega halvemasse olukorda, eelkõige rahastamise osas.

| (7) | Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel. |
| --- | --- |

(7)

Kuna majanduskriis on tekitanud äärmiselt pingelise eelarveolukorra kogu liidus ja soovitatav laiendamine puudutab riike, kes on mõnel juhul saavutanud liiduga võrreldava konkurentsivõime ning kus keskmine elatustase on lähedane teatud liikmesriikide omale, peaks liit oma koostöös võtma arvesse abi saavate riikide jõupingutusi Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni rahvusvaheliste kokkulepete täitmisel ning aitama neil täita ülemaailmseid eesmärke kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisel.

| (8) | Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud. Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega. |
| --- | --- |

(8)

Välistegevuse rahastamisvahendite rakendamise läbivaatamisel tehti kindlaks vastuolud sätetes, millega on abikõlbmatutena välja jäetud maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks tehtavad kulud. Järjepidevuse huvides tehakse ettepanek ühtlustada kõnealused sätted muude vahendite asjakohaste sätetega.

| (9) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1934/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1934/2006 muudetakse järgmiselt:

| 1) | määruse pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- |

1)

määruse pealkiri asendatakse järgmisega:

| 2) | artiklid 1 kuni 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 1
  Eesmärk
  1.   Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriumeid, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (5) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas. Edaspidi viidatakse neile koos kui „partnerriikidele”.
  Liidu vahenditest toetatakse käesoleva määruse kohaselt majanduslikku, rahalist, tehnilist, kultuurilist ja akadeemilist koostööd partnerriikidega artiklis 4 sätestatud valdkondades, mis jäävad nende pädevusse. Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.
  2.   Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond suhete arendamiseks liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingus sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.
  Artikkel 2
  Reguleerimisala
  1.   Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning jagada ja edendada ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtuseid. Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate kahepoolsete partneritega ja kaasarääkijatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid piirkondades, kus liidul on strateegiline huvi edendada sidemeid ja aluslepingus sätestatud väärtuseid.
  2.   Põhjendavate asjaolude esinemisel ja liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud. Vastavad tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.
  3.   Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelusid vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.
  4.   Liidu -poolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.
  5.   Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (6).
  Artikkel 3
  Üldpõhimõtted
  1.   Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.
  2.   Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajadusel diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.
  3.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.
  4.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti liidu teiste poliitikatega, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.
  5.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.
  6.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.
  Artikkel 4
  Koostöövaldkonnad
  Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, teiste eesmärkide ja põhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumidele mittevastavaid meetmeid, ja mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:






  1) | koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel; |
| --- | --- | --- |

2)

artiklid 1 kuni 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 1

Eesmärk

1.   Käesolevas määruses hõlmavad tööstus- ning teised suure sissetulekuga riigid ja territooriumid käesoleva määruse I lisas loetletud riike ja territooriumeid, ning arengumaad riike, mis on hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend) (5) ning mis on loetletud käesoleva määruse II lisas. Edaspidi viidatakse neile koos kui „partnerriikidele”.

Liidu vahenditest toetatakse käesoleva määruse kohaselt majanduslikku, rahalist, tehnilist, kultuurilist ja akadeemilist koostööd partnerriikidega artiklis 4 sätestatud valdkondades, mis jäävad nende pädevusse. Käesoleva määrusega rahastatakse meetmeid, mis ei vasta põhimõtteliselt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) arenguabikomitees kindlaksmääratud ametliku arenguabi kriteeriumitele.

2.   Partnerriikidega tehtava koostöö esmatähtis eesmärk on konkreetne reageerimine vajadusele tugevdada nendega loodud sidemeid ning jätkata sidemete arendamist nii kahepoolsel, piirkondlikul kui mitmepoolsel alusel, et luua soodsam ja läbipaistvam keskkond suhete arendamiseks liidu ja partnerriikide vahel vastavalt aluslepingus sätestatud liidu välistegevuse põhimõtetele. See puudutab muu hulgas demokraatia edendamist, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtete austamist, samuti inimväärse töö ja hea valitsemistava edendamist ning keskkonna kaitsmist, et aidata kaasa partnerriikide edasiminekule ja jätkusuutlikule arengule.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Koostöö on suunatud suhete arendamisele partnerriikidega, et edendada dialoogi ja vastastikust lähenemist ning jagada ja edendada ühesuguseid poliitilisi, majanduslikke ja institutsioonilisi struktuure ja väärtuseid. Liit soovib ka tugevdada koostööd ja teabevahetust olemasolevate või järjest olulisemaks muutuvate kahepoolsete partneritega ja kaasarääkijatega mitmepoolsetel foorumitel ja ülemaailmses juhtimises. Koostöö hõlmab ka partnereid piirkondades, kus liidul on strateegiline huvi edendada sidemeid ja aluslepingus sätestatud väärtuseid.

2.   Põhjendavate asjaolude esinemisel ja liidu rahastamise sidususe ja tõhususe tagamiseks ning piirkondliku koostöö edendamiseks võib komisjon juhul, kui rakendatav projekt või programm on oma olemuselt piirkondlik või piiriülene, artiklis 6 nimetatud iga-aastaste tegevuskavade vastuvõtmisel otsustada, et ka lisades nimetamata riigid on käesoleva määruse meetmete osas abikõlblikud. Vastavad tingimused sätestatakse artiklis 5 nimetatud mitmeaastastes koostööprogrammides.

3.   Komisjon muudab I ja II lisas esitatud loetelusid vastavalt Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni arenguabikomitees toimuvale arenguriikide loetelu korrapärasele läbivaatamisele ja teavitab sellest ka Euroopa Parlamenti ja nõukogu.

4.   Liidu -poolsel rahastamisel käesoleva määruse alusel pööratakse vajaduse korral eritähelepanu sellele, kas partnerriik järgib Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni peamisi tööstandardeid ning kas ta teeb pingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks.

5.   Käesoleva määruse II lisas nimetatud riikide puhul jälgitakse rangelt poliitika kooskõla meetmetega, mida rahastatakse vastavalt määrusele (EÜ) nr 1905/2006 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1337/2008, millega luuakse rahastamisvahend kiireks reageerimiseks toiduainete hinnatõusule arengumaades (6).

Artikkel 3

Üldpõhimõtted

1.   Liit on rajatud sellistele põhimõtetele nagu vabadus, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamine ja õigusriik ning püüab dialoogi ja koostöö kaudu edendada, arendada ja tugevdada pühendumist neile põhimõtetele partnerriikides.

2.   Käesoleva määruse rakendamisel järgitakse partnerriikidega koostöö loomisel vajadusel diferentseeritud lähenemisviisi, et võtta arvesse nende majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist tausta ning liidu konkreetseid huve, strateegiaid ja prioriteete.

3.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed hõlmavad koostöövaldkondi, mis on esitatud eelkõige liidu ja partnerriikide vahelistes instrumentides, lepingutes, deklaratsioonides ja tegevuskavades, ning valdkondi, mis puudutavad liidu konkreetseid huve ja prioriteete ning on nendega vastavuses.

4.   Käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete puhul seab liit eesmärgiks sidususe tagamise ühenduse välismeetmete muude valdkondadega ning samuti liidu teiste poliitikatega, eriti arengukoostöö vallas. See tagatakse poliitikate määratlemisel, strateegilisel kavandamisel ja programmitöös ning meetmete rakendamisel.

5.   Käesoleva määruse alusel rahastatavad meetmed täiendavad liikmesriikide ja liidu avalik-õiguslike organite jõupingutusi ning lisavad neile väärtust ärisuhete ning kultuurilise, akadeemilise ja teadusvahetuse valdkonnas.

6.   Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti ja vahetab temaga regulaarselt arvamusi.

Artikkel 4

Koostöövaldkonnad

Liidu rahastamisega toetatakse artikliga 1 kooskõlas olevaid koostöömeetmeid ja rahastamine on kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, kohaldamisala, teiste eesmärkide ja põhimõtetega. Liidu rahastamine hõlmab põhimõtteliselt ametliku arenguabi kriteeriumidele mittevastavaid meetmeid, ja mis võivad sisaldada piirkondlikku mõõdet, järgmistes koostöövaldkondades:

1)

koostöö, partnerluse ja ühisprojektide edendamine liidu ja partnerriikide majandus-, ühiskonna-, kultuuri-, teadus- ja akadeemiliste ringkondade esindajate vahel;

| 2) | kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; |
| --- | --- |

2)

kahepoolse kaubanduse, investeeringute voogude ja majanduspartnerluse stimuleerimine, pöörates tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele;

| 3) | dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

3)

dialoogi edendamine liidu ja partnerriikide poliitika-, majandus-, ühiskonna- ja kultuuritegelaste ning asjakohastes sektorites tegevate valitsusväliste organisatsioonide vahel;

| 4) | inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel; |
| --- | --- |

4)

inimestevaheliste sidemete, haridus- ja koolitusprogrammide ning loomingulise vahetuse edendamine ja vastastikuse mõistmise arendamine kultuuride vahel, eelkõige perekonna tasandil, sealhulgas meetmed, mille eesmärk on tagada ja suurendada liidu osalemist Erasmus Munduse programmis ning Euroopa haridusmessidel;

| 5) | koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muu liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus; |
| --- | --- |

5)

koostööprojektide edendamine sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, teadus ja tehnoloogia, sport ja kultuur, energeetika (eelkõige taastuvenergia), transport, keskkonnaküsimused (sealhulgas kliimamuutused), tollindus, finants-, õigus- ja inimõiguste küsimused ning mis tahes muu liidule ja partnerriikidele vastastikust huvi pakkuv küsimus;

| 6) | Euroopa Liidu teadlikkuse tõstmine ja selle mõistmise parandamine ning selle märgatavuse suurendamine partnerriikides; |
| --- | --- |

6)

Euroopa Liidu teadlikkuse tõstmine ja selle mõistmise parandamine ning selle märgatavuse suurendamine partnerriikides;

| 7) | toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele. |
| --- | --- |

7)

toetus konkreetsetele algatustele, sealhulgas teadustööle, uuringutele, katsekavadele või ühisprojektidele, mis on suunatud tõhusale ja paindlikule reageerimisele sellistele koostöö eesmärkidele, mis tulenevad arengutest liidu kahepoolsetes suhetes partnerriikidega või mille sihiks on tõuke andmine kõnealuste suhete edasisele süvendamisele ja laiendamisele.

| 3) | artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.”; |
| --- | --- |

3)

artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Mitmeaastased koostööprogrammid ei hõlma pikemat ajavahemikku kui käesoleva määruse kehtivusaeg. Programmides sätestatakse liidu konkreetsed huvid ja prioriteedid, üldised eesmärgid ja oodatavad tulemused. Programmide geograafilise hõlmatuse osas püütakse saavutada võimalikult suur tasakaal, eelkõige Erasmus Munduse programmi puhul. Ühtlasi määratakse neis kindlaks liidupoolseks rahastamiseks valitud valdkonnad ja esitatakse vastavaks ajavahemikuks rahaeraldiste soovituslik jaotus nii kokku kui iga prioriteetse valdkonna ja partnerriigi või partnerriikide rühma jaoks eraldi. Vajadusel võib eraldiste suurus olla antud teatud vahemikus. Mitmeaastased koostööprogrammid vaadatakse läbi vahekokkuvõtete tegemiseks; vajaduse korral rakendatakse eriotstarbelist läbivaatamist.”;

| 4) | artiklis 6 asendatakse lõige 1 järgmisega:
  „1.   Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”; |
| --- | --- |

4)

artiklis 6 asendatakse lõige 1 järgmisega:

„1.   Komisjon võtab vastu iga-aastased tegevuskavad, mille aluseks on artiklis 5 nimetatud mitmeaastased koostööprogrammid, ning edastab need samaaegselt Euroopa Parlamendile ja nõukogule.”;

| 5) | artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõik muutub lõikeks 1; |
| --- | --- | --- |

5)

artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõik muutub lõikeks 1;

| b) | lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmisega:






  „e) | partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punktid e ja f asendatakse järgmisega:

„e)

partnerriikide ja -piirkondade ning liidu asutatud ühisorganid;

| f) | liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;”; |
| --- | --- |

f)

liidu institutsioonid ja organid, kuid üksnes artiklis 9 nimetatud toetusmeetmete rakendamiseks;”;

| c) | lisatakse järgmised lõiked:
  „2.   Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta), (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) (8) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.
  3.   Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks. |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmised lõiked:

„2.   Nõukogu 20. juuni 1996. aasta määruse (EÜ) nr 1257/96 (humanitaarabi kohta), (7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1717/2006 (stabiliseerimisvahendi kehtestamise kohta) (8) ja määruse (EÜ) nr 1905/2006 alla kuuluvaid meetmeid, mis on nende määruste alusel abikõlblikud, ei rahastata käesoleva määruse alusel.

3.   Käesoleva määruse kohast liidu abi ei kasutata relvade või laskemoona hankimise ega sõjalise või kaitseotstarbega operatsioonide rahastamiseks.

| 6) | artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liidu rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”; |
| --- | --- |

6)

artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liidu rahastamist ei kasutata põhimõtteliselt maksude, tollimaksude või muude lõivude tasumiseks partnerriikides.”;

| 7) | artiklit 9 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.”; |
| --- | --- | --- |

7)

artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liidu rahastamisest võib katta kulutusi, mis on seotud käesoleva määruse rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks otseselt vajalike ettevalmistuste, järelmeetmete, seire, auditeerimise ja hindamisega, samuti mis tahes muid haldus- või tehnilise abiga seotud kulutusi, mis komisjonil, sealhulgas tema delegatsioonidel partnerriikides, võivad tekkida käesoleva määruse alusel rahastatavate operatsioonide haldamisel.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon võtab mitmeaastaste koostööprogrammidega mittehõlmatud toetusmeetmed vastu ja edastab need üheaegselt Euroopa Parlamendile ning nõukogule.”;

| 8) | artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega:
  „Liidu finantshuvide kaitsmine”; |
| --- | --- | --- |

8)

artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Liidu finantshuvide kaitsmine”;

| b) | lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:
  „1.   Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (9) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).
  2.   Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule. |
| --- | --- |

b)

lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

„1.   Mis tahes käesolevast määrusest tulenevad lepingud sisaldavad sätteid, mis tagavad liidu finantshuvide kaitse, eelkõige seoses eeskirjade eiramise, pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevusega, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta, (9) nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramise eest (10) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta (11).

2.   Lepingutes antakse komisjonile ja kontrollikojale selgesõnaliselt õigus iga liidu vahendeid saanud töövõtja või alltöövõtja auditeerimiseks, sealhulgas dokumentide auditeerimiseks või kohapealseks auditeerimiseks. Lepingutes on samuti selgelt väljendatud komisjoni volitused läbi viia kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi vastavalt määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 sätestatule.

| 9) | artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Hindamine
  1.   Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajadusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.
  2.   Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja artikli 15 lõikes 1 nimetatud komiteele.
  3.   Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.;
  Artikkel 14
  Aastaaruanne
  Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tagajärjed ja mõjud.”; |
| --- | --- |

9)

artiklid 13 ja 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Hindamine

1.   Komisjon hindab korrapäraselt käesoleva määruse alusel rahastatud tegevusi ja programme, vajadusel või Euroopa Parlamendi või nõukogu taotlusel sõltumatute välishindamiste abil, et teha kindlaks, kas eesmärgid on saavutatud ning et võimaldada tal koostada soovitusi tulevaste meetmete parandamiseks. Neid tulemusi võetakse arvesse programmide kavandamisel ja vahendite eraldamisel.

2.   Komisjon saadab teavitamise eesmärgil lõikes 1 nimetatud hindamisaruanded Euroopa Parlamendile ja artikli 15 lõikes 1 nimetatud komiteele.

3.   Komisjon kaasab käesoleva määruse alusel tehtava liidu koostöö hindamisetappi asjaomased sidusrühmad, sealhulgas valitsusvälised osalejad.;

Artikkel 14

Aastaaruanne

Komisjon vaatab läbi käesoleva määruse alusel võetud meetmete rakendamisel tehtud edusammud ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule üksikasjaliku aastaaruande käesoleva määruse rakendamise kohta. Aruandes esitatakse eelarve rakendamise tulemused ja tutvustatakse kõiki rahastatud meetmeid ja programme ning võimaluste piires tuuakse välja koostöömeetmete ja -programmide peamised tagajärjed ja mõjud.”;

| 10) | artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16
  Finantssätted
  Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007 kuni 2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.”; |
| --- | --- |

10)

artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Finantssätted

Käesoleva määruse rakendamise võrdlussumma ajavahemikuks 2007 kuni 2013 on 172 miljonit eurot I lisas loetletud riikide ja 176 miljonit eurot II lisas loetletud riikide puhul. Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad iga-aastased assigneeringud finantsraamistiku piires.”;

| 11) | lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

  Käesoleva määrusega hõlmatud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumide loetelu”; |
| --- | --- |

11)

lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

Käesoleva määrusega hõlmatud tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumide loetelu”;

| 12) | lisatakse uus, II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

12)

lisatakse uus, II lisa, mille tekst on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

2

(3)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

5

(6)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 62.”;

6

(7)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk. 1.

7

(8)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.”;

8

(9)  EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.

9

(10)  EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.

10

(11)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.”;

11

---

LISA

„II LISA

Määrusega hõlmatud arengumaade loetelu

Ladina-Ameerika

| 1. | Argentina |
| --- | --- |

1.

Argentina

| 2. | Boliivia |
| --- | --- |

2.

Boliivia

| 3. | Brasiilia |
| --- | --- |

3.

Brasiilia

| 4. | Tšiili |
| --- | --- |

4.

Tšiili

| 5. | Colombia |
| --- | --- |

5.

Colombia

| 6. | Costa Rica |
| --- | --- |

6.

Costa Rica

| 7. | Kuuba |
| --- | --- |

7.

Kuuba

| 8. | Ecuador |
| --- | --- |

8.

Ecuador

| 9. | El Salvador |
| --- | --- |

9.

El Salvador

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mehhiko |
| --- | --- |

12.

Mehhiko

| 13. | Nicaragua |
| --- | --- |

13.

Nicaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguay |
| --- | --- |

15.

Paraguay

| 16. | Peruu |
| --- | --- |

16.

Peruu

| 17. | Uruguay |
| --- | --- |

17.

Uruguay

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Aasia

| 19. | Afganistan |
| --- | --- |

19.

Afganistan

| 20. | Bangladesh |
| --- | --- |

20.

Bangladesh

| 21. | Bhutan |
| --- | --- |

21.

Bhutan

| 22. | Birma/Myanmar |
| --- | --- |

22.

Birma/Myanmar

| 23. | Kambodža |
| --- | --- |

23.

Kambodža

| 24. | Hiina |
| --- | --- |

24.

Hiina

| 25. | India |
| --- | --- |

25.

India

| 26. | Indoneesia |
| --- | --- |

26.

Indoneesia

| 27. | Korea Rahvademokraatlik Vabariik |
| --- | --- |

27.

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

| 28. | Laos |
| --- | --- |

28.

Laos

| 29. | Malaisia |
| --- | --- |

29.

Malaisia

| 30. | Maldiivid |
| --- | --- |

30.

Maldiivid

| 31. | Mongoolia |
| --- | --- |

31.

Mongoolia

| 32. | Nepal |
| --- | --- |

32.

Nepal

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filipiinid |
| --- | --- |

34.

Filipiinid

| 35. | Sri Lanka |
| --- | --- |

35.

Sri Lanka

| 36. | Tai |
| --- | --- |

36.

Tai

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Kesk-Aasia

| 38. | Kasahstan |
| --- | --- |

38.

Kasahstan

| 39. | Kirgiisi Vabariik |
| --- | --- |

39.

Kirgiisi Vabariik

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Türkmenistan |
| --- | --- |

41.

Türkmenistan

| 42. | Usbekistan |
| --- | --- |

42.

Usbekistan

Lähis-Ida

| 43. | Iraan |
| --- | --- |

43.

Iraan

| 44. | Iraak |
| --- | --- |

44.

Iraak

| 45. | Jeemen |
| --- | --- |

45.

Jeemen

Lõuna-Aafrika

| 46. | Lõuna-Aafrika Vabariik” |
| --- | --- |

46.

Lõuna-Aafrika Vabariik”

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 21. aprillil 2009 vastu ettepaneku (1) määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 21. oktoobril 2010.

Nõukogu võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 10. detsembril 2010.

II.   EESMÄRK

Kõnealune ettepanek esitati osana välistegevuse rahastamisvahendite vahekokkuvõttest. Peamine eesmärk on laiendada algse määruse kohaldamisala mitmetele riikidele, kes on hõlmatud 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning anda nõuetekohane õiguslik alus meetmetele, mis ei kuulu arengukoostöö rahastamisvahendi määruse kohaldamisalasse, kuna ei kujuta endast OECD määratletud ametlikku arenguabi. Tööstusriikidega tehtava koostöö rahastamisvahendi määruse muutmine võimaldab seega tugevdada sidemeid ja arendada suhteid oluliste üleilmsete esilekerkivate partneritega, kellega Euroopa Liidul on strateegiline huvi edendada mitmekülgseid sidemeid ja luua soodsam keskkond suhete arenguks. Samuti annab see aluse suheteks keskmise sissetulekuga riikidega, kes on huvitatud majandus-, kaubandus-, akadeemilisest, äri- ja teadusvahetusest Euroopa Liiduga.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Üldmärkused

Komisjon esitas ettepaneku Nice'i lepingu sätete kohaselt, mis nõuavad konsulteerimist Euroopa Parlamendiga. Pärast Lissaboni lepingu jõustumist 1. detsembril 2009 eeldab õiguslik alus seadusandliku tavamenetluse kohaldamist. Neid muudatusi silmas pidades pöördus nõukogu Euroopa Parlamendi poole õigusloome protsessi varases etapis ning alustas institutsioonide vahelisi sisulisi läbirääkimisi. Selle tulemusel jõuti mitmete Euroopa Parlamendi poolt esimesel lugemisel tehtud muudatuste suhtes lähedastele seisukohtadele, mis võimaldas nõukogul inkorporeerida paljud Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel tehtud muudatused oma esimese lugemise seisukohta.

Siiski ei ole nõukogul võimalik nõustuda Euroopa Parlamendiga kahes küsimuses: delegeeritud õigusaktide menetluse kohaldamine (ELi toimimise lepingu artikkel 290) ning finantssätteid käsitleva artikli 16 muutmine.

Konkreetsed märkused

1)   Delegeeritud õigusaktid (ELi toimimise lepingu artikkel 290)

Euroopa Parlament võttis vastu mitmed muudatused, millega nähakse ette delegeeritud õigusaktide menetluse kohaldamine mitmeaastaste koostööprogrammide (mitmeaastaste strateegiadokumentide) vastuvõtmisel. See ei ole nõukogule vastuvõetav. Nõukogu on seisukohal, et mitmeaastaste koostööprogrammide puhul, mis ei ole õiguslikult siduvad aktid, ei ole tegemist põhiõigusakti täiendavate või muutvate üldkohaldatavate aktidega. Need on rakendusaktid ELi toimimise lepingu artikli 291 tähenduses.

2)   Artikkel 16 finantssätete kohta

Euroopa Parlamendi vastuvõetud muudatused artikli 16 kohta ei ole nõukogule vastuvõetavad. Samas kui sarnast muret väljendati nõukogus assigneeringute planeerimise ja võimalike ümberpaigutamiste suhtes ühelt eelarverealt teisele, on nõukogu seisukohal, et nende küsimuste suhtes peavad otsuse vastu võtma kaks eelarvepädevat institutsiooni – nõukogu ja Euroopa Parlament – iga-aastase eelarvemenetluse raames ning neid küsimusi ei peaks käsitlema õigusaktis. Seega eelistab nõukogu teksti komisjoni algselt esitatud kujul koos komisjoni avaldusega, milles ta veel kord annab tagatised vahendite kasutamise suhtes. Kõnealune avaldus on lisatud nõukogu esimese lugemise seisukoha juurde.

IV.   JÄRELDUS

Muudetud määruse osas varasele kokkuleppele jõudmiseks alustas nõukogu Euroopa Parlamendiga sisulisi läbirääkimisi, mida hõlbustas Euroopa Komisjon. Läbirääkimiste tulemusel jõuti teksti suhtes laialdasele üksmeelele. Kuna komisjoni ettepanek nõukogule suuri raskusi ei põhjustanud, tegi nõukogu olulisi jõupingutusi, et reageerida Euroopa Parlamendi väljendatud muredele seoses muudetud määruse kohaldamisega.

Nõukogu kutsub Euroopa Parlamenti üles nõustuma käesoleva tekstiga, mis kajastab läbirääkimistel saavutatud kompromisse, et määrus saaks jõustuda 2010. aastal. Sellisel juhul ei lähe 2010. aasta eelarvesse juba kantud vahendid kavandatavate projektide jaoks kaduma.

---

(1)  KOM(2009) 197 lõplik/2.

---

Komisjoni avaldus artikli 16 kohta

Määruses käsitletakse teatud hulga konkreetsete mitteametlike arenguabitegevuste toetamise küsimust arengukoostöö vahendi alla kuuluvates riikides (arengukoostöö vahendi määrus (EÜ) nr 1905/2006). Kõnealune määrus peaks pakkuma sellele probleemile ühekordse lahenduse.

Komisjon kinnitab taas, et vaesuse kaotamine, sealhulgas aastatuhande eesmärkide järgimine, on ja jääb tema arengukoostöö peamiseks eesmärgiks.

Komisjon tuletab meelde, et artiklis 16 kindlaksmääratud lähtesummat II lisas toodud riikide jaoks kohaldatakse mitteametlike arenguabitegevuste jaoks ettenähtud sihtotstarbeliste eelarveridade kaudu.

Lisaks kinnitab komisjon oma kavatsust pidada ajavahemikul 2007–2013 kinni arengukoostöö vahendi määruse (määrus (EÜ) nr 1905/2006) artiklis 38 kindlaksmääratud lähtesummast ning sama määruse arenguabi kriteeriumite täitmist käsitlevatest sätetest. Komisjon tuletab meelde, et tema praeguse rahastamiskava kohaselt ületatakse see lähtesumma 2013. aastal.

Seoses sellega kavatseb komisjon esitada eelarveprojektid, millega tagatakse arengukoostöö vahendi määruse nr 1905/2006 kohaselt ajavahemikul kuni 2013. aastani Aasiale ja Ladina-Ameerikale ettenähtud arenguabi kasv selliselt, et see ei mõjuta praegu arengukoostöö vahendi määruse ja ELi eelarve kohaselt kavandatud arenguabi suurust üldiselt.

---

| 12.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 7/11 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 7/11

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 2/2011

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

Nõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010

2011/C 7 E/02

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend), (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta), (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega), (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend), (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007 (millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend), (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 (rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas) (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006 (8). |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006 (millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend), (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006 (millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta), (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006 (millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega), (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006 (millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend), (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007 (millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend), (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1889/2006 (rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas) (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1905/2006 (8).

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1905/2006 rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta kõnealuse määruse asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liidu abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta kõnealuse määruse asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega.

| (3) | Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1905/2006 artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

..., ...

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

2

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.

6

(7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

8

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 21. aprillil 2009 vastu määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 21. oktoobril 2010.

Nõukogu võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 10. detsembril 2010.

II.   EESMÄRK

Arengukoostöö rahastamisvahend on üks kahest ELi välistegevuse rahastamisvahendist, millega ei tehta erandit põhimõttest, et ELi abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Teiseks selliseks rahastamisvahendiks on demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR).

Kõigi teiste ELi välistegevuse rahastamisvahenditega sätestatakse, et ELi abi ei tohi põhimõtteliselt kasutada selliste kulude rahastamiseks, võimaldades seega vajadusel ning programmide ja projektide nõuetekohase elluviimise huvides üksikjuhtumipõhist paindlikkust.

Komisjoni ettepaneku eesmärk on ühtlustada käesoleva õigusakti asjakohased sätted teiste õigusaktide sätetega ning lisada määruse artikli 25 lõikesse 2 sõna „põhimõtteliselt”.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Nõukogu sai probleemideta heaks kiita muudatuse, mille komisjon tegi oma esialgses ettepanekus, et ühtlustada olemasolevate rahastamisvahendite asjakohaseid sätteid.

Nõukogu kiitis selguse ja täpsuse huvides ka heaks Euroopa Parlamendi tehtud kolm tehnilist laadi muudatust. Eelkõige on nõukogu nõus sellega, et esialgne ettepanek jagatakse kaheks, et eraldi käsitleda kaht eraldiseisvat rahastamisvahendit, milleks on arengukoostöö rahastamisvahend ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend.

Nõukogu ei saanud siiski heaks kiita neid Euroopa Parlamendi tehtud muudatusi, mille kohaselt kohaldatakse mitmeaastaste koostööprogrammide ja strateegiadokumentide vastuvõtmisel delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise menetlust (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290). Nõukogu on seisukohal, et õiguslikult mittesiduvad mitmeaastased koostööprogrammid ei ole üldkohaldatavad aktid, mis täiendavad või muudavad seadusandlikku akti. Tegemist on rakendusaktidega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 tähenduses.

IV.   JÄRELDUS

Komisjoni ettepaneku heakskiitmine ei valmistanud nõukogule probleeme ning lisaks kiitis nõukogu heaks mitmed Euroopa Parlamendi tehtud muudatused.

Nõukogu on seisukohal, et tema esimese lugemise seisukoht on tasakaalustatud kompromiss ning kutsub Euroopa Parlamenti nõustuma kõnealuse tekstiga, et säilitada esialgse ettepaneku vaimu ja eesmärki, st tagada ELi välistegevuse rahastamisvahendite järjepidevus ning võimaldada minimaalne kuid vajalik paindlikkus nende rakendamisel.

---

| 12.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 7/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 7/14

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 3/2011

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas

Nõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010

2011/C 7 E/03

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1 ja artiklit 212,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend, (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1889/2006 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8). |
| --- | --- |

(1)

Ühenduse välisabi tõhustamiseks ja läbipaistvamaks muutmiseks loodi 2006. aastal abi kavandamise ja osutamise uus raamistik. See raamistik sisaldab nõukogu 17. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1085/2006, millega luuakse ühinemiseelse abi rahastamisvahend, (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (3) nõukogu 21. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1934/2006, millega luuakse rahastamisvahend koostööks tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumitega, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1717/2006, millega kehtestatakse stabiliseerimisvahend, (5) nõukogu 19. veebruari 2007. aasta määrust (Euratom) nr 300/2007, millega luuakse tuumaohutusalase koostöö rahastamisvahend, (6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1889/2006 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend (8).

| (2) | Nimetatud määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liit abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ) nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud määruste rakendamisel puudub järjepidevus seoses erandiga põhimõttest, et liit abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Seda arvestades tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ) nr 1889/2006 asjakohaseid sätteid, et viia see vastavusse muude osutatud õigusaktidega.

| (3) | Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4. |
| --- | --- |

(3)

Käesolev määrus ei lähe määruse eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

| (4) | Määrust (EÜ) nr 1889/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(4)

Määrust (EÜ) nr 1889/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1889/2006 artikli 13 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

2

(3)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41.

4

(5)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 81, 22.3.2007, lk 1.

6

(7)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

8

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 21. aprillil 2009 vastu määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend, ning määrust (EÜ) nr 1889/2006 rahastamisvahendi loomise kohta demokraatia ja inimõiguste edendamiseks kogu maailmas.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 21. oktoobril 2010.

Nõukogu võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 10. detsembril 2010.

II.   EESMÄRK

Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend (EIDHR) on üks kahest ELi välistegevuse rahastamisvahendist, millega ei tehta erandit põhimõttest, et ELi abi ei kasutata maksude, lõivude ja muude tasude maksmiseks. Teiseks selliseks rahastamisvahendiks on arengukoostöö rahastamisvahend.

Kõigi teiste ELi välistegevuse rahastamisvahenditega sätestatakse, et ELi abi ei tohi põhimõtteliselt kasutada selliste kulude rahastamiseks, võimaldades seega vajadusel ning programmide ja projektide nõuetekohase elluviimise huvides üksikjuhtumipõhist paindlikkust.

Komisjoni ettepaneku eesmärk on ühtlustada käesoleva õigusakti asjakohased sätted teiste õigusaktide sätetega ning lisada määruse artikli 13 lõikesse 6 sõna „põhimõtteliselt”.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Nõukogu sai probleemideta heaks kiita muudatuse, mille komisjon tegi oma esialgses ettepanekus, et ühtlustada olemasolevate rahastamisvahendite asjakohaseid sätteid.

Nõukogu kiitis selguse ja täpsuse huvides ka heaks Euroopa Parlamendi tehtud kolm tehnilist laadi muudatust. Eelkõige on nõukogu nõus sellega, et esialgne ettepanek jagatakse kaheks, et eraldi käsitleda kaht eraldiseisvat rahastamisvahendit, milleks on arengukoostöö rahastamisvahend ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend.

Nõukogu ei saanud siiski heaks kiita neid Euroopa Parlamendi tehtud muudatusi, mille kohaselt kohaldatakse mitmeaastaste koostööprogrammide ja strateegiadokumentide vastuvõtmisel delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise menetlust (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290). Nõukogu on seisukohal, et õiguslikult mittesiduvad mitmeaastased koostööprogrammid ei ole üldkohaldatavad aktid, mis täiendavad või muudavad seadusandlikku akti. Tegemist on rakendusaktidega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 tähenduses.

IV.   JÄRELDUS

Komisjoni ettepaneku heakskiitmine ei valmistanud nõukogule probleeme ning lisaks kiitis nõukogu heaks mitmed Euroopa Parlamendi tehtud muudatused.

Nõukogu on seisukohal, et tema esimese lugemise seisukoht on tasakaalustatud kompromiss ning kutsub Euroopa Parlamenti nõustuma kõnealuse tekstiga, et säilitada esialgse ettepaneku vaimu ja eesmärki, st tagada ELi välistegevuse rahastamisvahendite järjepidevus ning võimaldada minimaalne kuid vajalik paindlikkus nende rakendamisel.

---

| 12.1.2011 | ET | Euroopa Liidu Teataja | CE 7/17 |
| --- | --- | --- | --- |

12.1.2011

ET

Euroopa Liidu Teataja

CE 7/17

---

NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHT (EL) nr 4/2011

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend

Nõukogu poolt vastu võetud 10. detsembril 2010

2011/C 7 E/04

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 209 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu arengupoliitika eesmärk on vähendada vaesust ja lõpuks see kaotada. |
| --- | --- |

(1)

Liidu arengupoliitika eesmärk on vähendada vaesust ja lõpuks see kaotada.

| (2) | Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja vähendada vaesust ning pikemas perspektiivis see kaotada kogu maailmas. |
| --- | --- |

(2)

Liit kui Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) liige on pühendunud kaubandusküsimuste kaasamisele arengustrateegiatesse ja rahvusvahelise kaubavahetuse edendamisele, et kiirendada majanduse arengut ja vähendada vaesust ning pikemas perspektiivis see kaotada kogu maailmas.

| (3) | Liit toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike (AKV riigid) vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust. |
| --- | --- |

(3)

Liit toetab Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riike (AKV riigid) vaesuse vähendamise, jätkusuutliku majandusliku ja sotsiaalse arengu teel ning tunnistab nende riikide kaubasektorite olulisust.

| (4) | Liit on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng. Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige enamsoodustustariifi liberaliseerimisega WTO raames ning liidu ja Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepetega. Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programm (edaspidi „programm”) lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1905/2006 (2). |
| --- | --- |

(4)

Liit on pühendunud arenguriikide sujuva ja järkjärgulise maailmamajandusse kaasamise toetamisele eesmärgiga tagada jätkusuutlik areng. Peamistel banaane eksportivatel AKV riikidel võib esineda probleeme seoses kauplemise korra muutumisega, eelkõige enamsoodustustariifi liberaliseerimisega WTO raames ning liidu ja Ladina-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepetega. Seepärast tuleks AKV riikide banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programm (edaspidi „programm”) lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusesse (EÜ) nr 1905/2006 (2).

| (5) | Programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud banaanikasvatuspiirkondade ja banaanide väärtusahelas osalevate elanike, eelkõige väiketootjate ja -ettevõtjate elatustaseme tõstmisele ja elutingimuste parandamisele, samuti töönormidele, töötervishoiu- ja ohutusstandarditele vastavuse parandamisele, eelkõige pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Samuti tuleks meetmetega toetada banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumist ja vajaduse korral ümberkorraldamist sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmete eesmärk peaks olema tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus, majandustegevuse mitmekesistamine ja investeerimine konkurentsivõime suurendamisse, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse kogemusi ja tulemusi, mis on saadud traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2686/94 (3) ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele antava toetuse eriraamistikuga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 856/1999 (4) ning vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1609/1999 (5). Liit tunnistab, et on oluline edendada banaanikaubandusest saadava tulu õiglasemat jaotumist. |
| --- | --- |

(5)

Programmi raames võetavad rahalise abi meetmed peaksid olema suunatud banaanikasvatuspiirkondade ja banaanide väärtusahelas osalevate elanike, eelkõige väiketootjate ja -ettevõtjate elatustaseme tõstmisele ja elutingimuste parandamisele, samuti töönormidele, töötervishoiu- ja ohutusstandarditele vastavuse parandamisele, eelkõige pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Samuti tuleks meetmetega toetada banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumist ja vajaduse korral ümberkorraldamist sektorikohase eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmete eesmärk peaks olema tagada sotsiaalvaldkonna vastupidavus, majandustegevuse mitmekesistamine ja investeerimine konkurentsivõime suurendamisse, juhul kui see on elujõuline strateegia, võttes arvesse kogemusi ja tulemusi, mis on saadud traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele mõeldud eriabisüsteemiga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 2686/94 (3) ja traditsioonilistele banaane tarnivatele AKV riikidele antava toetuse eriraamistikuga vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 856/1999 (4) ning vastavalt komisjoni määrusele (EÜ) nr 1609/1999 (5). Liit tunnistab, et on oluline edendada banaanikaubandusest saadava tulu õiglasemat jaotumist.

| (6) | Kõnealune programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud liitu märkimisväärses koguses banaane ja keda mõjutab Genfi banaanikaubanduslepingu raames (6) või liidu ning teatavate Ladina- ja Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete tagajärjel toimuv liberaliseerimine. Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistikul. Programm on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on ümberkorralduslik, lähtub konkurentsivõime suurendamise eesmärgist ja on seega ajutine, kestusega neli aastat (2010–2013). |
| --- | --- |

(6)

Kõnealune programm peaks aitama kaasa kohanemisprotsessile nendes AKV riikides, kes on viimastel aastatel eksportinud liitu märkimisväärses koguses banaane ja keda mõjutab Genfi banaanikaubanduslepingu raames (6) või liidu ning teatavate Ladina- ja Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete tagajärjel toimuv liberaliseerimine. Programm põhineb tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistikul. Programm on kooskõlas liidu rahvusvaheliste kohustustega WTO raames ning on ümberkorralduslik, lähtub konkurentsivõime suurendamise eesmärgist ja on seega ajutine, kestusega neli aastat (2010–2013).

| (7) | Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta teatise „Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta” järelduste kohaselt andsid varasemad abiprogrammid märkimisväärse panuse majanduse eduka mitmekesistamise suutlikkuse paranemisse, kuigi täpset mõju ei saa veel kindlaks määrata ning AKV riikide banaaniekspordi jätkusuutlikkus on endiselt habras. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni 17. märtsi 2010. aasta teatise „Kahe aasta aruanne tavapärastele AKV banaanitarnijatele antava toetuse eriraamistiku kohta” järelduste kohaselt andsid varasemad abiprogrammid märkimisväärse panuse majanduse eduka mitmekesistamise suutlikkuse paranemisse, kuigi täpset mõju ei saa veel kindlaks määrata ning AKV riikide banaaniekspordi jätkusuutlikkus on endiselt habras.

| (8) | Komisjon on hinnanud toetuste eriraamistiku programmi, kuid ei ole läbi viinud banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete mõjuhinnangut. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on hinnanud toetuste eriraamistiku programmi, kuid ei ole läbi viinud banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete mõjuhinnangut.

| (9) | Komisjon peaks jälgima, et kõnealune programm oleks kooskõlas abisaajariikides rakendatavate piirkondlike ja riiklike näidisprogrammidega, eelkõige seoses majanduslike, põllumajanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisega. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon peaks jälgima, et kõnealune programm oleks kooskõlas abisaajariikides rakendatavate piirkondlike ja riiklike näidisprogrammidega, eelkõige seoses majanduslike, põllumajanduslike, sotsiaalsete ja keskkonnaalaste eesmärkide saavutamisega.

| (10) | Peaaegu 2 % maailma banaanikaubandusest on sertifitseeritud õiglase kaubanduse süsteemi tootjaorganisatsioonide poolt. Õiglase kaubanduse miinimumhinnad määratakse jätkusuutliku tootmise kulude alusel, mis kehtestatakse sidusrühmadega konsulteerides, eesmärgiga võtta arvesse rahuldavate sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimisega seotud kulusid ning toota mõistlikku kasumit, et tootjad saaksid endale elatise tagada pikemaks ajaks. |
| --- | --- |

(10)

Peaaegu 2 % maailma banaanikaubandusest on sertifitseeritud õiglase kaubanduse süsteemi tootjaorganisatsioonide poolt. Õiglase kaubanduse miinimumhinnad määratakse jätkusuutliku tootmise kulude alusel, mis kehtestatakse sidusrühmadega konsulteerides, eesmärgiga võtta arvesse rahuldavate sotsiaalsete ja keskkonnastandardite järgimisega seotud kulusid ning toota mõistlikku kasumit, et tootjad saaksid endale elatise tagada pikemaks ajaks.

| (11) | Kohalike töötajate ekspluateerimise ärahoidmiseks tuleks banaanisektori tootmisahelas saavutada kokkulepe sektori toodetud tulu õiglase jaotamise osas. |
| --- | --- |

(11)

Kohalike töötajate ekspluateerimise ärahoidmiseks tuleks banaanisektori tootmisahelas saavutada kokkulepe sektori toodetud tulu õiglase jaotamise osas.

| (12) | Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1905/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Liidu abi rakendamine
  Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse liidu abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide kaudu.” |
| --- | --- |

1)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Liidu abi rakendamine

Kooskõlas käesoleva määruse üldeesmärgi, reguleerimisala, eesmärkide ja üldpõhimõtetega rakendatakse liidu abi artiklites 5–16 sätestatud geograafiliste ja temaatiliste programmide ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide kaudu.”

| 2) | Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 17a
  Peamised banaane tarnivad AKV riigid
  1.   IIIa lisas loetletud banaane tarnivate AKV riikide suhtes kohaldatakse banaanisektoris võetavaid kaasnevaid meetmeid. Liidu abi suunatakse nende riikide kohandumisprotsessi toetamisele pärast liidu banaanituru liberaliseerimist WTO raames. Liidu abi kasutatakse eelkõige vaesuse vastu võitlemiseks, parandades asjaomaste põllumajandustootjate ja isikute, sh väikeettevõtjate elatustaset ja elutingimusi, muu hulgas töö- ja ohutusnormidele ning keskkonnastandarditele vastavust, sealhulgas pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Liidu abi andmisel arvestatakse nii nende riikide poliitika ja kohanemisstrateegiate kui ka regionaalkeskkonnaga (liidu äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide läheduse tähenduses) ning pööratakse eritähelepanu järgmistele koostöövaldkondadele:






  a) | banaaniekspordisektori konkurentsivõime tõstmine, kui see on jätkusuutlik, arvestades seejuures ahela eri sidusrühmade olukorda; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse artikkel järgmises sõnastuses:

„Artikkel 17a

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

1.   IIIa lisas loetletud banaane tarnivate AKV riikide suhtes kohaldatakse banaanisektoris võetavaid kaasnevaid meetmeid. Liidu abi suunatakse nende riikide kohandumisprotsessi toetamisele pärast liidu banaanituru liberaliseerimist WTO raames. Liidu abi kasutatakse eelkõige vaesuse vastu võitlemiseks, parandades asjaomaste põllumajandustootjate ja isikute, sh väikeettevõtjate elatustaset ja elutingimusi, muu hulgas töö- ja ohutusnormidele ning keskkonnastandarditele vastavust, sealhulgas pestitsiidide kasutamise ja nendega kokkupuutumise osas. Liidu abi andmisel arvestatakse nii nende riikide poliitika ja kohanemisstrateegiate kui ka regionaalkeskkonnaga (liidu äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide läheduse tähenduses) ning pööratakse eritähelepanu järgmistele koostöövaldkondadele:

a)

banaaniekspordisektori konkurentsivõime tõstmine, kui see on jätkusuutlik, arvestades seejuures ahela eri sidusrühmade olukorda;

| b) | banaanidest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine, juhul kui see on elujõuline strateegia; |
| --- | --- |

b)

banaanidest sõltuvate piirkondade majanduse mitmekesistamise edendamine, juhul kui see on elujõuline strateegia;

| c) | tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise, ja makromajandusliku stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda. |
| --- | --- |

c)

tegelemine kohanemisprotsessi laiemate järelmõjudega, mis võivad olla seotud tööhõive ja sotsiaalsete teenuste, maakasutuse ja keskkonna taastamise, ja makromajandusliku stabiilsusega, kuid ei pruugi nendega piirduda.

2.   IV lisas osutatud summa ulatuses määrab komisjon kindlaks igale käesoleva artikli lõikes 1 osutatud banaane tarnivale AKV riigile kättesaadava maksimumsumma järgmiste objektiivsete ja kaalutud näitajate alusel:

| a) | banaanikaubandus liiduga; |
| --- | --- |

a)

banaanikaubandus liiduga;

| b) | banaaniekspordi osatähtsus asjaomase AKV riigi majanduses ja riigi arengutase. |
| --- | --- |

b)

banaaniekspordi osatähtsus asjaomase AKV riigi majanduses ja riigi arengutase.

Abi eraldamiskriteeriumite mõõtmisel lähtutakse 2010. aastale eelnevatest, kuni viieaastast ajavahemikku hõlmavatest representatiivsetest andmetest ja komisjoni uuringust, milles hinnatakse WTO raames sõlmitud lepingu ja liidu ning teatavate Ladina- ja Kesk-Ameerika riikide – põhiliste banaane eksportivate riikide – vahel sõlmitud või sõlmimisel olevate kahepoolsete või piirkondlike kokkulepete mõju AKV riikidele.

3.   Komisjon võtab vastu mitmeaastased toetusstrateegiad analoogia põhjal artikliga 19 ja vastavalt artiklile 21. Komisjon tagab, et nimetatud strateegiad täiendavad asjaomaste riikide geograafilisi strateegiadokumente ning et kõnealused banaanisektoris võetavad kaasnevad meetmed on ajutised.

Mitmeaastased toetusstrateegiad banaanisektoris võetavatele kaasnevatele meetmetele hõlmavad järgmist:

| a) | ajakohastatud keskkonnaprofiil, milles pööratakse piisavat tähelepanu riigi banaanisektorile ja keskendutakse muu hulgas pestitsiididele; |
| --- | --- |

a)

ajakohastatud keskkonnaprofiil, milles pööratakse piisavat tähelepanu riigi banaanisektorile ja keskendutakse muu hulgas pestitsiididele;

| b) | teave varasemate banaanisektori abiprogrammide tulemuste kohta; |
| --- | --- |

b)

teave varasemate banaanisektori abiprogrammide tulemuste kohta;

| c) | näitajad, mille alusel hinnatakse edusamme võrreldes väljamaksete tingimustega, kui rahastamiseks valitakse eelarvetoetus; |
| --- | --- |

c)

näitajad, mille alusel hinnatakse edusamme võrreldes väljamaksete tingimustega, kui rahastamiseks valitakse eelarvetoetus;

| d) | abi oodatavad tulemused; |
| --- | --- |

d)

abi oodatavad tulemused;

| e) | toetustegevuse ja eeldatavate väljamaksete ajakava iga abisaajariigi kohta; |
| --- | --- |

e)

toetustegevuse ja eeldatavate väljamaksete ajakava iga abisaajariigi kohta;

| f) | meetodid, millega saavutatakse ja jälgitakse edusamme rahvusvaheliselt kokkulepitud ILO põhiliste töönormide ning asjakohaste tööohutus- ja tervishoiutavade ning ka põhiliste rahvusvaheliste keskkonnakaitsestandardite järgimisel. |
| --- | --- |

f)

meetodid, millega saavutatakse ja jälgitakse edusamme rahvusvaheliselt kokkulepitud ILO põhiliste töönormide ning asjakohaste tööohutus- ja tervishoiutavade ning ka põhiliste rahvusvaheliste keskkonnakaitsestandardite järgimisel.

Hiljemalt 18 kuud enne programmi lõppu koostatakse banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete programmi ja asjaomaste riikide edusammude kohta hinnang, mis sisaldab ka soovitusi meetmete võtmiseks ja nende meetmete olemuse kohta.”

| 3) | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine
  Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning vastavalt artiklites 17 ja 17a osutatud kaasnevad meetmed võtab vastu komisjon vastavalt artikli 35 lõikele 2.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Strateegiadokumentide ja mitmeaastaste näidisprogrammide vastuvõtmine

Artiklites 19 ja 20 osutatud strateegiadokumendid ja mitmeaastased näidisprogrammid, samuti artikli 19 lõikes 2 ning artikli 20 lõikes 1 osutatud läbivaadatud versioonid ning vastavalt artiklites 17 ja 17a osutatud kaasnevad meetmed võtab vastu komisjon vastavalt artikli 35 lõikele 2.”

| 4) | Artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu abi ei kasutata üldiselt maksude, lõivude või muude tasude maksmiseks abi saavates riikides.”

| 5) | Artiklis 29 asendatakse lõige 1 järgmise tekstiga:
  „1.   Eelarveliste kulukohustuste aluseks on artikli 17a lõike 3, artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.” |
| --- | --- |

5)

Artiklis 29 asendatakse lõige 1 järgmise tekstiga:

„1.   Eelarveliste kulukohustuste aluseks on artikli 17a lõike 3, artikli 22 lõike 1, artikli 23 lõike 1 ja artikli 26 lõike 1 kohaselt tehtud komisjoni otsused.”

| 6) | Artikli 31 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 31 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Artiklites 11–16 nimetatud temaatilise programmi alusel ning artiklites 17 ja 17a sätestatud programmide alusel rahastatavate hanke- või toetuslepingute sõlmimiseks võivad taotlusi esitada kõik füüsilised isikud, kes on OECD/DACi loetelus ja II lisas nimetatud arenguriikide kodanikud, ja kõik juriidilised isikud, kes on nimetatud arenguriikides asutatud, ning need füüsilised või juriidilised isikud, kes on temaatilise programmi või artiklites 17 ja 17a nimetatud programmide alusel abikõlblikud. Komisjon avaldab II lisa ja ajakohastab seda vastavalt OECD/DACi koostatud abisaajate loetelu regulaarsele läbivaatamisele ja teavitab sellest nõukogu.”

| 7) | Artikli 38 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007–2013 on 17 087 miljonit eurot.
  2.   Igale artiklites 5–10, 11–16 ja 17–17a osutatud programmile eraldatav soovituslik summa on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 38 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Käesoleva määruse rakendamise lähtesumma ajavahemikuks 2007–2013 on 17 087 miljonit eurot.

2.   Igale artiklites 5–10, 11–16 ja 17–17a osutatud programmile eraldatav soovituslik summa on kindlaks määratud IV lisas. Need summad on kehtestatud ajavahemikuks 2007–2013.”

| 8) | Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud IIIa lisa. |
| --- | --- |

8)

Lisatakse käesoleva määruse I lisas esitatud IIIa lisa.

| 9) | IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga. |
| --- | --- |

9)

IV lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. detsembri 2010. aasta esimese lugemise seisukoht . Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

2

(3)  EÜT L 286, 5.11.1994, lk 1.

3

(4)  EÜT L 108, 27.4.1999, lk 2.

4

(5)  EÜT L 190, 23.7.1999, lk 14.

5

(6)  ELT L 141, 9.6.2010, lk 3.

6

---

I LISA

„IIIa LISA

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

| 1. | Belize |
| --- | --- |

1.

Belize

| 2. | Kamerun |
| --- | --- |

2.

Kamerun

| 3. | Côte d'Ivoire |
| --- | --- |

3.

Côte d'Ivoire

| 4. | Dominica |
| --- | --- |

4.

Dominica

| 5. | Dominikaani Vabariik |
| --- | --- |

5.

Dominikaani Vabariik

| 6. | Ghana |
| --- | --- |

6.

Ghana

| 7. | Jamaica |
| --- | --- |

7.

Jamaica

| 8. | Saint Lucia |
| --- | --- |

8.

Saint Lucia

| 9. | Saint Vincent ja Grenadiinid |
| --- | --- |

9.

Saint Vincent ja Grenadiinid

| 10. | Suriname” |
| --- | --- |

10.

Suriname”

---

II LISA

„IV LISA

Rahaeraldiste soovituslik jaotus ajavahemikuks 2007–2013 (miljonit eurot)

| Kokku | 17 087 |
| --- | --- |
| Geograafilised programmid: | 10 057 |
| Ladina-Ameerika | 2 690 |
| Aasia | 5 187 |
| Kesk-Aasia | 719 |
| Lähis-Ida | 481 |
| Lõuna-Aafrika | 980 |
| Temaatilised programmid: | 5 596 |
| Inimestesse investeerimine | 1 060 |
| Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine | 804 |
| Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus | 1 639 |
| Toiduga kindlustatus | 1 709 |
| Rände- ja varjupaigaküsimused | 384 |
| Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid | 1 244 |
| Peamised banaane tarnivad AKV riigid | 190” |

Kokku

17 087

Geograafilised programmid:

10 057

Ladina-Ameerika

2 690

Aasia

5 187

Kesk-Aasia

719

Lähis-Ida

481

Lõuna-Aafrika

980

Temaatilised programmid:

5 596

Inimestesse investeerimine

1 060

Keskkond ja loodusvarade säästev majandamine

804

Valitsusväliste osalejate ja kohalike omavalitsuste osalemine arengus

1 639

Toiduga kindlustatus

1 709

Rände- ja varjupaigaküsimused

384

Suhkruprotokolliga ühinenud AKV riigid

1 244

Peamised banaane tarnivad AKV riigid

190”

---

NÕUKOGU PÕHJENDUSED

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon võttis 17. märtsil 2010 vastu määruse ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 21. oktoobril 2010.

Nõukogu võttis oma esimese lugemise seisukoha vastu 10. detsembril 2010.

II.   EESMÄRK

AKV riikide banaanisektoris võetavate kaasnevate meetmete (BAM) programmiga on kavandatud muuta määrust (EÜ) nr 1905/2006, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend. BAM programmi eesmärk on toetada banaanisektori ümberkorraldamist kümnes peamises banaane eksportivas AKV riigis.

Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) on korduvalt kritiseeritud ühist turukorraldust, mille EL on banaanide osas kehtestanud. Sellest tulenevalt on EL pidanud WTO raames läbirääkimisi banaanikaubanduslepingu sõlmimiseks, millega toetatakse Doha arengukava põllumajandust käsitlevate üksikasjade osas kokkuleppe saavutamist ja kogu Doha vooru lõpuleviimist.

Selle tulemusel vähendatakse AKV soodustusmäära, mis vajab kohandamist. Peamiste banaane eksportivate AKV riikide osas kavandatava BAM programmi eesmärk on toetada banaaniekspordist sõltuvate piirkondade kohandumist eelarvetoetuse või projektikohaste sekkumiste kaudu. Meetmetega toetatakse kohandumist laiemate mõjudega (nt sotsiaalsed ja keskkonnamõjud), majandustegevuse mitmekesistamise poliitikat või konkurentsivõime suurendamiseks tehtavaid investeeringuid, juhul kui see on elujõuline strateegia.

Meetmed on kavandatud toimuma ajutise programmina, mille maksimaalne kestus on neli aastat (2010-2013). Meetmete osas on kehtestatud 190 miljoni euro suurune eelarve ning neid võetakse arengukoostöö rahastamisvahendi tegevuse muutmise kaudu.

III.   NÕUKOGU ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

Pärast kolme institutsiooni vahelisi varajasi ja edasiviivaid arutelusid, kiitis nõukogu heaks 15 muudatust, mille Euroopa Parlament esimesel lugemisel vastu võttis. Nõukogu on seisukohal, et need muudatused parandavad esialgset ettepanekut, ning et sellega kas täpsustatakse ettepanekut, eelkõige selle preambulit, või BAM programmi mõnda olulist aspekti.

Eelkõige on nüüd ELi antava abi keskmes vaesuse kaotamine ning väiketalunike ja teiste seonduvate isikute elu- ja töötingimuste parandamine.

Lisaks viidatakse määruses nüüd abikõlblike riikide regionaalkeskkonnale vastavalt BAM programmile, eelkõige ELi äärepoolseimate piirkondade ning ülemeremaade ja -territooriumide lähedusele.

Lisaks tervitas nõukogu Euroopa Parlamendi muudatusi, mis käsitlesid keskkonnakaitse nõuete ja ILO standarditel põhinevate sotsiaalsete nõuete lisamist riikide toetusstrateegiatesse.

Lõpetuseks väärib märkimist, et tekstiga nähakse nüüd ette BAM programmi hindamine, mis toimub 18 kuud enne selle lõppemist ning mil on võimalik teha asjakohaseid soovitusi.

Nõukogu ei saanud siiski heaks kiita neid Euroopa Parlamendi tehtud muudatusi, mille kohaselt kohaldataks mitmeaastaste koostööprogrammide ja strateegiadokumentide vastuvõtmisel delegeeritud õigusaktide vastuvõtmise menetlust (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 290). Nõukogu on seisukohal, et õiguslikult mittesiduvad mitmeaastased koostööprogrammid ei ole üldkohaldatavad aktid, mis täiendavad või muudavad seadusandlikku akti. Tegemist on rakendusaktidega Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 291 tähenduses.

IV.   JÄRELDUS

Selleks et saavutada varajane kokkulepe muudetud määruse osas, peab nõukogu Euroopa Komisjoni toetusel Euroopa Parlamendiga põhjalikke läbirääkimisi. Läbirääkimiste tulemusel on saavutatud laiapõhjaline konsensus teksti oluliste elementide osas, mis seonduvad BAM programmiga.

Kuigi komisjoni ettepanek ei tekitanud nõukogule märkimisväärseid probleeme, tegi nõukogu olulisi jõupingutusi, et kajastada Euroopa Parlamendi muresid seoses muudetud määruse kohaldamisega.

Nõukogu on seisukohal, et tema esimese lugemise seisukoht on tasakaalustatud kompromiss ning kutsub Euroopa Parlamenti nõustuma kõnealuse tekstiga, mis muudaks võimalikuks määruse jõustumise 2010. aastal. See tagaks, et 2010. aasta eelarvesse juba kantud rahalised vahendid ei jää kasutamata. Nõukogu on väljendanud tõsist muret, et kui enne 2010. aasta lõppu ei jõuta kokkuleppele, võib see ohustada kauaoodatud banaanikaubanduslepingu sõlmimist WTOs.

---