# Europeiska unionens C 271E/2010

| | ISSN 1725-2504
  doi:10.3000/17252504.CE2010.271.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 271E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 53 årgången7 oktober 2010 |

ISSN 1725-2504

doi:10.3000/17252504.CE2010.271.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

C 271E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

53 årgången7 oktober 2010

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | EuropaparlamentetSESSIONEN 2009–2010Sammanträdena den 12 november 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 90 E, 8.4.2010.ANTAGNA TEXTER |
| | Torsdag 12 november 2009 |
| 2010/C 271E/01 | Progress årliga arbetsprogram för 2010 och förteckningen över verksamheter per politikavsnittEuropaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om kommissionens utkast till Progress årliga arbetsprogram för 2010 och förteckningen över verksamheter per politikavsnitt | 1 |
| 2010/C 271E/02 | Toppmötet mellan EU och Ryssland i Stockholm den 18 november 2009Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om förberedelserna inför toppmötet mellan EU och Ryssland i Stockholm den 18 november 2009 | 2 |
| 2010/C 271E/03 | Gemensam programplanering av forskning för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomarEuropaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om gemensam programplanering av forskning för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimers sjukdom | 7 |
| 2010/C 271E/04 | Europeiska ombudsmannens verksamhet (2008)Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2008 (2009/2088(INI)) | 9 |
| 2010/C 271E/05 | Övergångsriktlinjer för budgetförfarandet för att beakta ikraftträdandet av LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om övergångsriktlinjer för budgetförfarandet för att beakta ikraftträdandet av Lissabonfördraget (2009/2168(INI)) | 14 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

EuropaparlamentetSESSIONEN 2009–2010Sammanträdena den 12 november 2009Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 90 E, 8.4.2010.ANTAGNA TEXTER

Torsdag 12 november 2009

2010/C 271E/01

Progress årliga arbetsprogram för 2010 och förteckningen över verksamheter per politikavsnittEuropaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om kommissionens utkast till Progress årliga arbetsprogram för 2010 och förteckningen över verksamheter per politikavsnitt

1

2010/C 271E/02

Toppmötet mellan EU och Ryssland i Stockholm den 18 november 2009Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om förberedelserna inför toppmötet mellan EU och Ryssland i Stockholm den 18 november 2009

2

2010/C 271E/03

Gemensam programplanering av forskning för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomarEuropaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om gemensam programplanering av forskning för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimers sjukdom

7

2010/C 271E/04

Europeiska ombudsmannens verksamhet (2008)Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2008 (2009/2088(INI))

9

2010/C 271E/05

Övergångsriktlinjer för budgetförfarandet för att beakta ikraftträdandet av LissabonfördragetEuropaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om övergångsriktlinjer för budgetförfarandet för att beakta ikraftträdandet av Lissabonfördraget (2009/2168(INI))

14

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdag 12 november 2009 |
| 2010/C 271E/06 | Förteckningen över tredjeländer vars medborgare omfattas av eller är undantagna från viseringskrav när de passerar medlemsstaternas yttre gränser *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 november 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS)) | 18 |
| BILAGA | 22 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdag 12 november 2009

2010/C 271E/06

Förteckningen över tredjeländer vars medborgare omfattas av eller är undantagna från viseringskrav när de passerar medlemsstaternas yttre gränser *Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 november 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS))

18

BILAGA

22

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarandet |
| --- | --- |
| **I | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | Samtyckesförfarandet |
| ***I | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Politiska ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▐.

Tekniska rättelser och justeringar gjorda av ansvariga enheter: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med kursiv stil och strykningar med symbolen ║.

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet SESSIONEN 2009–2010 Sammanträdena den 12 november 2009 Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 90 E, 8.4.2010. ANTAGNA TEXTER

Torsdag 12 november 2009

| 7.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 271/1

---

Torsdag 12 november 2009Progress årliga arbetsprogram för 2010 och förteckningen över verksamheter per politikavsnitt

P7_TA(2009)0063

Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om kommissionens utkast till Progress årliga arbetsprogram för 2010 och förteckningen över verksamheter per politikavsnitt

2010/C 271 E/01

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1672/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress (1),

med beaktande av kommissionens utkast till Progress årliga arbetsprogram för 2010 och förteckningen över verksamheter per politikavsnitt,

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett EU-instrument för mikrokrediter för sysselsättning och social inkludering (Progress-instrument för mikrokrediter) (KOM(2009)0333) och kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1672/2006/EG om inrättande av ett gemenskapsprogram för sysselsättning och social solidaritet – Progress (KOM(2009)0340),

med beaktande av artikel 8 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (2),

med beaktande av artikel 88.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Parlamentet har inte slutfört sin behandling av kommissionens förslag avseende instrumentet för mikrokrediter. Kommissionen avstå från att anta specifika åtgärder avseende den finansiella tilldelningen inom Progressprogrammet tills lagstiftningsprocessen om instrumentet för mikrokrediter är avslutad. |
| --- | --- |

A.

Parlamentet har inte slutfört sin behandling av kommissionens förslag avseende instrumentet för mikrokrediter. Kommissionen avstå från att anta specifika åtgärder avseende den finansiella tilldelningen inom Progressprogrammet tills lagstiftningsprocessen om instrumentet för mikrokrediter är avslutad.

| 1. | Europaparlamentet motsätter sig ett antagande av kommissionens utkast till Progress årliga arbetsprogram för 2010 och förteckningen över verksamheter per politikavsnitt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet motsätter sig ett antagande av kommissionens utkast till Progress årliga arbetsprogram för 2010 och förteckningen över verksamheter per politikavsnitt.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till årligt arbetsprogram överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i beslut 1999/468/EG. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att utkastet till årligt arbetsprogram överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i beslut 1999/468/EG.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka utkastet till årligt arbetsprogram och att lägga fram ett nytt inför utskottet så snart som Europaparlamentet, rådet och kommissionen har nått en överenskommelse om kommissionens förslag om instrumentet för mikrokrediter (KOM(2009)0333) och dess förslag om ändring av beslut 1672/2006/EG(KOM(2009)0340). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka utkastet till årligt arbetsprogram och att lägga fram ett nytt inför utskottet så snart som Europaparlamentet, rådet och kommissionen har nått en överenskommelse om kommissionens förslag om instrumentet för mikrokrediter (KOM(2009)0333) och dess förslag om ändring av beslut 1672/2006/EG(KOM(2009)0340).

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 315, 15.11.2006, s. 1.

(2)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

---

| 7.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 271/2 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 271/2

---

Torsdag 12 november 2009Toppmötet mellan EU och Ryssland i Stockholm den 18 november 2009

P7_TA(2009)0064

Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om förberedelserna inför toppmötet mellan EU och Ryssland i Stockholm den 18 november 2009

2010/C 271 E/02

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av det gällande partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ryska federationen, å andra sidan (1), och de förhandlingar om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland som inleddes 2008,

med beaktande av det mål som EU och Ryssland angett i ett gemensamt uttalande efter det elfte toppmötet mellan EU och Ryssland, som hölls i Sankt Petersburg den 31 maj 2003, om att skapa ett gemensamt ekonomiskt område, ett gemensamt område med frihet, säkerhet och rättvisa, ett gemensamt område för samarbete kring yttre säkerhet och ett gemensamt område för forskning och utbildning, vilket även ska inbegripa kulturella aspekter (de fyra gemensamma områdena),

med beaktande av sina tidigare betänkanden och resolutioner om Ryssland och om förbindelserna mellan EU och Ryssland, särskilt resolutionen av den 17 september 2009 om morden på människorättsaktivister i Ryssland (2), resolutionen av den 17 september 2009 om externa aspekter på en tryggad energiförsörjning (3) och resolutionen av den 19 juni 2008 om toppmötet mellan EU och Ryssland i Chanty-Mansijsk den 26–27 juni 2008 (4),

med beaktande av slutförklaringen och rekommendationerna från den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland efter dess elfte sammanträde i Bryssel den 16–17 februari 2009,

med beaktande av resultatet av det möte som EU:s och Rysslands ständiga partnerskapsråd höll den 19 oktober 2009 i Bryssel,

med beaktande av samråden mellan EU och Ryssland om mänskliga rättigheter,

med beaktande av utkastet till dagordning för det kommande toppmötet mellan EU och Ryssland i Stockholm den 18 november 2009,

med beaktande av artikel 110.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Förbindelserna mellan EU och Ryssland har utvecklats konstant under det senaste årtiondet och har lett till djupgående och omfattande ekonomisk integration och ömsesidigt beroende, vilket troligen kommer att öka ytterligare framöver. |
| --- | --- |

A.

Förbindelserna mellan EU och Ryssland har utvecklats konstant under det senaste årtiondet och har lett till djupgående och omfattande ekonomisk integration och ömsesidigt beroende, vilket troligen kommer att öka ytterligare framöver.

| B. | Den sjätte förhandlingsrundan om ett nytt allmänt samarbetsavtal mellan EU och Ryssland ägde rum i början av oktober 2009 och nästa planeras till mitten av december 2009. Ingåendet av detta avtal är av central betydelse för att samarbetet mellan de båda parterna ska kunna vidareutvecklas och intensifieras. |
| --- | --- |

B.

Den sjätte förhandlingsrundan om ett nytt allmänt samarbetsavtal mellan EU och Ryssland ägde rum i början av oktober 2009 och nästa planeras till mitten av december 2009. Ingåendet av detta avtal är av central betydelse för att samarbetet mellan de båda parterna ska kunna vidareutvecklas och intensifieras.

| C. | EU och Ryssland, som är medlem av FN:s säkerhetsråd, har ett gemensamt ansvar för att upprätthålla global stabilitet, och ett förstärkt samarbete och goda grannförbindelser mellan EU och Ryssland är av särskild vikt för stabiliteten, säkerheten och välståndet i Europa. |
| --- | --- |

C.

EU och Ryssland, som är medlem av FN:s säkerhetsråd, har ett gemensamt ansvar för att upprätthålla global stabilitet, och ett förstärkt samarbete och goda grannförbindelser mellan EU och Ryssland är av särskild vikt för stabiliteten, säkerheten och välståndet i Europa.

| D. | En rysk anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) skulle medföra en avsevärd ytterligare förstärkning av de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Ryssland, förutsatt att Ryssland ingår ett bindande åtagande om att de åtaganden och skyldigheter som följer av WTO-medlemskapet kommer att följas och tillämpas fullt ut, samt bana väg för ett avtal om djupgående och omfattande ekonomisk integration mellan de båda parterna baserad på ömsesidighet. |
| --- | --- |

D.

En rysk anslutning till Världshandelsorganisationen (WTO) skulle medföra en avsevärd ytterligare förstärkning av de ekonomiska förbindelserna mellan EU och Ryssland, förutsatt att Ryssland ingår ett bindande åtagande om att de åtaganden och skyldigheter som följer av WTO-medlemskapet kommer att följas och tillämpas fullt ut, samt bana väg för ett avtal om djupgående och omfattande ekonomisk integration mellan de båda parterna baserad på ömsesidighet.

| E. | En tryggad energiförsörjning utgör en av de största utmaningar som Europa står inför och ett av de viktigaste samarbetsområdena med Ryssland. Man måste tillsammans verka för att utnyttja energiöverföringssystemen – både befintliga och framtida system – fullt ut och på ett effektivt sätt. Rysslands beslut nyligen att dra sig ur energistadgefördraget försvårar förbindelserna på detta område och har väckt farhågor om den pågående energidialogen och utvecklingen framöver. EU:s kraftiga beroende av fossila bränslen som importeras från Ryssland riskerar att undergräva utvecklingen av en balanserad, samstämd och värdebaserad europeisk strategi gentemot Ryssland. |
| --- | --- |

E.

En tryggad energiförsörjning utgör en av de största utmaningar som Europa står inför och ett av de viktigaste samarbetsområdena med Ryssland. Man måste tillsammans verka för att utnyttja energiöverföringssystemen – både befintliga och framtida system – fullt ut och på ett effektivt sätt. Rysslands beslut nyligen att dra sig ur energistadgefördraget försvårar förbindelserna på detta område och har väckt farhågor om den pågående energidialogen och utvecklingen framöver. EU:s kraftiga beroende av fossila bränslen som importeras från Ryssland riskerar att undergräva utvecklingen av en balanserad, samstämd och värdebaserad europeisk strategi gentemot Ryssland.

| F. | Det är av största vikt att EU talar med en röst, visar stark intern solidaritet, antar en gemensam ståndpunkt och tackar nej till ryska erbjudanden om att stärka de bilaterala förbindelserna med villiga medlemsstater. EU:s förbindelser med Ryssland bör grundas på ömsesidiga intressen och gemensamma värderingar. |
| --- | --- |

F.

Det är av största vikt att EU talar med en röst, visar stark intern solidaritet, antar en gemensam ståndpunkt och tackar nej till ryska erbjudanden om att stärka de bilaterala förbindelserna med villiga medlemsstater. EU:s förbindelser med Ryssland bör grundas på ömsesidiga intressen och gemensamma värderingar.

| G. | Det finns fortfarande stark oro över utvecklingen i Ryssland i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter, domstolsväsendets oberoende, den ökade statliga mediekontrollen, polisens och de brottsbekämpande myndigheternas oförmåga att hitta dem som ligger bakom morden på journalister och försvarare av de mänskliga rättigheterna, de repressiva åtgärderna mot oppositionen, myndigheternas selektiva tillämpning av lagen samt ifråga om huruvida de val som hålls är rättvisa, inbegripet de regionala och lokala val som nyligen hölls den 11 oktober 2009. Ryska federationen är en fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har således förbundit sig att respektera principerna om demokrati och mänskliga rättigheter. Europaparlamentets Sacharovpris för 2009 har tilldelats den ryska människorättsorganisationen Memorial och dess representanter. |
| --- | --- |

G.

Det finns fortfarande stark oro över utvecklingen i Ryssland i fråga om demokrati, mänskliga rättigheter, domstolsväsendets oberoende, den ökade statliga mediekontrollen, polisens och de brottsbekämpande myndigheternas oförmåga att hitta dem som ligger bakom morden på journalister och försvarare av de mänskliga rättigheterna, de repressiva åtgärderna mot oppositionen, myndigheternas selektiva tillämpning av lagen samt ifråga om huruvida de val som hålls är rättvisa, inbegripet de regionala och lokala val som nyligen hölls den 11 oktober 2009. Ryska federationen är en fullvärdig medlem av Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och har således förbundit sig att respektera principerna om demokrati och mänskliga rättigheter. Europaparlamentets Sacharovpris för 2009 har tilldelats den ryska människorättsorganisationen Memorial och dess representanter.

| H. | EU och Ryssland kan och bör tillsammans spela en aktiv roll för att skapa fred och stabilitet i Europa, särskilt i det gemensamma grannskapet, och samarbeta för att hitta en fredlig uppgörelse i enlighet med internationell rätt på konflikterna mellan Ryssland och Georgien och dess utbrytarregioner Sydossetien och Abchazien, liksom på konflikterna i Nagorno-Karabach och Transnistrien. Ryssland bör fullt ut respektera grannländernas rätt att utöva politiskt och ekonomiskt självbestämmande. |
| --- | --- |

H.

EU och Ryssland kan och bör tillsammans spela en aktiv roll för att skapa fred och stabilitet i Europa, särskilt i det gemensamma grannskapet, och samarbeta för att hitta en fredlig uppgörelse i enlighet med internationell rätt på konflikterna mellan Ryssland och Georgien och dess utbrytarregioner Sydossetien och Abchazien, liksom på konflikterna i Nagorno-Karabach och Transnistrien. Ryssland bör fullt ut respektera grannländernas rätt att utöva politiskt och ekonomiskt självbestämmande.

| I. | Den 19 oktober 2009 återupptog Ryssland och Förenta staterna förhandlingarna i Genève om utarbetandet av ett nytt avtal som ska ersätta fördraget om minskning av strategiska vapen (Start), vilket är det första konkreta steget mot den förbättring av de amerikansk-ryska förbindelserna som Obamas regering har aviserat. Den 23 oktober 2009 meddelade Förenta staternas försvarsminister Robert Gates vid en presskonferens efter Natos ministermöte i Bratislava att de ryska radarstationerna Gabala och Armavir, som Ryssland föreslagit skulle användas gemensamt, skulle kunna utgöra en värdefull tillgång i det övergripande missilförsvarssystem i Europa som Förenta staterna håller på att bygga upp. Detta öppnar för möjligheten att Förenta staterna, Nato och Ryssland kan inrätta ett gemensamt missilförsvarssystem. Mellan den 18 september och den 5 oktober 2009 genomförde Ryssland och Vitryssland strategiska manövrar som var förenliga med bestämmelserna i OSSE:s Wiendokument från 1999, men som kunde befaras strida mot principerna om gott samarbete och ömsesidig respekt mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

I.

Den 19 oktober 2009 återupptog Ryssland och Förenta staterna förhandlingarna i Genève om utarbetandet av ett nytt avtal som ska ersätta fördraget om minskning av strategiska vapen (Start), vilket är det första konkreta steget mot den förbättring av de amerikansk-ryska förbindelserna som Obamas regering har aviserat. Den 23 oktober 2009 meddelade Förenta staternas försvarsminister Robert Gates vid en presskonferens efter Natos ministermöte i Bratislava att de ryska radarstationerna Gabala och Armavir, som Ryssland föreslagit skulle användas gemensamt, skulle kunna utgöra en värdefull tillgång i det övergripande missilförsvarssystem i Europa som Förenta staterna håller på att bygga upp. Detta öppnar för möjligheten att Förenta staterna, Nato och Ryssland kan inrätta ett gemensamt missilförsvarssystem. Mellan den 18 september och den 5 oktober 2009 genomförde Ryssland och Vitryssland strategiska manövrar som var förenliga med bestämmelserna i OSSE:s Wiendokument från 1999, men som kunde befaras strida mot principerna om gott samarbete och ömsesidig respekt mellan EU och Ryssland.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att Ryssland fortfarande utgör en av EU:s viktigaste partner när det gäller att säkerställa ett hållbart samarbete, med vilken unionen delar inte bara ekonomiska och handelsrelaterade intressen, utan även målet att samarbeta i större utsträckning såväl på den internationella arenan som i det gemensamma grannskapet på grundval av internationell rätt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att Ryssland fortfarande utgör en av EU:s viktigaste partner när det gäller att säkerställa ett hållbart samarbete, med vilken unionen delar inte bara ekonomiska och handelsrelaterade intressen, utan även målet att samarbeta i större utsträckning såväl på den internationella arenan som i det gemensamma grannskapet på grundval av internationell rätt.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att toppmötet i Stockholm kommer att fokusera på det breda ekonomiska samarbetet, särskilt på konsekvenserna av den finansiella och ekonomiska krisen och metoderna för att mildra denna samt på förberedelserna inför klimatförändringskonferensen i Köpenhamn i december 2009, energifrågorna och energiförsörjningen, diskussionerna om ytterligare viseringsfrihet, framstegen i förhandlingarna om ett nytt förstärkt samarbetsavtal samt en rad internationella frågor som exempelvis Irans kärnvapenprogram och fredsprocessen i Mellanöstern. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att toppmötet i Stockholm kommer att fokusera på det breda ekonomiska samarbetet, särskilt på konsekvenserna av den finansiella och ekonomiska krisen och metoderna för att mildra denna samt på förberedelserna inför klimatförändringskonferensen i Köpenhamn i december 2009, energifrågorna och energiförsörjningen, diskussionerna om ytterligare viseringsfrihet, framstegen i förhandlingarna om ett nytt förstärkt samarbetsavtal samt en rad internationella frågor som exempelvis Irans kärnvapenprogram och fredsprocessen i Mellanöstern.

| 3. | Europaparlamentet stöder idén om att vidareutveckla förbindelserna med Ryssland på ett mer pragmatiskt sätt, med fortsatt betoning på de fyra gemensamma områdena och på behovet av att sluta ett nytt allmänt samarbetsavtal mellan EU och Ryssland inom en snar framtid samt med fokus på ett samordnat praktiskt samarbete, gemensamma projekt och förverkligande av de åtaganden och överenskommelser som man hittills gjort. Parlamentet upprepar dock sitt stöd för ett nytt avtal som går utöver ett rent ekonomiskt samarbete och även inbegriper områdena demokrati, rättssäkerhet och respekt för mänskliga och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder idén om att vidareutveckla förbindelserna med Ryssland på ett mer pragmatiskt sätt, med fortsatt betoning på de fyra gemensamma områdena och på behovet av att sluta ett nytt allmänt samarbetsavtal mellan EU och Ryssland inom en snar framtid samt med fokus på ett samordnat praktiskt samarbete, gemensamma projekt och förverkligande av de åtaganden och överenskommelser som man hittills gjort. Parlamentet upprepar dock sitt stöd för ett nytt avtal som går utöver ett rent ekonomiskt samarbete och även inbegriper områdena demokrati, rättssäkerhet och respekt för mänskliga och grundläggande rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för målet att Ryssland ska ansluta sig till WTO, något som skulle skapa lika villkor för näringslivet på båda sidor och vara till stor hjälp för Ryssland i dess ansträngningar för att bygga upp en modern, diversifierad och högteknologisk ekonomi. Ryssland uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att undanröja de återstående hindren för anslutningen, nämligen ryska exporttullar, nivåerna på järnvägsavgifter för gods som transiteras genom Ryssland, vägavgifter för godsfordon och restriktionerna på import av kött, mjölk och vegetabiliska produkter, varpå EU bör inleda diskussioner om ett frihandelsavtal med Ryssland. Parlamentet ser fram emot att tillämpa effektivare strategier i flera olösta frågor, bland annat vad gäller immateriella rättigheter, radioaktivt avfall, kärnsäkerhet och arbetstillstånd för EU-medborgare. Parlamentet understryker att de ryska myndigheterna måste säkerställa att EU:s handelspartner och investerare inte diskrimineras på något sätt och ompröva åtgärderna för att hantera den ekonomiska krisen, i enlighet med det åtagande man gjorde under det senaste G20-toppmötet. Parlamentet beklagar djupt att Ryssland ännu inte har uppfyllt sitt åtagande om att avveckla avgifterna för överflygningar av Sibirien och uppmanar Ryssland att underteckna det avtal om denna fråga som uppnåddes vid toppmötet i Samara i 2007. Parlamentet välkomnar Rysslands, Vitrysslands och Kazakstans beslut nyligen att överge sina försök att bli medlemmar av WTO som en gemensam tullunion, vilket kunde ha förlängt förhandlingarna med flera år. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för målet att Ryssland ska ansluta sig till WTO, något som skulle skapa lika villkor för näringslivet på båda sidor och vara till stor hjälp för Ryssland i dess ansträngningar för att bygga upp en modern, diversifierad och högteknologisk ekonomi. Ryssland uppmanas att vidta nödvändiga åtgärder för att undanröja de återstående hindren för anslutningen, nämligen ryska exporttullar, nivåerna på järnvägsavgifter för gods som transiteras genom Ryssland, vägavgifter för godsfordon och restriktionerna på import av kött, mjölk och vegetabiliska produkter, varpå EU bör inleda diskussioner om ett frihandelsavtal med Ryssland. Parlamentet ser fram emot att tillämpa effektivare strategier i flera olösta frågor, bland annat vad gäller immateriella rättigheter, radioaktivt avfall, kärnsäkerhet och arbetstillstånd för EU-medborgare. Parlamentet understryker att de ryska myndigheterna måste säkerställa att EU:s handelspartner och investerare inte diskrimineras på något sätt och ompröva åtgärderna för att hantera den ekonomiska krisen, i enlighet med det åtagande man gjorde under det senaste G20-toppmötet. Parlamentet beklagar djupt att Ryssland ännu inte har uppfyllt sitt åtagande om att avveckla avgifterna för överflygningar av Sibirien och uppmanar Ryssland att underteckna det avtal om denna fråga som uppnåddes vid toppmötet i Samara i 2007. Parlamentet välkomnar Rysslands, Vitrysslands och Kazakstans beslut nyligen att överge sina försök att bli medlemmar av WTO som en gemensam tullunion, vilket kunde ha förlängt förhandlingarna med flera år.

| 5. | Europaparlamentet noterar med intresse den pågående dialogen mellan EU och Ryssland om ytterligare liberalisering av viseringsbestämmelserna. De båda parterna bör enligt parlamentets mening inleda ytterligare samarbete om illegal invandring, förbättrade kontroller vid gränsstationer och informationsutbyte om terrorism och organiserad brottslighet. Parlamentet understryker att rådet och kommissionen måste se till att Ryssland efterlever samtliga villkor som fastställs i ett eventuellt framförhandlat avtal om viseringsfrihet mellan de två parterna, i syfte att förhindra att säkerheten urholkas i Europa. Parlamentet betonar i detta sammanhang de mellanmänskliga kontakternas betydelse och hur positivt de påverkar utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar med intresse den pågående dialogen mellan EU och Ryssland om ytterligare liberalisering av viseringsbestämmelserna. De båda parterna bör enligt parlamentets mening inleda ytterligare samarbete om illegal invandring, förbättrade kontroller vid gränsstationer och informationsutbyte om terrorism och organiserad brottslighet. Parlamentet understryker att rådet och kommissionen måste se till att Ryssland efterlever samtliga villkor som fastställs i ett eventuellt framförhandlat avtal om viseringsfrihet mellan de två parterna, i syfte att förhindra att säkerheten urholkas i Europa. Parlamentet betonar i detta sammanhang de mellanmänskliga kontakternas betydelse och hur positivt de påverkar utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Ryssland.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera sina insatser för att lösa problemen vid gränsövergångarna mellan EU och Ryssland, att delta i konkreta projekt och att fullt ut dra nytta av det nya grannskaps- och partnerskapsinstrumentet samt medel från gemenskapsinitiativet Interreg för gränsöverskridande samarbete. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att intensifiera sina insatser för att lösa problemen vid gränsövergångarna mellan EU och Ryssland, att delta i konkreta projekt och att fullt ut dra nytta av det nya grannskaps- och partnerskapsinstrumentet samt medel från gemenskapsinitiativet Interreg för gränsöverskridande samarbete.

| 7. | Europaparlamentet ser fram emot att EU och Ryssland ska underteckna ett avtal om inrättandet av en mekanism för tidig varning i fråga om energiförsörjning, med bestämmelser om information, samråd och genomförande, och uppmanar det svenska ordförandeskapet och kommissionen att samarbeta med de ryska myndigheterna, Gazprom, de ukrainska myndigheterna och Naftogaz Ukrainy för att förhindra att de senaste årens leveransstopp upprepas. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser fram emot att EU och Ryssland ska underteckna ett avtal om inrättandet av en mekanism för tidig varning i fråga om energiförsörjning, med bestämmelser om information, samråd och genomförande, och uppmanar det svenska ordförandeskapet och kommissionen att samarbeta med de ryska myndigheterna, Gazprom, de ukrainska myndigheterna och Naftogaz Ukrainy för att förhindra att de senaste årens leveransstopp upprepas.

| 8. | Europaparlamentet betonar energisamarbetets betydelse för både Ryssland och EU, då det utgör en möjlighet till ytterligare handelsrelaterat och ekonomiskt samarbete mellan dem. Parlamentet understryker att principerna om ömsesidigt beroende och insyn bör utgöra grunden för detta samarbete, tillsammans med lika tillträde till marknader, infrastrukturer och investeringar. Parlamentet uppmanar det svenska ordförandeskapet, rådet och kommissionen att utnyttja toppmötet till att tydligt visa Ryssland hur unionens ökade insatser för intern energisolidaritet ser ut och vilka långsiktiga och ömsesidiga negativa konsekvenser som energiförsörjningsproblemen skulle kunna innebära. Parlamentet uppmanar Ryssland att utan dröjsmål införliva de bästa internationella metoderna för insyn och offentlig ansvarsskyldighet i nationell lagstiftning och att underteckna Esbo-konventionen från 1991 (om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar energisamarbetets betydelse för både Ryssland och EU, då det utgör en möjlighet till ytterligare handelsrelaterat och ekonomiskt samarbete mellan dem. Parlamentet understryker att principerna om ömsesidigt beroende och insyn bör utgöra grunden för detta samarbete, tillsammans med lika tillträde till marknader, infrastrukturer och investeringar. Parlamentet uppmanar det svenska ordförandeskapet, rådet och kommissionen att utnyttja toppmötet till att tydligt visa Ryssland hur unionens ökade insatser för intern energisolidaritet ser ut och vilka långsiktiga och ömsesidiga negativa konsekvenser som energiförsörjningsproblemen skulle kunna innebära. Parlamentet uppmanar Ryssland att utan dröjsmål införliva de bästa internationella metoderna för insyn och offentlig ansvarsskyldighet i nationell lagstiftning och att underteckna Esbo-konventionen från 1991 (om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang).

| 9. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att säkerställa att principerna i energistadgefördraget och dess bifogade protokoll om transitering inbegrips i ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Ryssland. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att säkerställa att principerna i energistadgefördraget och dess bifogade protokoll om transitering inbegrips i ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Ryssland.

| 10. | Europaparlamentet understryker att en utveckling av infrastrukturförbindelserna mellan EU och Ryska federationen gynnar båda parter och bör därför uppmuntras, samt att man i samband med utvecklingen av dessa förbindelser bör sträva efter att minimera de ekonomiska och miljömässiga kostnaderna. Parlamentet uppmuntrar med eftertryck Ryssland att i sina energisamarbetsprojekt med EU iaktta de grundläggande principer som fastställts i energistadgan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att en utveckling av infrastrukturförbindelserna mellan EU och Ryska federationen gynnar båda parter och bör därför uppmuntras, samt att man i samband med utvecklingen av dessa förbindelser bör sträva efter att minimera de ekonomiska och miljömässiga kostnaderna. Parlamentet uppmuntrar med eftertryck Ryssland att i sina energisamarbetsprojekt med EU iaktta de grundläggande principer som fastställts i energistadgan.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att industriländernas utsläpp måste minska med åtminstone 80– 95 procent till 2050 jämförda med 1990 års nivåer för att vi ska ha en chans på 50 procent att den globala uppvärmningen stannar kvar vid 2 °C. Parlamentet betonar de utvecklade ländernas särskilda ansvar att gå före med att minska utsläppen, och anser att industriländernas sammanlagda minskningar bör ligga i den övre delen av intervallet 25–40 procent, för 2020, vilket rekommenderas av FN:s internationella klimatpanel för klimatförändringar. Parlamentet anser i detta sammanhang att samtliga industriländer måste anta mål som innebär att de nuvarande utsläppsnivåerna minskas på ett ambitiöst sätt och uppmanar i detta sammanhang Ryssland att ompröva sin begäran om ökade utsläppsrätter och att se över denna så att den återspeglar landets stora minskningspotential och IPCC:s rekommendationer för att få till stånd en snabb överenskommelse i Köpenhamn. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att industriländernas utsläpp måste minska med åtminstone 80– 95 procent till 2050 jämförda med 1990 års nivåer för att vi ska ha en chans på 50 procent att den globala uppvärmningen stannar kvar vid 2 °C. Parlamentet betonar de utvecklade ländernas särskilda ansvar att gå före med att minska utsläppen, och anser att industriländernas sammanlagda minskningar bör ligga i den övre delen av intervallet 25–40 procent, för 2020, vilket rekommenderas av FN:s internationella klimatpanel för klimatförändringar. Parlamentet anser i detta sammanhang att samtliga industriländer måste anta mål som innebär att de nuvarande utsläppsnivåerna minskas på ett ambitiöst sätt och uppmanar i detta sammanhang Ryssland att ompröva sin begäran om ökade utsläppsrätter och att se över denna så att den återspeglar landets stora minskningspotential och IPCC:s rekommendationer för att få till stånd en snabb överenskommelse i Köpenhamn.

| 12. | Europaparlamentet understryker vikten av att Ryssland ger sitt fulla stöd till bindande klimatmål i ett uppföljningsavtal till Kyotoprotokollet, och uppmanar ordförandeskapet, rådet och kommissionen att arbeta intensivt med Ryssland för att säkra att man vid klimatförändringskonferensen i Köpenhamn i december 2009 uppnår ett ambitiöst och omfattande internationellt avtal som hindrar den globala uppvärmningen från att nå farliga nivåer. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker vikten av att Ryssland ger sitt fulla stöd till bindande klimatmål i ett uppföljningsavtal till Kyotoprotokollet, och uppmanar ordförandeskapet, rådet och kommissionen att arbeta intensivt med Ryssland för att säkra att man vid klimatförändringskonferensen i Köpenhamn i december 2009 uppnår ett ambitiöst och omfattande internationellt avtal som hindrar den globala uppvärmningen från att nå farliga nivåer.

| 13. | Europaparlamentet understryker vikten av fortsatta diskussioner med Ryssland om mänskliga rättigheter som en del av samrådet mellan EU och Ryssland i människorättsfrågor, med fokus på de åtgärder som vidtagits av ryska myndigheter i syfte att förbättra säkerheten för förvarare av mänskliga rättigheter samt för mediefrihet, och begär att dessa möten utformas på ett bättre sätt så att de blir mer effektiva, med särskild tonvikt på gemensamma insatser mot rasism och främlingsfientlighet, samt att Europaparlamentet, duman och icke-statliga organisationer på människorättsområdet ges möjlighet att delta aktivt i denna process, oavsett om dialogen hålls i Ryssland eller i en EU-medlemsstat. Parlamentet insisterar på att skydd av mänskliga rättigheter bör utgöra en huvudpunkt på dagordningen för toppmötet mellan EU och Ryssland och en integrerad del i det nya samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland.Parlamentet upprepar sin uppmaning att säkerställa att de ansvariga för morden på Natalja Estemirova, Andrej Kulagin, Zarema Sadulajeva, Alik Dzjabrovil, Maksjarip Ausjev, Stanislav Markelov, Anastasija Baburova och Anna Politkovskaja hittas och ställs inför rätta. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker vikten av fortsatta diskussioner med Ryssland om mänskliga rättigheter som en del av samrådet mellan EU och Ryssland i människorättsfrågor, med fokus på de åtgärder som vidtagits av ryska myndigheter i syfte att förbättra säkerheten för förvarare av mänskliga rättigheter samt för mediefrihet, och begär att dessa möten utformas på ett bättre sätt så att de blir mer effektiva, med särskild tonvikt på gemensamma insatser mot rasism och främlingsfientlighet, samt att Europaparlamentet, duman och icke-statliga organisationer på människorättsområdet ges möjlighet att delta aktivt i denna process, oavsett om dialogen hålls i Ryssland eller i en EU-medlemsstat. Parlamentet insisterar på att skydd av mänskliga rättigheter bör utgöra en huvudpunkt på dagordningen för toppmötet mellan EU och Ryssland och en integrerad del i det nya samarbetsavtalet mellan EU och Ryssland.Parlamentet upprepar sin uppmaning att säkerställa att de ansvariga för morden på Natalja Estemirova, Andrej Kulagin, Zarema Sadulajeva, Alik Dzjabrovil, Maksjarip Ausjev, Stanislav Markelov, Anastasija Baburova och Anna Politkovskaja hittas och ställs inför rätta.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att uppmärksamt följa den pågående andra rättegången mot Yukos Oils tidigare vd Michail Chodorkovskij i vilken man redan har brutit mot korrekta rättegångsförfaranden på ett flertal punkter. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att bekämpa godtycklighet, respektera rättsstatsprincipen och att inte använda rättsväsendet som ett politiskt medel. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att uppmärksamt följa den pågående andra rättegången mot Yukos Oils tidigare vd Michail Chodorkovskij i vilken man redan har brutit mot korrekta rättegångsförfaranden på ett flertal punkter. Parlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att bekämpa godtycklighet, respektera rättsstatsprincipen och att inte använda rättsväsendet som ett politiskt medel.

| 15. | Europaparlamentet fördömer det brutala mordet på Maksjarip Ausjev, en populär människorättsaktivist och oppositionell som sköts till döds i Ingusjien. Parlamentet uppmanar mot denna bakgrund de ryska myndigheterna att stoppa den fortsatta och omfattande straffriheten för förövare av våldsbrott mot människorättsaktivister och att framför allt ge hög prioritet åt kampen mot den atmosfär av terror och laglöshet som råder i norra Kaukasus och åt att skydda och garantera människorättsaktivisters fysiska integritet i enlighet med de aktuella internationella och regionala instrumenten för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar särskilt de ryska myndigheterna att anta förebyggande skyddsåtgärder när det gäller människorättsaktivister, såsom att inleda utredningar ögonblickligen då hot mot dem blir kända för åklagare och rättsväsendet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet fördömer det brutala mordet på Maksjarip Ausjev, en populär människorättsaktivist och oppositionell som sköts till döds i Ingusjien. Parlamentet uppmanar mot denna bakgrund de ryska myndigheterna att stoppa den fortsatta och omfattande straffriheten för förövare av våldsbrott mot människorättsaktivister och att framför allt ge hög prioritet åt kampen mot den atmosfär av terror och laglöshet som råder i norra Kaukasus och åt att skydda och garantera människorättsaktivisters fysiska integritet i enlighet med de aktuella internationella och regionala instrumenten för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar särskilt de ryska myndigheterna att anta förebyggande skyddsåtgärder när det gäller människorättsaktivister, såsom att inleda utredningar ögonblickligen då hot mot dem blir kända för åklagare och rättsväsendet.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att följa avgörandena i Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna och att utan dröjsmål ratificera protokollet om en reformering av detta organ. Parlamentet förväntar sig att duman ratificerar tilläggsprotokoll 14 till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar de ryska myndigheterna att följa avgörandena i Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna och att utan dröjsmål ratificera protokollet om en reformering av detta organ. Parlamentet förväntar sig att duman ratificerar tilläggsprotokoll 14 till Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar det svenska ordförandeskapet, rådet och kommissionen att vid toppmötet ta tillfället i akt att tydligt uttrycka EU:s oro över en rad internationella frågor där ett konstruktivt samarbete från Rysslands sida är av avgörande vikt på grund av landets ställning i den internationella politiken. Parlamentet efterfrågar även ökat samarbete i frågor som rör Iran, Afghanistan och Mellanöstern och i andra nyckelfrågor på den internationella dagordningen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar det svenska ordförandeskapet, rådet och kommissionen att vid toppmötet ta tillfället i akt att tydligt uttrycka EU:s oro över en rad internationella frågor där ett konstruktivt samarbete från Rysslands sida är av avgörande vikt på grund av landets ställning i den internationella politiken. Parlamentet efterfrågar även ökat samarbete i frågor som rör Iran, Afghanistan och Mellanöstern och i andra nyckelfrågor på den internationella dagordningen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta gemensamma initiativ med den ryska regeringen i syfte att stärka säkerheten och stabiliteten i världen och särskilt i det gemensamma grannskapet, och nå en fredlig lösning i enlighet med internationell rätt på konflikterna i Nagorno-Karabach och Transnistrien och framför allt konflikterna mellan Ryssland och Georgien och dess utbrytarregioner Sydossetien och Abchazien. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ta gemensamma initiativ med den ryska regeringen i syfte att stärka säkerheten och stabiliteten i världen och särskilt i det gemensamma grannskapet, och nå en fredlig lösning i enlighet med internationell rätt på konflikterna i Nagorno-Karabach och Transnistrien och framför allt konflikterna mellan Ryssland och Georgien och dess utbrytarregioner Sydossetien och Abchazien.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang insatserna inom ramen för EU:s övervakningsuppdrag (EUMM) som har visat EU:s beredskap och förmåga att agera kraftfullt för att främja fred och stabilitet och som bidrog till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för genomförandet av avtalen om eldupphör från den 12 augusti och den 8 september 2008. Parlamentet upprepar sitt stöd för Georgiens territoriella integritet och uppmanar alla parter att fullt ut leva upp till sina åtaganden. Parlamentet påpekar att EUMM har ett mandat som omfattar hela landet och begär att EUMM får obehindrat tillträde till Abchazien och Sydossetien, något som man hitintills har vägrats. Parlamentet bekräftar på nytt sitt fulla stöd för Genèvesamtalen och det fortsatta delade ordförandeskapet i detta forum mellan EU, FN och OSSE. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar i detta sammanhang insatserna inom ramen för EU:s övervakningsuppdrag (EUMM) som har visat EU:s beredskap och förmåga att agera kraftfullt för att främja fred och stabilitet och som bidrog till att skapa de nödvändiga förutsättningarna för genomförandet av avtalen om eldupphör från den 12 augusti och den 8 september 2008. Parlamentet upprepar sitt stöd för Georgiens territoriella integritet och uppmanar alla parter att fullt ut leva upp till sina åtaganden. Parlamentet påpekar att EUMM har ett mandat som omfattar hela landet och begär att EUMM får obehindrat tillträde till Abchazien och Sydossetien, något som man hitintills har vägrats. Parlamentet bekräftar på nytt sitt fulla stöd för Genèvesamtalen och det fortsatta delade ordförandeskapet i detta forum mellan EU, FN och OSSE.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU och Ryssland att fortsätta sina ansträngningar för att nå framgång i fredsprocessen i Mellanöstern och finna en lösning på frågan om kärnvapen i Iran, särskilt efter den överenskommelse som träffades i Genève den 1 oktober 2009 mellan Iran och Förenta staterna, Ryssland, Kina, Tyskland, Frankrike och Storbritannien om bränsleplanen och FN:s övervakning av den nyligen upptäckta anrikningsanläggning som håller på att byggas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar EU och Ryssland att fortsätta sina ansträngningar för att nå framgång i fredsprocessen i Mellanöstern och finna en lösning på frågan om kärnvapen i Iran, särskilt efter den överenskommelse som träffades i Genève den 1 oktober 2009 mellan Iran och Förenta staterna, Ryssland, Kina, Tyskland, Frankrike och Storbritannien om bränsleplanen och FN:s övervakning av den nyligen upptäckta anrikningsanläggning som håller på att byggas.

| 21. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över hur den internationella säkerheten kommer att påverkas av att duman antagit de ändringar av försvarslagstiftningen som Rysslands president föreslagit och som innebär att Ryssland får använda sig av militära ingripanden utanför landets gränser i syfte att avvärja angrepp mot ryska styrkor eller andra trupper utomlands, avvärja eller förhindra angrepp mot ett annat land eller skydda ryska medborgare utomlands. Det sistnämnda är särskilt problematiskt med tanke på att Ryssland olagligen utfärdar pass i områden med låsta konflikter och på Krimhalvön i Ukraina. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över hur den internationella säkerheten kommer att påverkas av att duman antagit de ändringar av försvarslagstiftningen som Rysslands president föreslagit och som innebär att Ryssland får använda sig av militära ingripanden utanför landets gränser i syfte att avvärja angrepp mot ryska styrkor eller andra trupper utomlands, avvärja eller förhindra angrepp mot ett annat land eller skydda ryska medborgare utomlands. Det sistnämnda är särskilt problematiskt med tanke på att Ryssland olagligen utfärdar pass i områden med låsta konflikter och på Krimhalvön i Ukraina.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet att framföra EU:s stöd för förhandlingarna mellan Ryssland och Förenta staterna om det nya avtal som ska efterträda Start-fördraget och för de initiativ som syftar till att bygga ett gemensamt missilförsvarssystem med Förenta staterna, Ryssland och Nato som deltagare. Parlamentet hyser tillförsikt om att ett Start-avtal kan träffas före utgång av 2009. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar ordförandeskapet att framföra EU:s stöd för förhandlingarna mellan Ryssland och Förenta staterna om det nya avtal som ska efterträda Start-fördraget och för de initiativ som syftar till att bygga ett gemensamt missilförsvarssystem med Förenta staterna, Ryssland och Nato som deltagare. Parlamentet hyser tillförsikt om att ett Start-avtal kan träffas före utgång av 2009.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringarna i såväl Förenta staterna som Ryssland att till fullo inbegripa EU och dess medlemsstater i diskussionerna kring utvecklingen av antirobotsystemet, inbegripet riskbedömningen i fråga om missiler, och på så sätt bidra till fred och stabilitet i världen i allmänhet och i Europa i synnerhet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringarna i såväl Förenta staterna som Ryssland att till fullo inbegripa EU och dess medlemsstater i diskussionerna kring utvecklingen av antirobotsystemet, inbegripet riskbedömningen i fråga om missiler, och på så sätt bidra till fred och stabilitet i världen i allmänhet och i Europa i synnerhet.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Europarådet och OSSE. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ryska federationens regering och parlament, Europarådet och OSSE.

---

(1)  EGT L 327, 28.11.1997, s. 1.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2009)0022.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2009)0021.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2008)0309.

---

| 7.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 271/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 271/7

---

Torsdag 12 november 2009Gemensam programplanering av forskning för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomar

P7_TA(2009)0065

Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om gemensam programplanering av forskning för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimers sjukdom

2010/C 271 E/03

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av världsrapporten om Alzheimers sjukdom för 2009 (World Alzheimer Report 2009) som utgavs av Alzheimer Disease International i samband med Alzheimerdagen den 21 september 2009,

med beaktande av kommissionens förslag av den 22 juli 2009 till rådets rekommendation om åtgärder mot neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimers sjukdom, genom gemensam programplanering av forskning (KOM(2009)0379),

med beaktande av artiklarna 115.5 och 110.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Neurodegenerativa sjukdomar, som Alzheimers och Parkinsons sjukdomar, är viktiga orsaker till långvarig funktionsnedsättning och berör mer än sju miljoner EU-medborgare, ett antal som förmodligen kommer att fördubblas under de kommande årtiondena till följd av att befolkningen blir allt äldre. |
| --- | --- |

A.

Neurodegenerativa sjukdomar, som Alzheimers och Parkinsons sjukdomar, är viktiga orsaker till långvarig funktionsnedsättning och berör mer än sju miljoner EU-medborgare, ett antal som förmodligen kommer att fördubblas under de kommande årtiondena till följd av att befolkningen blir allt äldre.

| B. | Inga botemedel är för närvarande tillgängliga för neurodegenerativa sjukdomar och kunskaperna om prevention, behandling och identifiering av riskfaktorer är mycket begränsade. |
| --- | --- |

B.

Inga botemedel är för närvarande tillgängliga för neurodegenerativa sjukdomar och kunskaperna om prevention, behandling och identifiering av riskfaktorer är mycket begränsade.

| C. | Kostnaderna för demenssjukdomar i EU25 år 2005 uppskattades till 130 miljarder EUR, ungefär 21 000 EUR per år och person som drabbas av demens. Detta genomsnittbelopp inkluderar direkta kostnader och kostnader uppkomna till följd av informell vård. |
| --- | --- |

C.

Kostnaderna för demenssjukdomar i EU25 år 2005 uppskattades till 130 miljarder EUR, ungefär 21 000 EUR per år och person som drabbas av demens. Detta genomsnittbelopp inkluderar direkta kostnader och kostnader uppkomna till följd av informell vård.

| D. | Alzheimers och Parkinsons sjukdomar och andra relaterade former av demens studeras för närvarande ur ett flertal synvinklar och inom olika forskningsområden, vilket kan bidra till en ytterligare fragmentering av forskningsverksamheten. |
| --- | --- |

D.

Alzheimers och Parkinsons sjukdomar och andra relaterade former av demens studeras för närvarande ur ett flertal synvinklar och inom olika forskningsområden, vilket kan bidra till en ytterligare fragmentering av forskningsverksamheten.

| E. | De flesta forskningssatsningarna inom området neurodegenerativa sjukdomar genomförs av medlemsstaterna med relativt liten transnationell samordning, vilket leder till fragmentering och ett begränsat utbyte av kunskaper och bästa metoder mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

E.

De flesta forskningssatsningarna inom området neurodegenerativa sjukdomar genomförs av medlemsstaterna med relativt liten transnationell samordning, vilket leder till fragmentering och ett begränsat utbyte av kunskaper och bästa metoder mellan medlemsstaterna.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det föreslagna pilotprojektet för gemensam programplanering av forskningsverksamhet på området neurodegenerativa sjukdomar. Parlamentet anser att gemensam programplanering skulle kunna vara ytterst värdefullt för att minska fragmenteringen av forskningssatsningarna och leda till att man uppnår en kritisk massa av kompetens, kunskaper och ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det föreslagna pilotprojektet för gemensam programplanering av forskningsverksamhet på området neurodegenerativa sjukdomar. Parlamentet anser att gemensam programplanering skulle kunna vara ytterst värdefullt för att minska fragmenteringen av forskningssatsningarna och leda till att man uppnår en kritisk massa av kompetens, kunskaper och ekonomiska resurser.

| 2. | Europaparlamentet anser att neurodegenerativa sjukdomar, som Alzheimers och Parkinsons sjukdomar, är en av Europeiska unionens största utmaningar när det gäller den psykiska hälsan och anser därför att kampen mot Alzheimers och Parkinsons sjukdomar måste vara av dubbel natur, dels att ge daglig vård åt ett ökande antal patienter, dels att säkra mer resurser så att antalet patienter stadigt minskar i framtiden. Parlamentet stöder följaktligen rådets rekommendation. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att neurodegenerativa sjukdomar, som Alzheimers och Parkinsons sjukdomar, är en av Europeiska unionens största utmaningar när det gäller den psykiska hälsan och anser därför att kampen mot Alzheimers och Parkinsons sjukdomar måste vara av dubbel natur, dels att ge daglig vård åt ett ökande antal patienter, dels att säkra mer resurser så att antalet patienter stadigt minskar i framtiden. Parlamentet stöder följaktligen rådets rekommendation.

| 3. | Europaparlamentet understryker behovet av att utan dröjsmål öka insatserna för att ta itu med följderna av de neurodegenerativa sjukdomarna, särskilt Alzheimers och Parkinsons sjukdomar, både socialt och folkhälsomässigt, med tanke på att befolkningen blir allt äldre i Europa och i avsikt att säkerställa de nationella hälsovårdssystemens hållbarhet i framtiden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker behovet av att utan dröjsmål öka insatserna för att ta itu med följderna av de neurodegenerativa sjukdomarna, särskilt Alzheimers och Parkinsons sjukdomar, både socialt och folkhälsomässigt, med tanke på att befolkningen blir allt äldre i Europa och i avsikt att säkerställa de nationella hälsovårdssystemens hållbarhet i framtiden.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att aktivt engagera sig i att definiera, utarbeta och genomföra en gemensam forskningsagenda inom området för neurodegenerativa sjukdomar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmuntrar alla medlemsstater att aktivt engagera sig i att definiera, utarbeta och genomföra en gemensam forskningsagenda inom området för neurodegenerativa sjukdomar.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra epidemiologiska data om Alzheimers och Parkinsons sjukdom och andra former av demens, särskilt under asymptomatiska faser och innan funktionsnedsättningarna börjar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra epidemiologiska data om Alzheimers och Parkinsons sjukdom och andra former av demens, särskilt under asymptomatiska faser och innan funktionsnedsättningarna börjar.

| 6. | Europaparlamentet påpekar betydelsen av ett tvärvetenskapligt synsätt på forskning inom detta område, som omfattar diagnos, behandling, prevention och social forskning om välfärden för patienterna och deras familjer samt för vårdarna. Tidiga diagnostiska tester, forskning om riskfaktorer (exempelvis miljön) samt kriterier för tidig diagnos är av avgörande betydelse. Eftersom detta är fallet, ser parlamentet ett tydligt mervärde i att genomföra storskaliga epidemiologiska och kliniska studier inom ramen för transnationellt samarbete. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar betydelsen av ett tvärvetenskapligt synsätt på forskning inom detta område, som omfattar diagnos, behandling, prevention och social forskning om välfärden för patienterna och deras familjer samt för vårdarna. Tidiga diagnostiska tester, forskning om riskfaktorer (exempelvis miljön) samt kriterier för tidig diagnos är av avgörande betydelse. Eftersom detta är fallet, ser parlamentet ett tydligt mervärde i att genomföra storskaliga epidemiologiska och kliniska studier inom ramen för transnationellt samarbete.

| 7. | Europaparlamentet anser att forskningsprogrammen främst bör koncentrera sig på prevention, biomarkörer (inbegripet genetisk benägenhet), metoder för diagnostisk avbildning, metoder för att ställa tidig diagnos utifrån ett tvärvetenskapligt synsätt, standardisering av kriterier och diagnosinstrument och upprättande av stora databaser som kan användas för befolkningsstudier, behandlingsstrategier och kliniska studier om nya kemiska och biologiska ämnen, vacciner och tekniker. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att forskningsprogrammen främst bör koncentrera sig på prevention, biomarkörer (inbegripet genetisk benägenhet), metoder för diagnostisk avbildning, metoder för att ställa tidig diagnos utifrån ett tvärvetenskapligt synsätt, standardisering av kriterier och diagnosinstrument och upprättande av stora databaser som kan användas för befolkningsstudier, behandlingsstrategier och kliniska studier om nya kemiska och biologiska ämnen, vacciner och tekniker.

| 8. | Europaparlamentet påpekar vikten av forskning om sambandet mellan åldrande och demenssjukdomar och mellan demenssjukdomar och depressioner i ålderdomen. Dessutom uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna att främja forskningsprogram som fäster stor vikt vid patientens önskemål och utsikter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar vikten av forskning om sambandet mellan åldrande och demenssjukdomar och mellan demenssjukdomar och depressioner i ålderdomen. Dessutom uppmuntrar parlamentet medlemsstaterna att främja forskningsprogram som fäster stor vikt vid patientens önskemål och utsikter.

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar rådet att bygga på befintliga strukturer när det inrättar detta pilotprojekt för gemensam programplanering av forskningsverksamhet och undvika att skapa nya byråkratiska strukturer, samt att om möjligt samarbeta med branschen för att kunna dra nytta av alla tillgängliga resurser och erfarenheter, samtidigt som oberoende och autonomi säkerställas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmuntrar rådet att bygga på befintliga strukturer när det inrättar detta pilotprojekt för gemensam programplanering av forskningsverksamhet och undvika att skapa nya byråkratiska strukturer, samt att om möjligt samarbeta med branschen för att kunna dra nytta av alla tillgängliga resurser och erfarenheter, samtidigt som oberoende och autonomi säkerställas.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och rådet att inkludera problemen med demenssjukdomar i alla befintliga och kommande EU-initiativ knutna till förebyggande av sjukdomar, särskild i samband med tidig diagnos, kardiovaskulär hälsa och fysisk aktivitet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och rådet att inkludera problemen med demenssjukdomar i alla befintliga och kommande EU-initiativ knutna till förebyggande av sjukdomar, särskild i samband med tidig diagnos, kardiovaskulär hälsa och fysisk aktivitet.

| 11. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att kommissionen antar en rekommendation där man uppmanar medlemsstaterna att informera allmänheten om livsstilsförändringar som kan fördröja och förebygga uppkomsten av neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimers och Parkinsons sjukdomar, och främja livsstilar som är hälsosamma för hjärnan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att kommissionen antar en rekommendation där man uppmanar medlemsstaterna att informera allmänheten om livsstilsförändringar som kan fördröja och förebygga uppkomsten av neurodegenerativa sjukdomar, särskilt Alzheimers och Parkinsons sjukdomar, och främja livsstilar som är hälsosamma för hjärnan.

| 12. | Europaparlamentet föreslår att rådet och kommissionen överväger att lansera ett Europeiskt hjärnår i syfte att höja kunskaperna om åldersrelaterade neurodegenerativa sjukdomar samt åtgärder för att förebygga dem. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet föreslår att rådet och kommissionen överväger att lansera ett Europeiskt hjärnår i syfte att höja kunskaperna om åldersrelaterade neurodegenerativa sjukdomar samt åtgärder för att förebygga dem.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet att låta företrädare för patient- och vårdorganisationer samt tillhandahållare av sjuk- och hälsovård medverka på ett lämpligt sätt i pilotprojektet för gemensam programplanering av forskningssverksamhet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet att låta företrädare för patient- och vårdorganisationer samt tillhandahållare av sjuk- och hälsovård medverka på ett lämpligt sätt i pilotprojektet för gemensam programplanering av forskningssverksamhet.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet att informera parlamentet om framsteg och resultat av detta pilotprojekt. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet att informera parlamentet om framsteg och resultat av detta pilotprojekt.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett lämpligt sätt involvera parlamentet i eventuella beslut till stöd för detta pilotprojekt och andra framtida initiativ för gemensam programplanering på forskningsområdet som erhåller finansiering från sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på ett lämpligt sätt involvera parlamentet i eventuella beslut till stöd för detta pilotprojekt och andra framtida initiativ för gemensam programplanering på forskningsområdet som erhåller finansiering från sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling.

| 16. | Europaparlamentet anser att artikel 182.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som föreskriver nödvändiga åtgärder för att genomföra det europeiska forskningsområdet, skulle kunna utgöra en lämpligare rättslig grund för framtida initiativ för gemensam programplanering på forskningsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att allvarligt överväga att använda artikel 182.5 som rättslig grund för alla framtida förslag till gemensam programplanering av forskningsverksamhet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att artikel 182.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som föreskriver nödvändiga åtgärder för att genomföra det europeiska forskningsområdet, skulle kunna utgöra en lämpligare rättslig grund för framtida initiativ för gemensam programplanering på forskningsområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att allvarligt överväga att använda artikel 182.5 som rättslig grund för alla framtida förslag till gemensam programplanering av forskningsverksamhet.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

| 7.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 271/9 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 271/9

---

Torsdag 12 november 2009Europeiska ombudsmannens verksamhet (2008)

P7_TA(2009)0066

Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2008 (2009/2088(INI))

2010/C 271 E/04

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2008,

med beaktande av artikel 195 i EG-fördraget,

med beaktande av artiklarna 41 och 43 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

med beaktande av Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (1),

med beaktande av det ramavtal om samarbete som ingicks av Europaparlamentet och ombudsmannen den 15 mars 2006 och som trädde i kraft den 1 april 2006,

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 oktober 2005 med titeln ”Empowerment to adopt and transmit communications to the European Ombudsman and authorise civil servants to appear before the European Ombudsman” (SEK(2005)1227),

med beaktande av sitt beslut 2008/587/EG av den 18 juni 2008 om ändring av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (2),

med beaktande av ombudsmannens revidering av genomförandebestämmelserna i syfte att spegla ändringarna i ombudsmannens stadga och att dessa reviderade genomförandebestämmelser trädde i kraft den 1 januari 2009,

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Europeiska ombudsmannens verksamhet,

med beaktande av artikel 205.2 andra och tredje meningen i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för framställningar (A7-0020/2009).

| A. | Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2008 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 21 april 2009. Ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, lade fram rapporten för utskottet för framställningar den 14 september 2009 i Strasbourg. |
| --- | --- |

A.

Årsrapporten om Europeiska ombudsmannens verksamhet 2008 överlämnades formellt till Europaparlamentets talman den 21 april 2009. Ombudsmannen, Nikiforos Diamandouros, lade fram rapporten för utskottet för framställningar den 14 september 2009 i Strasbourg.

| B. | I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna (2007 års version) anges att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner, organ och byråer”. |
| --- | --- |

B.

I artikel 41 i stadgan om de grundläggande rättigheterna (2007 års version) anges att ”var och en har rätt att få sina angelägenheter behandlade opartiskt, rättvist och inom skälig tid av unionens institutioner, organ och byråer”.

| C. | I artikel 43 i stadgan anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet, med undantag för Europeiska unionens domstol då den utövar sina domstolsfunktioner”. |
| --- | --- |

C.

I artikel 43 i stadgan anges att ”varje unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet, med undantag för Europeiska unionens domstol då den utövar sina domstolsfunktioner”.

| D. | Det är mycket viktigt att de europeiska institutionerna och organen fullt ut använder sig av de nödvändiga medlen för att kunna uppfylla sina skyldigheter att se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar. |
| --- | --- |

D.

Det är mycket viktigt att de europeiska institutionerna och organen fullt ut använder sig av de nödvändiga medlen för att kunna uppfylla sina skyldigheter att se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar.

| E. | Trots att åtta år har gått sedan antagandet av Europaparlamentets resolution av den 6 september 2001 (3) som godkänner ombudsmannens kodex för god förvaltningssed har de övriga institutionerna fortfarande inte till fullo följt Europaparlamentets uppmaning att se till att deras rutiner följer bestämmelserna i den kodexen. |
| --- | --- |

E.

Trots att åtta år har gått sedan antagandet av Europaparlamentets resolution av den 6 september 2001 (3) som godkänner ombudsmannens kodex för god förvaltningssed har de övriga institutionerna fortfarande inte till fullo följt Europaparlamentets uppmaning att se till att deras rutiner följer bestämmelserna i den kodexen.

| F. | Ombudsmannen registrerade 3 406 klagomål under 2008, att jämföra med 3 211 klagomål under 2007. Av dessa befanns 802 klagomål falla inom ombudsmannens ämbetsområde, att jämföra med 870 under 2007. |
| --- | --- |

F.

Ombudsmannen registrerade 3 406 klagomål under 2008, att jämföra med 3 211 klagomål under 2007. Av dessa befanns 802 klagomål falla inom ombudsmannens ämbetsområde, att jämföra med 870 under 2007.

| G. | Resultatet av de 355 fullbordade undersökningarna, av vilka 352 var kopplade till klagomål och tre var undersökningar på eget initiativ, visar att det i 110 fall (vilket motsvarar 31 procent av de undersökta klagomålen) inte fastställdes några administrativa missförhållanden. |
| --- | --- |

G.

Resultatet av de 355 fullbordade undersökningarna, av vilka 352 var kopplade till klagomål och tre var undersökningar på eget initiativ, visar att det i 110 fall (vilket motsvarar 31 procent av de undersökta klagomålen) inte fastställdes några administrativa missförhållanden.

| H. | I de 129 ärenden som löstes (36 procent av samtliga) godtog institutionen i fråga en uppgörelse i godo eller avslutade ärendet, vilket återspeglar en växande vilja från institutionernas och organens sida att betrakta klagomålen till ombudsmannen som en möjlighet att rätta till misstag som gjorts och att samarbeta med ombudsmannen till nytta för medborgarna. |
| --- | --- |

H.

I de 129 ärenden som löstes (36 procent av samtliga) godtog institutionen i fråga en uppgörelse i godo eller avslutade ärendet, vilket återspeglar en växande vilja från institutionernas och organens sida att betrakta klagomålen till ombudsmannen som en möjlighet att rätta till misstag som gjorts och att samarbeta med ombudsmannen till nytta för medborgarna.

| I. | Fyra ärenden avslutades under 2008 genom en uppgörelse i godo, och i slutet av 2008 var 25 förslag till en uppgörelse i godo fortfarande under behandling. |
| --- | --- |

I.

Fyra ärenden avslutades under 2008 genom en uppgörelse i godo, och i slutet av 2008 var 25 förslag till en uppgörelse i godo fortfarande under behandling.

| J. | Det vanligaste klagomålet på administrativt missförhållande som ombudsmannen tog upp under 2008 gällde bristande öppenhet (36 procent av de undersökningar som inleddes). |
| --- | --- |

J.

Det vanligaste klagomålet på administrativt missförhållande som ombudsmannen tog upp under 2008 gällde bristande öppenhet (36 procent av de undersökningar som inleddes).

| K. | Under 2008 använde ombudsmannen i allt större utsträckning mer informella förfaranden för att lösa klagomål snabbt, vilket visar hur omfattande respekten för ombudsmannen är och institutionernas beredvillighet att hjälpa medborgarna. |
| --- | --- |

K.

Under 2008 använde ombudsmannen i allt större utsträckning mer informella förfaranden för att lösa klagomål snabbt, vilket visar hur omfattande respekten för ombudsmannen är och institutionernas beredvillighet att hjälpa medborgarna.

| L. | Under 2008 avslutade ombudsmannen 44 undersökningar med en kritisk anmärkning. En kritisk anmärkning bekräftar för den klagande att hans eller hennes klagomål är berättigat och anger för institutionen eller organet i fråga vilket fel som begåtts, för att hjälpa till att undvika administrativa missförhållanden i framtiden. |
| --- | --- |

L.

Under 2008 avslutade ombudsmannen 44 undersökningar med en kritisk anmärkning. En kritisk anmärkning bekräftar för den klagande att hans eller hennes klagomål är berättigat och anger för institutionen eller organet i fråga vilket fel som begåtts, för att hjälpa till att undvika administrativa missförhållanden i framtiden.

| M. | I syfte att förbättra EU-institutionernas resultat i framtiden har ombudsmannen fällt ytterligare anmärkningar, genom vilka han fastställt en möjlighet att förbättra administrationens kvalitet. Ytterligare anmärkningar fälldes i sammanlagt 41 fall under 2008. |
| --- | --- |

M.

I syfte att förbättra EU-institutionernas resultat i framtiden har ombudsmannen fällt ytterligare anmärkningar, genom vilka han fastställt en möjlighet att förbättra administrationens kvalitet. Ytterligare anmärkningar fälldes i sammanlagt 41 fall under 2008.

| N. | Under 2008 lämnades 23 förslag till rekommendationer, av vilka åtta godtogs av den berörda institutionen. Fyra förslag till rekommendationer från 2007 ledde fram till ett beslut under 2008. |
| --- | --- |

N.

Under 2008 lämnades 23 förslag till rekommendationer, av vilka åtta godtogs av den berörda institutionen. Fyra förslag till rekommendationer från 2007 ledde fram till ett beslut under 2008.

| O. | Ett fall av administrativt missförhållande ledde till en särskild rapport till Europaparlamentet under 2008. Att lägga fram en särskild rapport för parlamentet är ett viktigt sätt för ombudsmannen att få politiskt stöd av parlamentet och dess utskott för framställningar, dels för att ge upprättelse åt de medborgare vilkas rättigheter har kränkts, dels för att höja standarden i EU-förvaltningen. |
| --- | --- |

O.

Ett fall av administrativt missförhållande ledde till en särskild rapport till Europaparlamentet under 2008. Att lägga fram en särskild rapport för parlamentet är ett viktigt sätt för ombudsmannen att få politiskt stöd av parlamentet och dess utskott för framställningar, dels för att ge upprättelse åt de medborgare vilkas rättigheter har kränkts, dels för att höja standarden i EU-förvaltningen.

| P. | Varken kritiska anmärkningar som ingår i beslut som avslutar fall av administrativa missförhållanden som inte kunnat lösas eller rekommendationer eller särskilda rapporter från ombudsmannens sida har bindande verkan, eftersom ombudsmannens befogenheter inte omfattar att direkt åtgärda fall av administrativa missförhållanden, utan de är avsedda att uppmuntra Europeiska unionens institutioner och organ att själva åtgärda bristerna. |
| --- | --- |

P.

Varken kritiska anmärkningar som ingår i beslut som avslutar fall av administrativa missförhållanden som inte kunnat lösas eller rekommendationer eller särskilda rapporter från ombudsmannens sida har bindande verkan, eftersom ombudsmannens befogenheter inte omfattar att direkt åtgärda fall av administrativa missförhållanden, utan de är avsedda att uppmuntra Europeiska unionens institutioner och organ att själva åtgärda bristerna.

| Q. | Sedan Nicefördraget trädde i kraft har parlamentet haft samma rätt som medlemsstaterna, rådet och kommissionen att väcka talan i EG-domstolen i ärenden som gäller bristande behörighet, överträdelse av viktiga procedurkrav, överträdelse av EG-fördraget eller av någon lag som gäller dess tillämpning, eller maktmissbruk. |
| --- | --- |

Q.

Sedan Nicefördraget trädde i kraft har parlamentet haft samma rätt som medlemsstaterna, rådet och kommissionen att väcka talan i EG-domstolen i ärenden som gäller bristande behörighet, överträdelse av viktiga procedurkrav, överträdelse av EG-fördraget eller av någon lag som gäller dess tillämpning, eller maktmissbruk.

| R. | De kritiska kommentarer om administrativa missförhållanden som togs upp av ombudsmannen i rapporten 2008 (kritiska anmärkningar, förslag till rekommendationer och särskilda rapporter) kan utgöra en grund för att undvika en upprepning av misstag och missförhållanden i framtiden genom att institutioner och andra organ i EU vidtar lämpliga åtgärder. |
| --- | --- |

R.

De kritiska kommentarer om administrativa missförhållanden som togs upp av ombudsmannen i rapporten 2008 (kritiska anmärkningar, förslag till rekommendationer och särskilda rapporter) kan utgöra en grund för att undvika en upprepning av misstag och missförhållanden i framtiden genom att institutioner och andra organ i EU vidtar lämpliga åtgärder.

| S. | Samarbetet som inrättats av ombudsmannen inom Europeiska ombudsmannanätverket har fungerat i över tio år som ett flexibelt system för att utbyta information och bästa praxis och som ett sätt att hänvisa klagande vidare till ombudsmännen eller till de organ som har bäst möjligheter att hjälpa dem. |
| --- | --- |

S.

Samarbetet som inrättats av ombudsmannen inom Europeiska ombudsmannanätverket har fungerat i över tio år som ett flexibelt system för att utbyta information och bästa praxis och som ett sätt att hänvisa klagande vidare till ombudsmännen eller till de organ som har bäst möjligheter att hjälpa dem.

| T. | Ombudsmannens roll att stå på EU-medborgarnas sida gentemot Europeiska unionens institutioner och organ har utvecklats under de 14 år som gått sedan institutionen skapades, tack vare ombudsmannens oberoende ställning och parlamentets demokratiska granskning av öppenheten i dennes verksamhet. |
| --- | --- |

T.

Ombudsmannens roll att stå på EU-medborgarnas sida gentemot Europeiska unionens institutioner och organ har utvecklats under de 14 år som gått sedan institutionen skapades, tack vare ombudsmannens oberoende ställning och parlamentets demokratiska granskning av öppenheten i dennes verksamhet.

| U. | Ombudsmannens verksamhet måste hållas åtskild från verksamheten i utskottet för framställningar, och de båda organen bör ömsesidigt hänskjuta ärenden till varandra som en allmän regel för att undvika potentiella konflikter mellan deras olika behörigheter. |
| --- | --- |

U.

Ombudsmannens verksamhet måste hållas åtskild från verksamheten i utskottet för framställningar, och de båda organen bör ömsesidigt hänskjuta ärenden till varandra som en allmän regel för att undvika potentiella konflikter mellan deras olika behörigheter.

| 1. | Europaparlamentet godkänner Europeiska ombudsmannens årsrapport för år 2008 och dess struktur. Årsrapporten innehåller både en sammanfattning av årets verksamhet med en översikt över klagomål och undersökningar och en tematisk genomgång av ombudsmannens viktigaste beslut vad gäller juridiska förhållanden och sakförhållanden under 2008 och de problem som uppkommit i olika faser av förfarandet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner Europeiska ombudsmannens årsrapport för år 2008 och dess struktur. Årsrapporten innehåller både en sammanfattning av årets verksamhet med en översikt över klagomål och undersökningar och en tematisk genomgång av ombudsmannens viktigaste beslut vad gäller juridiska förhållanden och sakförhållanden under 2008 och de problem som uppkommit i olika faser av förfarandet.

| 2. | Europaparlamentet anser att det tydligare sättet att lägga fram de statistiska uppgifterna på, inbegripet den nya beräkningsmetoden och den nya layouten, gjort rapporten mer begriplig, tillgänglig och användarvänlig. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det tydligare sättet att lägga fram de statistiska uppgifterna på, inbegripet den nya beräkningsmetoden och den nya layouten, gjort rapporten mer begriplig, tillgänglig och användarvänlig.

| 3. | Europaparlamentet begär att alla EU-institutioner och EU-organ får nödvändiga budgetmedel och personalresurser för att de ska kunna se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet begär att alla EU-institutioner och EU-organ får nödvändiga budgetmedel och personalresurser för att de ska kunna se till att medborgarna får snabba och sakliga svar på sina förfrågningar, klagomål och framställningar.

| 4. | Europaparlamentet anser att ombudsmannen har fortsatt att utöva sitt ämbete på ett aktivt och balanserat sätt, både vad gäller att undersöka och handlägga klagomål och att leda och avsluta undersökningar och när det gäller att upprätthålla konstruktiva förbindelser med Europeiska unionens institutioner och organ samt att uppmuntra medborgarna att utnyttja sina rättigheter gentemot dessa institutioner och organ. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att ombudsmannen har fortsatt att utöva sitt ämbete på ett aktivt och balanserat sätt, både vad gäller att undersöka och handlägga klagomål och att leda och avsluta undersökningar och när det gäller att upprätthålla konstruktiva förbindelser med Europeiska unionens institutioner och organ samt att uppmuntra medborgarna att utnyttja sina rättigheter gentemot dessa institutioner och organ.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att fortsätta sina ansträngningar för att öka medvetenheten om sitt arbete och att effektivt och insynsvänligt informera om sin verksamhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att fortsätta sina ansträngningar för att öka medvetenheten om sitt arbete och att effektivt och insynsvänligt informera om sin verksamhet.

| 6. | Europaparlamentet anser att begreppet ”administrativa missförhållanden” även i fortsättningen ska tolkas brett, så det inte enbart omfattar överträdelser av rättsliga regler eller allmänna principer i europeisk förvaltningsrätt, t.ex. objektivitet, proportionalitet och jämlikhet samt icke-diskriminering och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utan också situationer då en institution inte agerar konsekvent och i god tro eller inte tar hänsyn till legitima förväntningar från medborgarna, inbegripet när en institution själv har förbundit sig att respektera vissa normer och standarder utan att vara tvingad att göra detta enligt fördragen eller sekundärlagstiftningen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att begreppet ”administrativa missförhållanden” även i fortsättningen ska tolkas brett, så det inte enbart omfattar överträdelser av rättsliga regler eller allmänna principer i europeisk förvaltningsrätt, t.ex. objektivitet, proportionalitet och jämlikhet samt icke-diskriminering och respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna utan också situationer då en institution inte agerar konsekvent och i god tro eller inte tar hänsyn till legitima förväntningar från medborgarna, inbegripet när en institution själv har förbundit sig att respektera vissa normer och standarder utan att vara tvingad att göra detta enligt fördragen eller sekundärlagstiftningen.

| 7. | Europaparlamentet anser att ombudsmannen genom att förstärka öppenhet och ansvarstagande i Europeiska unionens beslutsprocess och förvaltning lämnar ett viktigt bidrag i arbetet med att skapa en union ”där besluten skall fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt”, enligt vad som anges i artikel 1.2 i fördraget om Europeiska unionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att ombudsmannen genom att förstärka öppenhet och ansvarstagande i Europeiska unionens beslutsprocess och förvaltning lämnar ett viktigt bidrag i arbetet med att skapa en union ”där besluten skall fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt”, enligt vad som anges i artikel 1.2 i fördraget om Europeiska unionen.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning, i enlighet med tidigare resolutioner, till alla EU:s institutioner och organ att anta ett gemensamt tillvägagångssätt beträffande kodexen för god förvaltningssed. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning, i enlighet med tidigare resolutioner, till alla EU:s institutioner och organ att anta ett gemensamt tillvägagångssätt beträffande kodexen för god förvaltningssed.

| 9. | Europaparlamentet konstaterar att kodexen för god förvaltningssed, som föreslagits av ombudsmannen och som godkändes av parlamentet den 6 september 2001, tjänar som handledning och resurs för alla anställda i gemenskapens institutioner och organ och regelbundet har uppdaterats och offentliggjorts på ombudsmannens webbplats. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet konstaterar att kodexen för god förvaltningssed, som föreslagits av ombudsmannen och som godkändes av parlamentet den 6 september 2001, tjänar som handledning och resurs för alla anställda i gemenskapens institutioner och organ och regelbundet har uppdaterats och offentliggjorts på ombudsmannens webbplats.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar revideringen av ombudsmannens stadga, särskilt ombudsmannens förstärkta behörighet att utföra undersökningar, som bidrar till att medborgarna kan känna fullt förtroende för ombudsmannens möjligheter att obehindrat genomföra en grundlig undersökning av deras klagomål. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar revideringen av ombudsmannens stadga, särskilt ombudsmannens förstärkta behörighet att utföra undersökningar, som bidrar till att medborgarna kan känna fullt förtroende för ombudsmannens möjligheter att obehindrat genomföra en grundlig undersökning av deras klagomål.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av att bidra till allmänhetens förståelse för ombudsmannens uppgifter, genom att förse medborgare, företag, icke-statliga organisationer och andra med information, och anser att information som är lätt att förstå och som är precis och av god kvalitet kan bidra till att minska antalet klagomål som inte faller inom ombudsmannens ansvarsområde. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar behovet av att bidra till allmänhetens förståelse för ombudsmannens uppgifter, genom att förse medborgare, företag, icke-statliga organisationer och andra med information, och anser att information som är lätt att förstå och som är precis och av god kvalitet kan bidra till att minska antalet klagomål som inte faller inom ombudsmannens ansvarsområde.

| 12. | Europaparlamentet noterar att siffran när det gäller otillåtliga klagomål fortfarande är otillfredsställande, om än förståelig, och rekommenderar därför en fortsatt informationskampanj bland EU:s medborgare som ska vara utformad för att göra medborgarna mer medvetna om vilka funktioner och befogenheter som medlemmarna i Europeiska ombudsmannanätverket har. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet noterar att siffran när det gäller otillåtliga klagomål fortfarande är otillfredsställande, om än förståelig, och rekommenderar därför en fortsatt informationskampanj bland EU:s medborgare som ska vara utformad för att göra medborgarna mer medvetna om vilka funktioner och befogenheter som medlemmarna i Europeiska ombudsmannanätverket har.

| 13. | Europaparlamentet erkänner ombudsmannens ansträngningar för att förbättra institutionernas resultat och hans strävan efter att ytterligare förkorta genomsnittstiden för en undersökning som för närvarande är 13 månader. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet erkänner ombudsmannens ansträngningar för att förbättra institutionernas resultat och hans strävan efter att ytterligare förkorta genomsnittstiden för en undersökning som för närvarande är 13 månader.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannens konstruktiva samarbete med EU:s institutioner och organ och vill uppmärksamma hans roll som extern kontrollmekanism och som en värdefull tillgång i arbetet med att kontinuerligt förbättra EU:s förvaltning. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannens konstruktiva samarbete med EU:s institutioner och organ och vill uppmärksamma hans roll som extern kontrollmekanism och som en värdefull tillgång i arbetet med att kontinuerligt förbättra EU:s förvaltning.

| 15. | Europarlamentet hälsar med tillfredsställelse undertecknandet av den 9 juli 2008 av avsiktsförklaringen mellan ombudsmannen och Europeiska investeringsbanken och överenskommelsen med unionens organ att anta den europeiska kodexen för god förvaltningssed i sina relationer med medborgarna. |
| --- | --- |

15.

Europarlamentet hälsar med tillfredsställelse undertecknandet av den 9 juli 2008 av avsiktsförklaringen mellan ombudsmannen och Europeiska investeringsbanken och överenskommelsen med unionens organ att anta den europeiska kodexen för god förvaltningssed i sina relationer med medborgarna.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att hålla ett vakande öga på och se till att kommissionen verkligen utnyttjar sina möjligheter att på eget initiativ inleda överträdelseförfaranden enligt artikel 226 i EG-fördraget eller föreslå påföljder enligt artikel 228 i EG-fördraget, samtidigt som den är noggrann med att undvika förseningar eller omotiverad underlåtenhet att vidta skyndsamma åtgärder, vilket är oförenligt med kommissionens befogenheter att övervaka tillämpningen av EG-rätten, och uppmanar ombudsmannen att fortsätta att samarbeta med utskottet för framställningar i detta sammanhang. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar ombudsmannen att hålla ett vakande öga på och se till att kommissionen verkligen utnyttjar sina möjligheter att på eget initiativ inleda överträdelseförfaranden enligt artikel 226 i EG-fördraget eller föreslå påföljder enligt artikel 228 i EG-fördraget, samtidigt som den är noggrann med att undvika förseningar eller omotiverad underlåtenhet att vidta skyndsamma åtgärder, vilket är oförenligt med kommissionens befogenheter att övervaka tillämpningen av EG-rätten, och uppmanar ombudsmannen att fortsätta att samarbeta med utskottet för framställningar i detta sammanhang.

| 17. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att om en institution vägrar efterleva en rekommendation i en särskild rapport av ombudsmannen trots att parlamentet har godkänt den bör parlamentet ha full rätt att utöva sina befogenheter att väcka talan i EG-domstolen avseende den åtgärd eller underlåtenhet som varit föremål för ombudsmannens rekommendation. Parlamentet uppmanar det utskott som är behörigt i frågor som rör arbetsordningen att föreslå att det införs lämpliga bestämmelser i arbetsordningen för hur en sådan talan kan väckas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar sin åsikt att om en institution vägrar efterleva en rekommendation i en särskild rapport av ombudsmannen trots att parlamentet har godkänt den bör parlamentet ha full rätt att utöva sina befogenheter att väcka talan i EG-domstolen avseende den åtgärd eller underlåtenhet som varit föremål för ombudsmannens rekommendation. Parlamentet uppmanar det utskott som är behörigt i frågor som rör arbetsordningen att föreslå att det införs lämpliga bestämmelser i arbetsordningen för hur en sådan talan kan väckas.

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar att ombudsmannen lagt fram en särskild rapport i vilken kommissionen kritiseras för att inte tillräckligt motivera skillnaden i behandling av extraanställda frilans-konferenstolkar över 65 år. Parlamentet antog en resolution om rapporten den 5 maj 2009 (4). |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmärksammar att ombudsmannen lagt fram en särskild rapport i vilken kommissionen kritiseras för att inte tillräckligt motivera skillnaden i behandling av extraanställda frilans-konferenstolkar över 65 år. Parlamentet antog en resolution om rapporten den 5 maj 2009 (4).

| 19. | Europaparlamentet anser att då ombudsmannen och utskottet för framställningar inom ramen för sina egna mandat och behörighetsområden undersöker frågor som överlappar varandra, såsom å ena sidan hur kommissionen har genomfört ett överträdelseförfarande och å andra sidan den påstådda överträdelsen i sig, kan de uppnå ännu mer värdefulla synergieffekter genom nära samarbete. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att då ombudsmannen och utskottet för framställningar inom ramen för sina egna mandat och behörighetsområden undersöker frågor som överlappar varandra, såsom å ena sidan hur kommissionen har genomfört ett överträdelseförfarande och å andra sidan den påstådda överträdelsen i sig, kan de uppnå ännu mer värdefulla synergieffekter genom nära samarbete.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar det utmärkta förhållandet mellan ombudsmannen och utskottet för framställningar inom de institutionella ramarna vad gäller den ömsesidiga respekten för respektive behörighetsområden och mandat. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar det utmärkta förhållandet mellan ombudsmannen och utskottet för framställningar inom de institutionella ramarna vad gäller den ömsesidiga respekten för respektive behörighetsområden och mandat.

| 21. | Europaparlamentet anser att Europeiska ombudsmannanätverket, i vilket utskottet för framställningar ingår, på ett värdefullt sätt bidrar till att säkra förlikning utanför domstol, i linje med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannens samarbete med ombudsmän och liknande instanser på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna och uppmuntrar till en ytterligare förstärkning av utbytet av bästa praxis, vilket möjliggör en snabb spridning av bästa praxis bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att Europeiska ombudsmannanätverket, i vilket utskottet för framställningar ingår, på ett värdefullt sätt bidrar till att säkra förlikning utanför domstol, i linje med subsidiaritetsprincipen. Parlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannens samarbete med ombudsmän och liknande instanser på nationell, regional och lokal nivå i medlemsstaterna och uppmuntrar till en ytterligare förstärkning av utbytet av bästa praxis, vilket möjliggör en snabb spridning av bästa praxis bland medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet på ombudsmannens webbplats under 2008 av två undersökningar som tog upp hur institutionerna följt upp kritiska och ytterligare anmärkningar som fällts under 2006 och 2007. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet på ombudsmannens webbplats under 2008 av två undersökningar som tog upp hur institutionerna följt upp kritiska och ytterligare anmärkningar som fällts under 2006 och 2007.

| 23. | Europaparlamentet uppmuntrar ombudsmannen att fortsätta att lägga stor vikt vid arrangemang då medborgarna – och därmed potentiella klagande – informeras, eftersom ansvars- och beslutsfördelningen mellan europeisk, nationell och regional nivå uppenbarligen fortfarande är alltför otydlig för många medborgare och företag. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmuntrar ombudsmannen att fortsätta att lägga stor vikt vid arrangemang då medborgarna – och därmed potentiella klagande – informeras, eftersom ansvars- och beslutsfördelningen mellan europeisk, nationell och regional nivå uppenbarligen fortfarande är alltför otydlig för många medborgare och företag.

| 24. | Europaparlamentet uppskattar den intensifierade informationskampanj som främjas genom den kommunikationsstrategi som antagits av ombudsmannen, vilken ger ökad medvetenhet om medborgarnas rättigheter och gemenskapens behörighet samt en ökad förståelse för ombudsmannens behörighetsområde. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppskattar den intensifierade informationskampanj som främjas genom den kommunikationsstrategi som antagits av ombudsmannen, vilken ger ökad medvetenhet om medborgarnas rättigheter och gemenskapens behörighet samt en ökad förståelse för ombudsmannens behörighetsområde.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att varje institution har sin egen webbplats genom vilken klagomål, framställningar m.m. kan inges, vilket gör det svårt och förvirrande för medborgarna att skilja mellan de olika institutionerna. Parlamentet stöder därför att en interaktiv handbok tas fram, som är utformad för att hjälpa medborgarna att komma fram till vilket forum som är det bäst lämpade för att lösa deras problem. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att varje institution har sin egen webbplats genom vilken klagomål, framställningar m.m. kan inges, vilket gör det svårt och förvirrande för medborgarna att skilja mellan de olika institutionerna. Parlamentet stöder därför att en interaktiv handbok tas fram, som är utformad för att hjälpa medborgarna att komma fram till vilket forum som är det bäst lämpade för att lösa deras problem.

| 26. | Europaparlamentet gläder sig över ombudsmannens nya webbplats som är en kraftfull reaktion på detta problem. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet gläder sig över ombudsmannens nya webbplats som är en kraftfull reaktion på detta problem.

| 27. | Europaparlamentet föreslår att detta koncept ska vidareutvecklas och att det ska införas en gemensam webbplats för Europeiska unionens institutioner för att hjälpa medborgarna och direkt hänvisa dem till den institution som är behörig att handlägga deras klagomål, för att därmed minska antalet otillåtliga klagomål som inges till den Europeiska ombudsmannen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet föreslår att detta koncept ska vidareutvecklas och att det ska införas en gemensam webbplats för Europeiska unionens institutioner för att hjälpa medborgarna och direkt hänvisa dem till den institution som är behörig att handlägga deras klagomål, för att därmed minska antalet otillåtliga klagomål som inges till den Europeiska ombudsmannen.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att åta sig att efter att ha erhållit den berörda framställarens samtycke direkt hänskjuta alla klagomål som faller inom en nationell eller regional ombudsmans behörighetsområde. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att åta sig att efter att ha erhållit den berörda framställarens samtycke direkt hänskjuta alla klagomål som faller inom en nationell eller regional ombudsmans behörighetsområde.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament och till medlemsstaternas ombudsmän eller motsvarande organ. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska ombudsmannen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament och till medlemsstaternas ombudsmän eller motsvarande organ.

---

(1)  EGT L 113, 4.5.1994, s. 15.

(2)  EUT L 189, 17.7.2008, s. 25.

(3)  Europaparlamentets resolution om särskild rapport från Europeiska ombudsmannen till Europaparlamentet efter undersökningen på eget initiativ av om de olika gemenskapsinstitutionerna och -organen antagit någon kodex för god förvaltningssed som är tillgänglig för allmänheten (EGT C 72 E, 21.3.2002, s. 331).

(4)  Antagna texter P6_TA(2009)0340.

---

| 7.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 271/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 271/14

---

Torsdag 12 november 2009Övergångsriktlinjer för budgetförfarandet för att beakta ikraftträdandet av Lissabonfördraget

P7_TA(2009)0067

Europaparlamentets resolution av den 12 november 2009 om övergångsriktlinjer för budgetförfarandet för att beakta ikraftträdandet av Lissabonfördraget (2009/2168(INI))

2010/C 271 E/05

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Lissabonfördraget,

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (1) (det interinstitutionella avtalet),

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (2) (budgetförordningen),

med beaktande av sin resolution av den 7 maj 2009 om de finansiella effekterna av Lissabonfördraget (3),

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2009 om halvtidsöversynen av budgetramen 2007–2013 (4),

med beaktande av artikel 48 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A7-0045/2009), och av följande skäl:

| A. | Genom Lissabonfördraget införs betydande ändringar när det gäller finans- och budgetfrågor, särskilt genom att den fleråriga budgetramen blir en rättsligt bindande akt som den årliga budgeten måste anpassas till, genom att skillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter avskaffas och genom att budgetförfarandet avsevärt förenklas. |
| --- | --- |

A.

Genom Lissabonfördraget införs betydande ändringar när det gäller finans- och budgetfrågor, särskilt genom att den fleråriga budgetramen blir en rättsligt bindande akt som den årliga budgeten måste anpassas till, genom att skillnaden mellan obligatoriska och icke-obligatoriska utgifter avskaffas och genom att budgetförfarandet avsevärt förenklas.

| B. | Genom dessa förändringar blir vissa av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet och budgetförordningen föråldrade. |
| --- | --- |

B.

Genom dessa förändringar blir vissa av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet och budgetförordningen föråldrade.

| C. | När Lissabonfördraget träder i kraft, kommer det sålunda att krävas ett snabbt antagande av flera rättsakter som behövs för att i praktiken genomföra unionens nya ”finansiella konstitution”, särskilt följande:






  — | Antagande av den nya förordningen som innehåller den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- | --- |

C.

När Lissabonfördraget träder i kraft, kommer det sålunda att krävas ett snabbt antagande av flera rättsakter som behövs för att i praktiken genomföra unionens nya ”finansiella konstitution”, särskilt följande:

—

Antagande av den nya förordningen som innehåller den fleråriga budgetramen.

| — | Anpassning av budgetförordningen till de nya principerna för hur budgeten ska antas och genomföras. |
| --- | --- |

—

Anpassning av budgetförordningen till de nya principerna för hur budgeten ska antas och genomföras.

| — | Godkännande av ett nytt avtal som ersätter det interinstitutionella avtalet och som huvudsakligen innehåller de regler för institutionernas samarbete under det årliga budgetförfarandet som inte ingår i de två omnämnda lagstiftningsinstrumenten. |
| --- | --- |

—

Godkännande av ett nytt avtal som ersätter det interinstitutionella avtalet och som huvudsakligen innehåller de regler för institutionernas samarbete under det årliga budgetförfarandet som inte ingår i de två omnämnda lagstiftningsinstrumenten.

| D. | Även om förfarandena för att anta dessa nya instrument fortlöper utan problem, kommer de att kräva långa förhandlingar som kan vara i flera månader efter att Lissabonfördraget trätt i kraft. |
| --- | --- |

D.

Även om förfarandena för att anta dessa nya instrument fortlöper utan problem, kommer de att kräva långa förhandlingar som kan vara i flera månader efter att Lissabonfördraget trätt i kraft.

| E. | I syfte att garantera en korrekt tillämpning av Lissabonfördragets principer skulle det vara tillrådligt för institutionerna att komma överens om vissa provisoriska riktlinjer så att budgeten kan genomföras och ändringsbudgetar antas, om detta visar sig vara nödvändigt, samt om villkoren för hur det interinstitutionella samarbetet inom ramen för budgetförfarandet för 2011 i praktiken ska genomföras. |
| --- | --- |

E.

I syfte att garantera en korrekt tillämpning av Lissabonfördragets principer skulle det vara tillrådligt för institutionerna att komma överens om vissa provisoriska riktlinjer så att budgeten kan genomföras och ändringsbudgetar antas, om detta visar sig vara nödvändigt, samt om villkoren för hur det interinstitutionella samarbetet inom ramen för budgetförfarandet för 2011 i praktiken ska genomföras.

| F. | Dessa övergångsriktlinjer bör finnas på plats i början av 2010, vilket skulle kräva att de antas i samband med budgetförlikningen före rådets andra behandling av budgeten, som är planerad till den 19 november 2009. |
| --- | --- |

F.

Dessa övergångsriktlinjer bör finnas på plats i början av 2010, vilket skulle kräva att de antas i samband med budgetförlikningen före rådets andra behandling av budgeten, som är planerad till den 19 november 2009.

| G. | För att se till att parlamentets delegation – som företräder en gren av budgetmyndigheten – har en solid ställning inför framtida förhandlingar, bör den ges tydliga riktlinjer baserat på ett mandat som parlamentet ställer sig bakom. |
| --- | --- |

G.

För att se till att parlamentets delegation – som företräder en gren av budgetmyndigheten – har en solid ställning inför framtida förhandlingar, bör den ges tydliga riktlinjer baserat på ett mandat som parlamentet ställer sig bakom.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar det förestående ikraftträdandet av Lissabonfördraget, som kommer att medföra en fullständig tillämpning av principen om gemensamt godkännande av budgetmyndighetens två grenar – om nödvändigt genom att en förlikningskommitté sammankallas – av hela den årliga budgeten. Parlamentet anser att denna princip kort och gott ska tillämpas, med nödvändiga anpassningar (t.ex. en förenklad form av förlikning), för alla andra budgetförfaranden som inte specifikt omnämns i fördragen, exempelvis antagandet av ändringsbudgetar och överföringar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar det förestående ikraftträdandet av Lissabonfördraget, som kommer att medföra en fullständig tillämpning av principen om gemensamt godkännande av budgetmyndighetens två grenar – om nödvändigt genom att en förlikningskommitté sammankallas – av hela den årliga budgeten. Parlamentet anser att denna princip kort och gott ska tillämpas, med nödvändiga anpassningar (t.ex. en förenklad form av förlikning), för alla andra budgetförfaranden som inte specifikt omnämns i fördragen, exempelvis antagandet av ändringsbudgetar och överföringar.

| 2. | Europaparlamentet anser att de båda grenarna av budgetmyndigheten måste komma överens om de övergångriktlinjer för genomförandet av budgeten, särskilt för godkännande av överföringar, för beslut om ändringsbudgetar och för principerna för ett praktiskt interinstitutionellt samarbete under det årliga budgetförfarandet, som skulle tillämpas till dess att man slutgiltigt antagit de rättsakter som behövs för att säkerställa genomförandet av de nya bestämmelser som införs genom Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de båda grenarna av budgetmyndigheten måste komma överens om de övergångriktlinjer för genomförandet av budgeten, särskilt för godkännande av överföringar, för beslut om ändringsbudgetar och för principerna för ett praktiskt interinstitutionellt samarbete under det årliga budgetförfarandet, som skulle tillämpas till dess att man slutgiltigt antagit de rättsakter som behövs för att säkerställa genomförandet av de nya bestämmelser som införs genom Lissabonfördraget.

| 3. | Europaparlamentet betonar att villkoren för en överenskommelse om dessa riktlinjer skulle vara att de senare till fullo respekterar den institutionella jämvikten, att de fullständigt säkrar parlamentets nya budgetbefogenheter enligt Lissabonfördraget (när det gäller innehåll, förfarande och tidsplan) och att de enbart tillämpas till dess att de relevanta rättsakterna antas och träder i kraft. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att villkoren för en överenskommelse om dessa riktlinjer skulle vara att de senare till fullo respekterar den institutionella jämvikten, att de fullständigt säkrar parlamentets nya budgetbefogenheter enligt Lissabonfördraget (när det gäller innehåll, förfarande och tidsplan) och att de enbart tillämpas till dess att de relevanta rättsakterna antas och träder i kraft.

| 4. | Europaparlamentet anser att övergångsåtgärderna under alla omständigheter vare sig får avvika från de allmänna principer som ställs upp i det nya fördraget eller föregripa de kommande lagstiftningsförfarandena, men att de bör göra det möjligt för de två grenarna av budgetmyndigheten att finna de praktiska arrangemang som behövs i väntan på att lagstiftningen antas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att övergångsåtgärderna under alla omständigheter vare sig får avvika från de allmänna principer som ställs upp i det nya fördraget eller föregripa de kommande lagstiftningsförfarandena, men att de bör göra det möjligt för de två grenarna av budgetmyndigheten att finna de praktiska arrangemang som behövs i väntan på att lagstiftningen antas.

| 5. | Europaparlamentet anser att sådana övergångsriktlinjer är nödvändiga när det gäller förfarandet för att besluta om ändringsbudgetar, godkänna överföringar och fastställa en pragmatisk tidsplan och samarbetsprinciper för det årliga budgetförfarandet, i syfte att skapa en ram för samarbetet mellan budgetmyndighetens två grenar och underlätta ett smidigt och framgångsrikt genomförande av förfarandena. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att sådana övergångsriktlinjer är nödvändiga när det gäller förfarandet för att besluta om ändringsbudgetar, godkänna överföringar och fastställa en pragmatisk tidsplan och samarbetsprinciper för det årliga budgetförfarandet, i syfte att skapa en ram för samarbetet mellan budgetmyndighetens två grenar och underlätta ett smidigt och framgångsrikt genomförande av förfarandena.

Ändringsbudgetar

| 6. | Europaparlamentet påminner om att ändringsbudgetar bara kan antas enligt samma förfarande som fördragen fastställt för det årliga budgetförfarandet, inbegripet en förlikningskommitté vid behov, med undantag av tidsplanen, och anser att budgetmyndigheten, precis som när det gäller den årliga budgeten, har rätt att inge ändringsförslag avseende omständigheter som inte var kända då budgeten antogs. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om att ändringsbudgetar bara kan antas enligt samma förfarande som fördragen fastställt för det årliga budgetförfarandet, inbegripet en förlikningskommitté vid behov, med undantag av tidsplanen, och anser att budgetmyndigheten, precis som när det gäller den årliga budgeten, har rätt att inge ändringsförslag avseende omständigheter som inte var kända då budgeten antogs.

| 7. | Europaparlamentet betonar att det för närvarande läggs fram för många ändringsbudgetar och att antalet bör minskas så mycket som möjligt, för att följa villkoren i artikel 37 i budgetförordningen när det gäller framläggandet av dessa. Parlamentet anser att det skulle vara önskvärt att institutionerna kom överens om vissa perioder under året då ändringsbudgetarna skulle läggas fram, utom under mycket brådskande omständigheter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att det för närvarande läggs fram för många ändringsbudgetar och att antalet bör minskas så mycket som möjligt, för att följa villkoren i artikel 37 i budgetförordningen när det gäller framläggandet av dessa. Parlamentet anser att det skulle vara önskvärt att institutionerna kom överens om vissa perioder under året då ändringsbudgetarna skulle läggas fram, utom under mycket brådskande omständigheter.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att avsikten med övergångsriktlinjerna avseende ändringsbudgetarna bör vara att underlätta en överenskommelse mellan budgetmyndighetens två grenar utan att för den skull utesluta att man anlitar förlikningskommittén. Parlamentet anser att detta mål skulle kunna uppnås genom att man förbättrar informationsutbytet mellan kommissionen och budgetmyndighetens två grenar och mellan dessa. Parlamentet understryker dock att dessa riktlinjer till fullo måste respektera parlamentets befogenheter när det gäller budgetförfarandet, vilket i allmänhet tillämpas för ändringsbudgetar, såsom ovan nämnts. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påpekar att avsikten med övergångsriktlinjerna avseende ändringsbudgetarna bör vara att underlätta en överenskommelse mellan budgetmyndighetens två grenar utan att för den skull utesluta att man anlitar förlikningskommittén. Parlamentet anser att detta mål skulle kunna uppnås genom att man förbättrar informationsutbytet mellan kommissionen och budgetmyndighetens två grenar och mellan dessa. Parlamentet understryker dock att dessa riktlinjer till fullo måste respektera parlamentets befogenheter när det gäller budgetförfarandet, vilket i allmänhet tillämpas för ändringsbudgetar, såsom ovan nämnts.

Överföringar

| 9. | Europaparlamentet anser att parlamentet och rådet bör ha möjlighet att på lika villkor godkänna eller motsätta sig alla överföringar som för närvarande underställs budgetmyndigheten för godkännande, oavsett deras art (betalningsbemyndiganden eller åtagandebemyndiganden) och deras belopp, i den mån som sådana överföringar utgör en avvikelse från budgetmyndighetens beslut. Parlamentet anser därför att ett förfarande som respekterar jämvikten mellan budgetmyndighetens två grenar, inbegripet, vid behov, en förenklad form av förlikning, är det enda alternativ som är förenligt med Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att parlamentet och rådet bör ha möjlighet att på lika villkor godkänna eller motsätta sig alla överföringar som för närvarande underställs budgetmyndigheten för godkännande, oavsett deras art (betalningsbemyndiganden eller åtagandebemyndiganden) och deras belopp, i den mån som sådana överföringar utgör en avvikelse från budgetmyndighetens beslut. Parlamentet anser därför att ett förfarande som respekterar jämvikten mellan budgetmyndighetens två grenar, inbegripet, vid behov, en förenklad form av förlikning, är det enda alternativ som är förenligt med Lissabonfördraget.

| 10. | Europaparlamentet anser att en eventuell överenskommelse om överföringar bör syfta till att undvika konflikter mellan budgetmyndighetens två grenar, som båda har rätt att uttrycka sig som jämställda parter, och undvika att komplicera de relevanta avdelningarnas löpande förvaltning samt harmonisera tidsplanen för att eventuellt undvika att förlikningsstrukturer sammankallas, utan att ifrågasätta den nuvarande nivån på parlamentets inblandning i samband med beslut om överföringar. Parlamentet anser att det är önskvärt att tröskeln för överföringar förblir konstant. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att en eventuell överenskommelse om överföringar bör syfta till att undvika konflikter mellan budgetmyndighetens två grenar, som båda har rätt att uttrycka sig som jämställda parter, och undvika att komplicera de relevanta avdelningarnas löpande förvaltning samt harmonisera tidsplanen för att eventuellt undvika att förlikningsstrukturer sammankallas, utan att ifrågasätta den nuvarande nivån på parlamentets inblandning i samband med beslut om överföringar. Parlamentet anser att det är önskvärt att tröskeln för överföringar förblir konstant.

Provisoriska tolftedelar

| 11. | Europaparlamentet anser att Lissabonfördraget innehåller tillräckligt klara regler om provisoriska tolftedelar för att vid behov kunna tillämpa dem utan att man behöver ha övergångsriktlinjer för detta. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att Lissabonfördraget innehåller tillräckligt klara regler om provisoriska tolftedelar för att vid behov kunna tillämpa dem utan att man behöver ha övergångsriktlinjer för detta.

Tidsplan och samarbetsprinciper för det årliga budgetförfarandet

| 12. | Europaparlamentet anser att tidsplanen för det årliga förfarandet även i fortsättningen bör möjliggöra ett brett samråd med de olika organen inom parlamentet och respektera kraven på flerspråkighet. Parlamentet betonar att det inte är berett att acceptera en minskning av den tidsperiod som står till dess förfogande för att fatta beslut. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att tidsplanen för det årliga förfarandet även i fortsättningen bör möjliggöra ett brett samråd med de olika organen inom parlamentet och respektera kraven på flerspråkighet. Parlamentet betonar att det inte är berett att acceptera en minskning av den tidsperiod som står till dess förfogande för att fatta beslut.

| 13. | Europaparlamentet anser att övergångsriktlinjerna för samarbetsprinciperna bör syfta till att förbättra samarbetet mellan institutionerna under budgetförfarandets olika etapper och anpassa (och, vid behov, föregripa) de olika etapperna för den pragmatiska tidsplanen till de nya reglerna för budgetförfarandet, i syfte att omvandla vad som blivit rent formella sammanträden till verkligt grundliga diskussioner. Parlamentet betonar dock sin önskan att institutionerna ska kunna komma överens om ett nytt förminskat antal som ersätter det interinstitutionella avtalet och som upprättar sunda regler för dessa frågor innan budgetförfarandet för 2011 inleds. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att övergångsriktlinjerna för samarbetsprinciperna bör syfta till att förbättra samarbetet mellan institutionerna under budgetförfarandets olika etapper och anpassa (och, vid behov, föregripa) de olika etapperna för den pragmatiska tidsplanen till de nya reglerna för budgetförfarandet, i syfte att omvandla vad som blivit rent formella sammanträden till verkligt grundliga diskussioner. Parlamentet betonar dock sin önskan att institutionerna ska kunna komma överens om ett nytt förminskat antal som ersätter det interinstitutionella avtalet och som upprättar sunda regler för dessa frågor innan budgetförfarandet för 2011 inleds.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram förslag till ett gemensamt synsätt på dessa frågor som budgetmyndighetens två grenar kan ställa sig bakom, i linje med denna resolution. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lägga fram förslag till ett gemensamt synsätt på dessa frågor som budgetmyndighetens två grenar kan ställa sig bakom, i linje med denna resolution.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till en förordning som innehåller den fleråriga budgetramen och ett förslag till anpassning av budgetförordningen. Parlamentet betonar att dessa förslag utgör ett enda politiskt paket och bör läggas fram och behandlas tillsammans. Parlamentet förväntar sig verkligen att dessa förslag beaktar de krav som parlamentet uttryckte i sina resolutioner om de finansiella effekterna av Lissabonfördraget och om halvtidsöversynen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till en förordning som innehåller den fleråriga budgetramen och ett förslag till anpassning av budgetförordningen. Parlamentet betonar att dessa förslag utgör ett enda politiskt paket och bör läggas fram och behandlas tillsammans. Parlamentet förväntar sig verkligen att dessa förslag beaktar de krav som parlamentet uttryckte i sina resolutioner om de finansiella effekterna av Lissabonfördraget och om halvtidsöversynen.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att enligt Lissabonfördraget krävs parlamentets samtycke för antagandet av en ny förordning som innehåller den fleråriga budgetramen och att ändringar av budgetförordningen kommer att falla under det ordinarie lagstiftningsförfarandet (medbeslutande). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att enligt Lissabonfördraget krävs parlamentets samtycke för antagandet av en ny förordning som innehåller den fleråriga budgetramen och att ändringar av budgetförordningen kommer att falla under det ordinarie lagstiftningsförfarandet (medbeslutande).

| 17. | Europaparlamentet ger budgetutskottet i uppdrag att vid budgetförlikningen i november 2009 förhandla och komma överens om nödvändiga övergångsriktlinjer för de ovannämnda frågorna inom de begränsningar och enligt de villkor som fastställts i denna resolution. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet ger budgetutskottet i uppdrag att vid budgetförlikningen i november 2009 förhandla och komma överens om nödvändiga övergångsriktlinjer för de ovannämnda frågorna inom de begränsningar och enligt de villkor som fastställts i denna resolution.

*

* *

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2009)0374.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2009)0174.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Torsdag 12 november 2009

| 7.10.2010 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.10.2010

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 271/18

---

Torsdag 12 november 2009Förteckningen över tredjeländer vars medborgare omfattas av eller är undantagna från viseringskrav när de passerar medlemsstaternas yttre gränser *

P7_TA(2009)0062

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 november 2009 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredje länder vars medborgare är undantagna från detta krav (KOM(2009)0366 – C7-0112/2009 – 2009/0104(CNS))

2010/C 271 E/06

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

med beaktande av kommissionens förslag (KOM(2009)0366),

med beaktande av artiklarna 67 och 62.2 b i i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C7-0112/2009),

med beaktande av artikel 55 i arbetsordningen,

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A7-0042/2009).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets bifogade gemensamma förklaring. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets bifogade gemensamma förklaring.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 4. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| KOMMISSIONENS FÖRSLAG | ÄNDRING |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Förslag till förordning – ändringsakt


  Skäl 1 |
| (1) | Förteckningarna över tredje länder i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 bör vara, och fortsätta att vara, förenlig med de kriterier som anges i skäl 5 i denna förordning. Vissa
  tredje länder
  , vilkas situation har förändrats vad gäller dessa kriterier, bör överföras från en bilaga till den andra. |

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

ÄNDRING

Ändring 1

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 1

(1)

Förteckningarna över tredje länder i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 bör vara, och fortsätta att vara, förenlig med de kriterier som anges i skäl 5 i denna förordning. Vissa
  tredje länder
  , vilkas situation har förändrats vad gäller dessa kriterier, bör överföras från en bilaga till den andra.

| (1) | Kommissionen inledde den nuvarande dialogen om viseringsliberalisering från regional utgångspunkt och utifrån ett EU-perspektiv, tillsammans med länder på västra Balkan på lika villkor och utan särbehandling.
  Förteckningarna över tredjeländer i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 bör vara, och fortsätta att vara, förenlig med de kriterier som anges i skäl 5 i den förordningen. Vissa
  av länderna på västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro samt Serbien)
  , vilkas situation har förändrats vad gäller de kriterierna, bör överföras från en bilaga till den andra.
  Samma kriterier som fastställts i färdplanerna för viseringsliberalisering bör tillämpas på samtliga berörda länder. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen inledde den nuvarande dialogen om viseringsliberalisering från regional utgångspunkt och utifrån ett EU-perspektiv, tillsammans med länder på västra Balkan på lika villkor och utan särbehandling.
  Förteckningarna över tredjeländer i bilagorna I och II till förordning (EG) nr 539/2001 av den 15 mars 2001 bör vara, och fortsätta att vara, förenlig med de kriterier som anges i skäl 5 i den förordningen. Vissa
  av länderna på västra Balkan (Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro samt Serbien)
  , vilkas situation har förändrats vad gäller de kriterierna, bör överföras från en bilaga till den andra.
  Samma kriterier som fastställts i färdplanerna för viseringsliberalisering bör tillämpas på samtliga berörda länder.

Ändring 2

Förslag till rådets förordning – ändringsakt

Skäl 1a (nytt)

| (1a) | Alla länder på västra Balkan som har uppfyllt kriterierna bör bli upptagna i det viseringsfria systemet från början av 2010. De länder som trots att de gjort stora framsteg inte uppfyller kriterierna till fullo bör ges samma förmån så snart de uppfyller kriterierna i motsvarande färdplaner för viseringsliberalisering. |
| --- | --- |

(1a)

Alla länder på västra Balkan som har uppfyllt kriterierna bör bli upptagna i det viseringsfria systemet från början av 2010. De länder som trots att de gjort stora framsteg inte uppfyller kriterierna till fullo bör ges samma förmån så snart de uppfyller kriterierna i motsvarande färdplaner för viseringsliberalisering.

Ändring 3

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 2

| (2) | Avtal om förenklat utfärdande av viseringar har ingåtts med fem länder i västra Balkan
  – Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro samt Serbien –
  och trädde i kraft den 1 januari 2008, vilket utgjorde ett första konkret steg på den väg som fastställdes i Thessaloniki-agendan mot ett viseringsfritt system för medborgarna i länderna på västra Balkan. En dialog om viseringsliberalisering inleddes med vart och ett av dessa länder under 2008 och färdplaner för liberaliseringen har fastställts. Vid sin utvärdering av färdplanerna i maj 2009 bedömde kommissionen att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har uppfyllt alla kriterier som anges i dess färdplan. Montenegro och Serbien har uppfyllt merparten av kriterierna i sina respektive färdplaner. |
| --- | --- |

(2)

Avtal om förenklat utfärdande av viseringar har ingåtts med fem länder i västra Balkan
  – Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro samt Serbien –
  och trädde i kraft den 1 januari 2008, vilket utgjorde ett första konkret steg på den väg som fastställdes i Thessaloniki-agendan mot ett viseringsfritt system för medborgarna i länderna på västra Balkan. En dialog om viseringsliberalisering inleddes med vart och ett av dessa länder under 2008 och färdplaner för liberaliseringen har fastställts. Vid sin utvärdering av färdplanerna i maj 2009 bedömde kommissionen att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien har uppfyllt alla kriterier som anges i dess färdplan. Montenegro och Serbien har uppfyllt merparten av kriterierna i sina respektive färdplaner.

| (2) | Avtal om förenklat utfärdande av viseringar har ingåtts med fem länder på västra Balkan och trädde i kraft den 1 januari 2008, vilket utgjorde ett första konkret steg på den väg som fastställdes i Thessaloniki-agendan mot ett viseringsfritt system för medborgarna i länderna på västra Balkan. En dialog om viseringsliberalisering inleddes med vart och ett av de länderna under 2008 och färdplaner för liberaliseringen har fastställts. Vid sin utvärdering av färdplanerna i maj 2009 bedömde kommissionen att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien hade uppfyllt alla kriterier som anges i dess färdplan. Montenegro och Serbien har uppfyllt merparten av kriterierna i sina respektive färdplaner.
  Albanien och Bosnien och Hercegovina har gjort ytterligare framsteg när det gäller merparten av de relevanta kriterierna efter kommissionens utvärdering i maj 2009. |
| --- | --- |

(2)

Avtal om förenklat utfärdande av viseringar har ingåtts med fem länder på västra Balkan och trädde i kraft den 1 januari 2008, vilket utgjorde ett första konkret steg på den väg som fastställdes i Thessaloniki-agendan mot ett viseringsfritt system för medborgarna i länderna på västra Balkan. En dialog om viseringsliberalisering inleddes med vart och ett av de länderna under 2008 och färdplaner för liberaliseringen har fastställts. Vid sin utvärdering av färdplanerna i maj 2009 bedömde kommissionen att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien hade uppfyllt alla kriterier som anges i dess färdplan. Montenegro och Serbien har uppfyllt merparten av kriterierna i sina respektive färdplaner.
  Albanien och Bosnien och Hercegovina har gjort ytterligare framsteg när det gäller merparten av de relevanta kriterierna efter kommissionens utvärdering i maj 2009.

Ändring 4

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 2a (nytt)

| (2a) | För att främja genomförandet av Thessaloniki-agendan och som en del av sin regionala strategi bör kommissionen, inom ramen för sin behörighet och med hänsyn till FN:s säkerhetsråds resolution 1244(1999), inleda en viseringsdialog med Kosovo i syfte att upprätta en färdplan för viseringslättnader och viseringsliberalisering liknande dem som fastställts för länder på västra Balkan. |
| --- | --- |

(2a)

För att främja genomförandet av Thessaloniki-agendan och som en del av sin regionala strategi bör kommissionen, inom ramen för sin behörighet och med hänsyn till FN:s säkerhetsråds resolution 1244(1999), inleda en viseringsdialog med Kosovo i syfte att upprätta en färdplan för viseringslättnader och viseringsliberalisering liknande dem som fastställts för länder på västra Balkan.

Ändring 5

Förslag till rådets förordning – ändringsakt

Skäl 3a (nytt)

| (3a) | Med målet att stärka stabiliserings- och associeringsprocessen kommer viseringsfria resor att öka deltagandet i den gemensamma marknaden, som gradvis håller på att upprättas med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, och bidra till handel, innovationer och tillväxt. |
| --- | --- |

(3a)

Med målet att stärka stabiliserings- och associeringsprocessen kommer viseringsfria resor att öka deltagandet i den gemensamma marknaden, som gradvis håller på att upprättas med Albanien, Bosnien och Hercegovina, Montenegro samt f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, och bidra till handel, innovationer och tillväxt.

Ändring 14

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4

| (4) | Därför bör f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien
  [de två sistnämnda uppfyller alla kriterier den dag när denna förordning antas]
  , överföras till bilaga II i förordningen (EG) nr 539/2001.
  Detta viseringsundantag
  bör
  bara
  tillämpas på innehavare av biometriska pass som utfärdats av vart och ett av de
  tre
  berörda länderna. |
| --- | --- |

(4)

Därför bör f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien
  [de två sistnämnda uppfyller alla kriterier den dag när denna förordning antas]
  , överföras till bilaga II i förordningen (EG) nr 539/2001.
  Detta viseringsundantag
  bör
  bara
  tillämpas på innehavare av biometriska pass som utfärdats av vart och ett av de
  tre
  berörda länderna.

| (4) | Därför bör f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro
  ,
  Serbien,
  Albanien samt Bosnien och Hercegovina
  överföras till bilaga II i förordning (EG) nr 539/2001.
  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien uppfyllde alla kriterier den dag den här förordningen antogs. För Albanien och Bosnien och Hercegovina bör undantaget från viseringskravet tillämpas efter det att kommissionen gjort bedömningen att båda uppfyller alla de kriterier som fastställts i den relevanta färdplanen för viseringsliberalisering samt i överensstämmelse med fördraget. Viseringsundantaget
  bör tillämpas
  enbart
  på innehavare av biometriska pass som utfärdats av vart och ett av de
  fem
  berörda länderna. |
| --- | --- |

(4)

Därför bör f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro
  ,
  Serbien,
  Albanien samt Bosnien och Hercegovina
  överföras till bilaga II i förordning (EG) nr 539/2001.
  F.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien uppfyllde alla kriterier den dag den här förordningen antogs. För Albanien och Bosnien och Hercegovina bör undantaget från viseringskravet tillämpas efter det att kommissionen gjort bedömningen att båda uppfyller alla de kriterier som fastställts i den relevanta färdplanen för viseringsliberalisering samt i överensstämmelse med fördraget. Viseringsundantaget
  bör tillämpas
  enbart
  på innehavare av biometriska pass som utfärdats av vart och ett av de
  fem
  berörda länderna.

Ändring 7

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4a (nytt)

| (4a) | Kommissionen bör, utan dröjsmål och senast i början av 2010, lägga fram en rapport om de framsteg som Albanien och Bosnien och Hercegovina gjort för att uppfylla alla de kriterier som fastställts i färdplanen. |
| --- | --- |

(4a)

Kommissionen bör, utan dröjsmål och senast i början av 2010, lägga fram en rapport om de framsteg som Albanien och Bosnien och Hercegovina gjort för att uppfylla alla de kriterier som fastställts i färdplanen.

Ändring 8

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4b (nytt)

| (4b) | Albanien och Bosnien och Hercegovina har visserligen gjort framsteg med att uppfylla sina respektive kriterier, men de behöriga myndigheterna i Albanien och i Bosnien och Hercegovina bör utan dröjsmål anta de reformer som behövs för att länderna till fullo ska uppfylla sina respektive kriterier. |
| --- | --- |

(4b)

Albanien och Bosnien och Hercegovina har visserligen gjort framsteg med att uppfylla sina respektive kriterier, men de behöriga myndigheterna i Albanien och i Bosnien och Hercegovina bör utan dröjsmål anta de reformer som behövs för att länderna till fullo ska uppfylla sina respektive kriterier.

Ändring 9

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 4c (nytt)

| (4c) | Kommissionen bör bistå de behöriga myndigheterna i Albanien och i Bosnien och Hercegovina i detta avseende. |
| --- | --- |

(4c)

Kommissionen bör bistå de behöriga myndigheterna i Albanien och i Bosnien och Hercegovina i detta avseende.

Ändring 10

Förslag till förordning – ändringsakt

Skäl 5a (nytt)

| (5a) | Processen för viseringsliberalisering bör tjäna som hållpunkt när man definierar förbindelserna med EU:s östra partnerländer. |
| --- | --- |

(5a)

Processen för viseringsliberalisering bör tjäna som hållpunkt när man definierar förbindelserna med EU:s östra partnerländer.

Ändring 11

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 1 – led -a (nytt)

Förordning (EG) nr 539/2001

Bilaga I – del 1

| (-a) | i del 1 ska hänvisningarna till Albanien och till Bosnien och Hercegovina ersättas med följande: | ”Albanien (1) |
| --- | --- | --- |

(-a)

i del 1 ska hänvisningarna till Albanien och till Bosnien och Hercegovina ersättas med följande:

”Albanien (1)

| | Bosnien och Hercegovina (1) |
| --- | --- |

Bosnien och Hercegovina (1)

Ändring 12

Förslag till förordning – ändringsakt

Artikel 1 – led 2

Förordning (EG) nr 539/2001

Bilaga II – del 1

| 2) | I del II ska följande hänvisningar införas: |
| --- | --- |

2)

I del II ska följande hänvisningar införas:

| 2) | I bilaga II del I ska följande hänvisningar införas: |
| --- | --- |

2)

I bilaga II del I ska följande hänvisningar införas:

| | ”Albanien (3) |
| --- | --- |

”Albanien (3)

| | Bosnien och Hercegovina (3) |
| --- | --- |

Bosnien och Hercegovina (3)

”F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (2)

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien (4)

Montenegro (2)

Montenegro (4)

Serbien [med undantag av innehavare av serbiska pass som har utfärdats av det serbiska samordningsdirektoratet (på serbiska: Koordinaciona uprava) ] (2)

Serbien [med undantag av innehavare av serbiska pass som har utfärdats av det serbiska samordningsdirektoratet (på serbiska: Koordinaciona uprava) ] (4)

---

(1)  
  Detta lands namn ska utgå och överföras från denna bilaga till bilaga II efter det att kommissionen gjort bedömningen att landet i fråga uppfyller alla de kriterier som fastställts i färdplanen för viseringsliberalisering och i enlighet med fördraget.”

(2)  Undantaget från viseringskravet gäller bara innehavare av biometriska pass”.

(3)  
  Detta lands namn ska överföras till denna bilaga från bilaga I efter det att kommissionen gjort bedömningen att landet i fråga uppfyller alla de kriterier som fastställts i färdplanen för viseringsliberalisering och i enlighet med fördraget. Undantaget från viseringskravet gäller bara innehavare av biometriska pass.

(4)  Undantaget från viseringskravet gäller bara innehavare av biometriska pass.”

---

Torsdag 12 november 2009BILAGA

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och rådet

Europeiska unionen stöder med kraft målet att avskaffa viseringsreglerna för alla länder på västra Balkan.

Europaparlamentet och rådet erkänner att den f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Montenegro och Serbien uppfyller alla villkor för viseringsliberalisering. Detta har gjort det möjligt att vid lämplig tidpunkt anta ändringar av förordning (EG) Nr 539/2001 som gör det möjligt för dessa länder att ingå i det viseringsfria systemet från och med den 19 december 2009.

Europaparlamentet och rådet hoppas att Albanien samt Bosnien och Hercegovina också snart ska uppfylla villkoren för viseringsliberalisering. Därför uppmanar Europaparlamentet och rådet enträget dessa båda länder att göra sitt yttersta för att uppfylla kriterierna i kommissionens färdplaner.

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för ändring av förordning (EG) nr 539/2001, så snart som en utvärdering visat att varje land uppnår de riktmärken som anges i kommissionens färdplaner, så att viseringsliberalisering kan bli verklighet för medborgare i dessa länder så snart som möjligt.

Europaparlamentet och rådet kommer att skyndsamt behandla ett förslag om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om Albanien samt Bosnien och Hercegovina.

---