# Úradný vestník C 21/2011

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2011.021.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 21 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5421. januára 2011 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2011.021.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 21

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5421. januára 2011

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 463. plenárne zasadnutie 26. a 27. mája 2010 |
| 2011/C 021/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Potreba integrovaného prístupu k obnove miest (prieskumné stanovisko) | 1 |
| 2011/C 021/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Spoločné iniciatívy občianskej spoločnosti v prospech udržateľného rozvoja (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 9 |
| 2011/C 021/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Medzinárodný obchod a klimatické zmeny | 15 |
| 2011/C 021/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi EÚ a ASEAN (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 21 |
| 2011/C 021/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému 28. režim – alternatíva umožňujúca tvorbu menšieho počtu právnych predpisov na úrovni Spoločenstva (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 26 |
| 2011/C 021/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Sociálne zodpovedné finančné produkty (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 33 |
| 2011/C 021/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Profesionalizácia práce v domácnosti (doplňujúce stanovisko) | 39 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

463. plenárne zasadnutie 26. a 27. mája 2010

2011/C 021/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Potreba integrovaného prístupu k obnove miest (prieskumné stanovisko)

1

2011/C 021/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Spoločné iniciatívy občianskej spoločnosti v prospech udržateľného rozvoja (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

9

2011/C 021/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Medzinárodný obchod a klimatické zmeny

15

2011/C 021/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Vzťahy medzi EÚ a ASEAN (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

21

2011/C 021/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému 28. režim – alternatíva umožňujúca tvorbu menšieho počtu právnych predpisov na úrovni Spoločenstva (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

26

2011/C 021/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Sociálne zodpovedné finančné produkty (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

33

2011/C 021/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Profesionalizácia práce v domácnosti (doplňujúce stanovisko)

39

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 463. plenárne zasadnutie 26. a 27. mája 2010 |
| 2011/C 021/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Možnosti označovania, pokiaľ ide o dobré životné podmienky zvierat, a vytvorenie európskej siete referenčných stredísk pre ochranu a dobré životné podmienky zvierat, KOM(2009) 584 v konečnom znení | 44 |
| 2011/C 021/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Investície do vývoja nízkouhlíkových technológií, KOM(2009) 519 v konečnom znení | 49 |
| 2011/C 021/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán mestskej mobility, KOM(2009) 490 v konečnom znení | 56 |
| 2011/C 021/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vyšetrovaní a prevencii nehôd a incidentov v civilnom letectve, KOM(2009) 611 v konečnom znení – 2009/0170 (COD) | 62 |
| 2011/C 021/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov – Časť II integrovaných usmernení stratégie Európa 2020, KOM(2010) 193 v konečnom znení | 66 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

463. plenárne zasadnutie 26. a 27. mája 2010

2011/C 021/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Možnosti označovania, pokiaľ ide o dobré životné podmienky zvierat, a vytvorenie európskej siete referenčných stredísk pre ochranu a dobré životné podmienky zvierat, KOM(2009) 584 v konečnom znení

KOM(2009) 584 v konečnom znení

44

2011/C 021/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Investície do vývoja nízkouhlíkových technológií, KOM(2009) 519 v konečnom znení

KOM(2009) 519 v konečnom znení

49

2011/C 021/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán mestskej mobility, KOM(2009) 490 v konečnom znení

KOM(2009) 490 v konečnom znení

56

2011/C 021/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vyšetrovaní a prevencii nehôd a incidentov v civilnom letectve, KOM(2009) 611 v konečnom znení – 2009/0170 (COD)

KOM(2009) 611 v konečnom znení – 2009/0170 (COD)

62

2011/C 021/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov – Časť II integrovaných usmernení stratégie Európa 2020, KOM(2010) 193 v konečnom znení

KOM(2010) 193 v konečnom znení

66

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

463. plenárne zasadnutie 26. a 27. mája 2010

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Potreba integrovaného prístupu k obnove miest“ (prieskumné stanovisko)

2011/C 21/01

Spravodajca: pán GRASSO

Španielske ministerstvo pre bývanie sa v mene španielskeho predsedníctva Rady EÚ listom z 2. decembra 2009 rozhodlo podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie požiadať Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému:

„Potreba integrovaného prístupu k obnove miest“.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. mája 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 26. mája 2010) prijal 87 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Mestá sa stali systémom, kde sa mrhá energiou, ale sú aj hlavným faktorom zmeny životného prostredia. Preto je koordinovaný postup na európskej úrovni pri rozhodnejšom rozvoji opatrení na obnovu miest jedným z dôležitých nástrojov na boj proti škodlivým emisiám CO2 a klimatickým zmenám.

1.2   EHSV by uvítal stratégiu opatrení na úrovni miest alebo mestských oblastí zameranú na obnovu zanedbaných štvrtí po stavebnej, urbanistickej, sociálnej a environmentálnej stránke.

1.3   Žiaľ bežné nástroje územného plánovania sa zdajú byť zatiaľ nevhodné na tento prístup, aj pre veľké rozdiely medzi jednotlivými mestami z hľadiska polohy, postavenia a mestských služieb, a preto nie je možné navrhnúť jednotné riešenie. EHSV preto navrhuje EÚ vypracovať intervenčné nástroje opierajúce sa o súbory ukazovateľov kvality miest, ktoré by vychádzali z medzných hodnôt sociálno-urbanistického a environmentálneho zaťaženia, pričom by sa zároveň zohľadňovali indikátory mestskej obnovy schopnej merať administratívnu efektívnosť, mieru úspešnosti projektu a mieru spokojnosti obyvateľov.

1.4   V tejto súvislosti EHSV poukazujúc na svoje návrhy formulované v predchádzajúcich stanoviskách vyslovuje želanie, aby sa v záujme prehĺbenia a rozšírenia európskej diskusie o trvalo udržateľných mestách prijal návrh zriadiť skupinu EÚ na vysokej úrovni pre „rozvoj miest a trvalú udržateľnosť“ (1).

1.5   EHSV sa nazdáva, že na to, aby začala „nová renesancia miest“, ktorá by vyzdvihla integrovaný model mestskej obnovy a upriamila pozornosť na demografické zmeny, sociálnu súdržnosť, prehodnotenie mestskej ekonomickej základne, prehodnotenie prírodného bohatstva, procesy dematerializácie, energetický aspekt miest a biodiverzitu, je potrebná intenzívna spolupráca medzi jednotlivými úrovňami riadenia (Komisia, vlády, regióny, miestne orgány), ktorá sa však musí vyznačovať pružnejším a menej striktným uplatňovaním zásady subsidiarity, a nie len hierarchickým rámcom právomocí. Na tento účel by bolo vhodné propagovať tematické siete medzi mestami, ktoré by pomáhali pri realizácii trvalo udržateľnej mestskej obnovy v praxi.

1.6   Zvýšenie energetickej účinnosti budov a infraštruktúry musí byť strategickým faktorom politického úsilia o mestskú obnovu v EÚ kvôli jej prínosu vo forme zníženého dopytu po energii a kvôli značnému počtu nových pracovných miest, ktoré by vznikli v Európe. EHSV dúfa, že EÚ bude sledovať tieto ciele pomocou rastúcej integrácie odvetvových programov, ktoré pripravuje v týchto oblastiach: Inovačná politika EÚ, Dopravná politika EÚ v rokoch 2010 – 2020 a Európsky strategický plán pre energetické technológie (plán SET). Okrem toho by uvítal nárast investícií pomocou EIB navýšením finančných nástrojov, ktorými EÚ disponuje (Jessica, Jaspers atď.) a podporou účinných verejno-súkromných partnerstiev.

1.7   Dúfa, že integrácia trvalo udržateľného dopravného a energetického systému sa stane stmeľujúcim prvkom politiky mestskej obnovy. Túto integračnú politiku by navyše mala EÚ podporovať financovaním trvalo udržateľných dopravných sietí a opatrení zameraných na alternatívne energetické riešenia, ktoré sú nevyhnutné na obnovu okrajových štvrtí.

1.8   Dúfa, že členské štáty prijmú opatrenia vo forme daňových stimulov, aby podnietili občanov do spolupráce na cieli premeniť každú budovu v meste na budovu produkujúcu energiu.

1.9   EHSV vyzýva na podporu kultúrneho rozvoja a podnikateľskej činnosti, najmä v sektore malých a stredných podnikov, aby sa našli inovatívne riešenia obnovy miest a vytvárania „zelených“ pracovných miest.

1.10   EHSV sa ďalej nazdáva, že na podporu zvýšenia uvedomelej účasti občanov na realizácii programov integrovanej mestskej obnovy je potrebný dialóg a konzultácie s komunitami v centre miest, vrátane žien a mladých ľudí, ako aj osôb najviac ohrozených vylúčením. V spolupráci s reprezentatívnymi sieťami občanov a sektorov je potrebné spustiť na európskej úrovni reklamnú kampaň o konkrétnych možnostiach úspor vyplývajúcich z produkcie „čistej“ energie. Súčasná kampaň nie je dostatočne cielená a prostriedky, ktoré má k dispozícii, sú príliš obmedzené.

1.11   V záujme konkurencieschopnosti v porovnaní s ázijskými megalopolami musia byť politické opatrenia zamerané na urbanistickú obnovu európskych miest schopné zlúčiť tradičnú transformáciu fyzického priestoru s dematerializáciou, ktorú predstavujú aj telekomunikačné technológie, čím sa zachová životné prostredie a predíde sa tomu, aby mestá opäť pohlcovali zeleň.

1.12   EHSV ďalej pokladá za strategicky dôležité začať vzdelávať vedúcich činiteľov, aby vzrástol ich pocit zodpovednosti, aby sa zvýšila ich kreativita a kvalita ich práce. Zámerom je posilniť ich rozhodovacie schopnosti pri riadení opatrení na skvalitňovanie a rozvoj miest v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, ktoré si vytýčila EÚ. EHSV zároveň opätovne pripomína prínos spolupráce s GR REGIO a verí, že sa ešte viac posilní. Výbor však považuje za nevyhnutné a zmysluplné posilniť operatívnu jednotku, ktorá sa v rámci GR REGIO zaoberá mestskou politikou, v záujme zrýchlenia postupov súvisiacich s realizáciou programov rozvoja, ktoré Komisia mieni sledovať.

2.   Úvod

2.1   Počas uplynulých 10 rokov sa v rámci EÚ značne zintenzívnila diskusia o mestskej politike. Charta z Lipska o trvalej udržateľnosti európskych miest z mája 2007 je jedným z najdôležitejších prejavov vôle členských štátov dohodnúť spoločné stratégie a princípy politiky mestského rozvoja. V nadväznosti na tento vývoj španielske predsedníctvo Rady EÚ venuje veľkú pozornosť tejto problematike a požiadalo EHSV a Výbor regiónov o podnety a príspevky do diskusie pri príležitosti neformálneho stretnutia európskych ministrov.

2.2   Ide o zamyslenie sa nad niektorými dôležitými otázkami, ktoré treba v mestách vyriešiť pomocou opatrení na mestskú obnovu, s cieľom dosiahnuť vďaka integrovanému prístupu taký stupeň trvalej udržateľnosti miest, ktorý by vyhovoval rôznym požiadavkám:

| — | energetická účinnosť európskych nehnuteľností, ktorých zastaranosť je aj zdrojom škodlivých emisií, ktoré vážne ohrozujú kvalitu života v mestách, pričom sa podporí vytváranie pracovných miest a podnieti inovácia a technologický rozvoj, |
| --- | --- |

—

energetická účinnosť európskych nehnuteľností, ktorých zastaranosť je aj zdrojom škodlivých emisií, ktoré vážne ohrozujú kvalitu života v mestách, pričom sa podporí vytváranie pracovných miest a podnieti inovácia a technologický rozvoj,

| — | väčšia sociálna súdržnosť pomocou integrovaného programu na obnovu zanedbaných štvrtí v záujme sociálnej integrácie, boja proti vylúčeniu, vzdelávania atď., |
| --- | --- |

—

väčšia sociálna súdržnosť pomocou integrovaného programu na obnovu zanedbaných štvrtí v záujme sociálnej integrácie, boja proti vylúčeniu, vzdelávania atď.,

| — | trvalá udržateľnosť z environmentálneho hľadiska aj pomocou obnovy upadnutých mestských štvrtí, prispôsobenie existujúcich nehnuteľností tak, aby vyhovovali požiadavkám energetickej účinnosti, obývateľnosti a dostupnosti s cieľom predísť zaberaniu ďalších nezastavaných zelených plôch. |
| --- | --- |

—

trvalá udržateľnosť z environmentálneho hľadiska aj pomocou obnovy upadnutých mestských štvrtí, prispôsobenie existujúcich nehnuteľností tak, aby vyhovovali požiadavkám energetickej účinnosti, obývateľnosti a dostupnosti s cieľom predísť zaberaniu ďalších nezastavaných zelených plôch.

3.   Integrované urbanistické plánovanie

3.1   Ochrana životného prostredia na rôznych mestských úrovniach a zvýšenie kvality života občanov musí byť jedným z hlavných operatívnych cieľov regionálnej politiky členských štátov a EÚ.

3.2   EHSV by chcel týmto stanoviskom potvrdiť, že súhlasí s tým, že je potrebné rozvíjať integrované opatrenia na obnovu miest v zmysle plánovania v rámci stratégie EÚ 2020 a programového dokumentu španielskeho predsedníctva Rady Európskej únie (2).

3.2.1   EHSV sa stotožňuje s obsahom dokumentu EÚ 2020 a súhlasí s navrhovanými usmerneniami, pokiaľ ide o to, aby opatrenia na obnovu zohľadňovali niektoré inovačné prvky:

| — | skvalitnenie ľudských zdrojov, najmä pokiaľ ide o: požiadavky starších obyvateľov, úroveň začlenenia nových prisťahovalcov, odstraňovanie chudoby, najmä u detí, zvýšenie solidarity medzi generáciami, |
| --- | --- |

—

skvalitnenie ľudských zdrojov, najmä pokiaľ ide o: požiadavky starších obyvateľov, úroveň začlenenia nových prisťahovalcov, odstraňovanie chudoby, najmä u detí, zvýšenie solidarity medzi generáciami,

| — | rast založený na vedomostiach, |
| --- | --- |

—

rast založený na vedomostiach,

| — | rozvoj participatívnej a kreatívnej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

rozvoj participatívnej a kreatívnej spoločnosti,

| — | rozvoj konkurencieschopného a vzájomne prepojeného hospodárstva rešpektujúca sociálny a ekologický trh. |
| --- | --- |

—

rozvoj konkurencieschopného a vzájomne prepojeného hospodárstva rešpektujúca sociálny a ekologický trh.

3.2.2   EHSV sa nazdáva, že programový dokument španielskeho predsedníctva je v súlade s týmto chápaním tam, kde zhodne s Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd zamýšľa posilniť cieľ zaručiť všetkým právo na občianstvo a ochranu základných práv.

3.2.3   Tieto ciele vedú k ponímaniu mestskej obnovy ako silnej vzájomnej závislosti medzi kvalitou priestoru a mierou akceptácie, t. j. transformácie otvorenej všetkým občanom nezávisle od ich jazyka, pôvodu alebo náboženstva.

4.   Niektoré mestské aspekty

4.1   V súlade so zásadami obsiahnutými v uvedených dokumentoch sa pri chápaní obnovy musí brať ohľad na celú škálu dôležitých zmien vo forme a charaktere miest (3):

| — | šírenie modelu urban sprawl, t. j. nekontrolovaného rozrastania miest s veľkou spotrebou pozemkov a nevýhodami vyplývajúcimi z rozsahu, |
| --- | --- |

—

šírenie modelu urban sprawl, t. j. nekontrolovaného rozrastania miest s veľkou spotrebou pozemkov a nevýhodami vyplývajúcimi z rozsahu,

| — | zánik funkčného členenia miest, úpadok historického centra, krízový stav upadajúcich periférií a výrobných oblastí, |
| --- | --- |

—

zánik funkčného členenia miest, úpadok historického centra, krízový stav upadajúcich periférií a výrobných oblastí,

| — | prevaha v podstate konzervatívnych reakcií na krízu, t. j. bez nápaditosti a tvorivého prístupu, ale najmä málo prispôsobených globalizovanému svetu, |
| --- | --- |

—

prevaha v podstate konzervatívnych reakcií na krízu, t. j. bez nápaditosti a tvorivého prístupu, ale najmä málo prispôsobených globalizovanému svetu,

| — | nahradenie systému „funkcií“ systémom „nádob“, ktoré treba považovať za komplexné a rýchlo pominuteľné miesta na nediferencovaných mestských územiach, |
| --- | --- |

—

nahradenie systému „funkcií“ systémom „nádob“, ktoré treba považovať za komplexné a rýchlo pominuteľné miesta na nediferencovaných mestských územiach,

| — | sémantické vyprázdnenie pojmu hraníc, ktorý si zachováva svoj administratívny charakter, ale postupne stráca svoj obsah z geografického, symbolického a politického hľadiska, |
| --- | --- |

—

sémantické vyprázdnenie pojmu hraníc, ktorý si zachováva svoj administratívny charakter, ale postupne stráca svoj obsah z geografického, symbolického a politického hľadiska,

| — | erózia zelených plôch lemujúcich mestá s vážnymi následkami pre biotickú produkciu, |
| --- | --- |

—

erózia zelených plôch lemujúcich mestá s vážnymi následkami pre biotickú produkciu,

| — | viac času stráveného dochádzaním do práce, čo zhoršuje kvalitu života, |
| --- | --- |

—

viac času stráveného dochádzaním do práce, čo zhoršuje kvalitu života,

| — | mestské priestory, a to aj tie tradičné, majú v súčasnosti tendenciu nadobúdať formu uzavretých a špecializovaných priestorov (obytná štvrť a nič viac, tematické parky zamerané len na zábavu, vzdelávanie ohraničené na školy alebo na vysokoškolské areály, kultúra v múzeách a v divadlách atď.). Uzavretý priestor vyzdvihuje prevahu súkromia (či už ako životného štýlu, alebo ako chápanie a uplatňovanie práva) na úkor potrieb spoločnosti. |
| --- | --- |

—

mestské priestory, a to aj tie tradičné, majú v súčasnosti tendenciu nadobúdať formu uzavretých a špecializovaných priestorov (obytná štvrť a nič viac, tematické parky zamerané len na zábavu, vzdelávanie ohraničené na školy alebo na vysokoškolské areály, kultúra v múzeách a v divadlách atď.). Uzavretý priestor vyzdvihuje prevahu súkromia (či už ako životného štýlu, alebo ako chápanie a uplatňovanie práva) na úkor potrieb spoločnosti.

4.2   Proti logike uzavretého priestoru treba postaviť logiku nekonečného priestoru, ktorý predstavujú nemateriálne vzťahy, kde pojem času nahrádza pojem fyzickej vzdialenosti.

4.3   Obnova mestských priestorov musí zlúčiť tradičnú transformáciu fyzického priestoru s dematerializáciou, ktorej maximálnym prejavom sú telekomunikačné technológie. Problém, ktorý treba riešiť, je dilema medzi mysľou, ktorá už uvažuje v pojmoch všadeprítomnosti, a telom, ktoré nemôže byť stále v pohybe a neusadené, ale chce sa nachádzať na miestach a v priestoroch, pre ktoré je príznačná kvalita.

4.4   Proces obnovy preto bude výsledkom synergie a integrácie troch mestských dimenzií:

—   mesto „agora“: sústredená na človeka s dokonalou harmóniou medzi sídlami a mestským priestorom, sociálnou súdržnosťou a hospodárskym rozvojom,

—   „glokálne“ mesto (globálne/lokálne): výsledok maximálnej vyváženosti medzi procesmi globalizácie a schopnosťou čo najefektívnejšie využiť miestne zdroje a rôzne špecifiká a postoje,

—   trvalo udržateľné mesto: malo by byť schopné na svojom území vyriešiť problémy, ktoré si samo spôsobuje, bez toho, aby ich prenášalo na iných alebo na budúce generácie.

5.   Holistický model mestskej obnovy

5.1   Výbor žiada, aby sa začala „nová renesancia miest“ (4), pre ktorú sú príznačné:

| — | väčšia sociálna súdržnosť, |
| --- | --- |

—

väčšia sociálna súdržnosť,

| — | kultúrna obnova, |
| --- | --- |

—

kultúrna obnova,

| — | prehodnotenie ekonómie hospodárskej základne miest s cieľom čeliť prebiehajúcej vážnej kríze, |
| --- | --- |

—

prehodnotenie ekonómie hospodárskej základne miest s cieľom čeliť prebiehajúcej vážnej kríze,

| — | zhodnocovanie prírodného bohatstva pomocou dematerializačných procesov a rastu biodiverzity. |
| --- | --- |

—

zhodnocovanie prírodného bohatstva pomocou dematerializačných procesov a rastu biodiverzity.

5.2   Politika, ktorá sa zakladá na koncepcii „novej renesancie miest“, rozširuje význam Plánu hospodárskej obnovy Európy v regiónoch a mestách (EERP) (5) tým, že dôležitú úlohu miestnych orgánov pri prekonávaní krízy vníma ako štrukturálny fakt, ktorého cieľom je zasiahnuť nielen v kontexte hospodárskej krízy, ale aj do prehodnotenia všetkých zdrojov našich spoločenstiev.

5.3   Takto by nabral formu integrovaný model mestskej obnovy, ktorý sa dá vnímať ako priestorový výraz „nového ekologického paktu“ (green new deal)
   (6), v rámci ktorého by holistický systém opatrení v oblasti ľudských, prírodných a materiálnych zdrojov mal mať za dôležitý východiskový bod obnovenú definíciu bohatstva založenú nielen na nahromaďovaní, ale najmä na šetrení zdrojov a zvyšovaní úrovne blahobytu občanov (7).

Tento model znamená, že miestne orgány prevezmú na seba vedúcu úlohu, ktorá by uľahčila aktívne zapojiť občanov a hospodárstvo na ich územiach v záujme urýchlenia rozvoja trhov a ekologických technológií. Návrh na vytvorenie skupiny na vysokej úrovni pre trvalo udržateľný rozvoj môže pomôcť pri propagácii a rozvoji tematických sietí medzi mestami – aj strednej až malej veľkosti – v záujme dosiahnutia vytýčených cieľov.

6.   Holistický systém opatrení mestskej obnovy zahŕňa:

6.1   Ľudské zdroje

6.1.1   Treba harmonicky zosúladiť cieľ Lisabonskej stratégie, ktorým je „vybudovať konkurencieschopnejšiu spoločnosť vďaka väčším poznatkom a zvýšeniu tvorivosti“, s cieľom programového dokumentu stratégie EÚ 2020, kde sa zdôrazňuje potreba stimulovať vytváranie súdržnosti pomocou opatrení na podporu slabších vrstiev obyvateľstva, najmä starších osôb, zvýšením miery začlenenia, hlavne nových prisťahovalcov, odstraňovaním chudoby, zvýšením solidarity medzi generáciami.

6.1.2   EÚ vytvorila priestor z kultúrneho a praktického hľadiska:

| — | na podporu rozvoja komunity (community building) s cieľom poskytnúť prístup k mestskému plánovaniu všetkým zainteresovaným stranám: združeniam technických povolaní (urbanisti, architekti, inžinieri atď.), podnikateľským združeniam a organizáciám pôsobiacim v oblasti bývania, |
| --- | --- |

—

na podporu rozvoja komunity (community building) s cieľom poskytnúť prístup k mestskému plánovaniu všetkým zainteresovaným stranám: združeniam technických povolaní (urbanisti, architekti, inžinieri atď.), podnikateľským združeniam a organizáciám pôsobiacim v oblasti bývania,

| — | na prehlbovanie nových poznatkov a na podporu tvorivosti podporovaním nových foriem výskumu, vzdelávania zapojením univerzít a stimulovaním nových foriem kreatívneho plánovania miest (8). Najlepším spôsobom na zvýšenie účinnosti tohto prístupu je podpora verejno-súkromných partnerstiev. |
| --- | --- |

—

na prehlbovanie nových poznatkov a na podporu tvorivosti podporovaním nových foriem výskumu, vzdelávania zapojením univerzít a stimulovaním nových foriem kreatívneho plánovania miest (8). Najlepším spôsobom na zvýšenie účinnosti tohto prístupu je podpora verejno-súkromných partnerstiev.

6.1.3   Tieto opatrenia treba prehodnotiť s cieľom:

| — | podporovať postupy „dobrej správy“ miest, vrátane predmestských štvrtí a vidieckych oblastí s cieľom zveľadiť okrem hospodárskeho blahobytu i psychologické, duševné a spoločenské blaho, |
| --- | --- |

—

podporovať postupy „dobrej správy“ miest, vrátane predmestských štvrtí a vidieckych oblastí s cieľom zveľadiť okrem hospodárskeho blahobytu i psychologické, duševné a spoločenské blaho,

| — | pristúpiť k vytváraniu nových pracovných miest najmä pre mládež a prisťahovalcov, okrem rekvalifikácie bývalých zamestnancov vo výrobe a administratíve, na ktorých ťažko doľahla súčasná kríza. V tomto smere EHSV navrhuje podporovať tzv. carbon army, zameranú na transformáciu miest v zmysle trvalej udržateľnosti. |
| --- | --- |

—

pristúpiť k vytváraniu nových pracovných miest najmä pre mládež a prisťahovalcov, okrem rekvalifikácie bývalých zamestnancov vo výrobe a administratíve, na ktorých ťažko doľahla súčasná kríza. V tomto smere EHSV navrhuje podporovať tzv. carbon army, zameranú na transformáciu miest v zmysle trvalej udržateľnosti.

6.1.4   Prognózy demografického vývoja uvádzajú, že v roku 2060 viac než polovica populácie presiahne 48 rokov, upevnia sa nové migračné toky, hlavne mladej populácie smerom do miest, bude pokračovať úpadok vidieckych a znevýhodnených regiónov. V tomto scenári treba brať do úvahy tieto opatrenia na miestnej úrovni:

| — | vývoj kultúry, ktorá by vytvárala synergie medzi verejným a súkromným sektorom, napomáhala rastu malých a stredných podnikov a podnecovala vznik mestského spoločenstva založeného na účasti a tvorivosti, |
| --- | --- |

—

vývoj kultúry, ktorá by vytvárala synergie medzi verejným a súkromným sektorom, napomáhala rastu malých a stredných podnikov a podnecovala vznik mestského spoločenstva založeného na účasti a tvorivosti,

| — | vývoj mechanizmov, ktoré by posilňovali dialóg a konzultácie s mestskými spoločenstvami zahrňujúcimi ženy, mládež a osoby, ktorým najviac hrozí vylúčenie, |
| --- | --- |

—

vývoj mechanizmov, ktoré by posilňovali dialóg a konzultácie s mestskými spoločenstvami zahrňujúcimi ženy, mládež a osoby, ktorým najviac hrozí vylúčenie,

| — | zlepšenie životnej úrovne vďaka inovatívnym riešeniam v oblasti udržateľného sociálneho bývania, zdravotnej starostlivosti a systému vzdelávania. |
| --- | --- |

—

zlepšenie životnej úrovne vďaka inovatívnym riešeniam v oblasti udržateľného sociálneho bývania, zdravotnej starostlivosti a systému vzdelávania.

6.1.5   Nové pracovné miesta, ktoré by vznikli vďaka „novému ekologickému paktu“ a zníženiu emisií si vyžadujú vzdelávacie opatrenia a osvetové kampane. Treba vyvinúť úsilie v snahe:

| — | uľahčiť prístup k informačným platformám EÚ (o životnom prostredí, efektívnom využívaní energie, o doprave, hospodárstve atď.), |
| --- | --- |

—

uľahčiť prístup k informačným platformám EÚ (o životnom prostredí, efektívnom využívaní energie, o doprave, hospodárstve atď.),

| — | zapojiť sa do programu Znalostné a inovačné spoločenstvá (ZIS) Európskeho inovačného a technologického inštitútu s cieľom zaručiť rýchly prenos nových technológií na miestnej úrovni, |
| --- | --- |

—

zapojiť sa do programu Znalostné a inovačné spoločenstvá (ZIS) Európskeho inovačného a technologického inštitútu s cieľom zaručiť rýchly prenos nových technológií na miestnej úrovni,

| — | vyvinúť presvedčivú stratégiu šírenia osvedčených postupov v oblasti začleňovania ekologických technológií v mestských spoločenstvách. |
| --- | --- |

—

vyvinúť presvedčivú stratégiu šírenia osvedčených postupov v oblasti začleňovania ekologických technológií v mestských spoločenstvách.

6.2   Prírodné zdroje

6.2.1   Prevaha prírodných zdrojov nad materiálnymi zdrojmi kladie do centra pozornosti skúmanie mestského metabolizmu, s cieľom pristúpiť k transformácii založenej na šetrení surovinami a odstraňovaní odpadkov.

6.2.2   Poznanie mestského metabolizmu je dôležitým nástrojom na dosiahnutie cieľov zvýšenia kvality mestského prostredia stanovených v medzinárodných dohodách, ktoré majú za cieľ ochranu životného prostredia (Kjótsky protokol, biodiverzita, voda atď.) na boj proti klimatickým zmenám (9).

6.3   Materiálne zdroje

6.3.1   Urbanistická konverzia v súvislosti s prebiehajúcimi transformačnými procesmi sa musí stále menej vyznačovať oddelenými, vymedzenými a ohraničenými zásahmi a musí sa čoraz viac zameriavať na procesy rozvoja polymorfných kontextov, pre ktoré je príznačná kvalita a mnohorakosť priestorov ako aj interakcia rôznych prvkov: elastickosť, „deformovateľnosť“, „prijímacia“ kapacita.

6.3.2   EHSV sa nazdáva, že pri transformácii budov a infraštruktúr sa bude musieť nevyhnutne zohľadniť stále väčšia dôležitosť limitov, ktoré kladú environmentálne požiadavky, ako aj integračné procesy, a rastúci význam interaktivity.

6.4   Nemateriálne zdroje

6.4.1   Európska rada prostredníctvom programu e-Európa (1999), Lisabonského dohovoru (2000), operačných programov i-2010 poukazuje na informačnú spoločnosť ako na hlavný faktor rozvoja EÚ. Z tohto dôvodu Rada EÚ zamýšľa podporovať projekty na urýchlenie vývoja spoločnosti, ktorá by bola schopná využiť príležitosti, ktoré jej ponúka elektronika a interaktivita. Na tento účel sú určené opatrenia, ktoré by mali všetkým európskym občanom umožniť vstúpiť do digitálnej éry a disponovať pripojením k internetu v snahe vytvoriť otvorenú, začleňujúcu a spolupracujúcu spoločnosť.

6.4.2   Preto bola mestu zverená úloha prilákať poznatky, obnoviť systém vzťahov medzi verejnou správou a občanmi, stimulovať transformáciu výrobného aparátu (10).

6.4.3   Je nepochybné, že investície do mestskej technologickej inovácie musia byť rýchle a masívne, keďže sme vystavení veľmi silnej východnej konkurencii (11).

7.   Smerom k „novému ekologickému paktu“ pre mestá

7.1   Otázka mestskej obnovy je zložitá, ale ak má byť úspešná, musí byť prepojená so stratégiou.

7.2   Najpálčivejšou otázkou je zrejme úzke prepojenie mestskej obnovy, mestského prostredia a problému, ktorý predstavuje hospodárska kríza. EHSV sa nazdáva, že procesy mestskej obnovy treba interpretovať v súlade so zásadami ekologického hospodárstva a vnímať ako príležitosť na nový európsky ekologický pakt (12), ktorého štruktúra by mohla pozostávať z integrácie rôznych mestských foriem: biotického mesta, materiálneho mesta a digitálneho mesta, spoločne zameraných na posilnenie solidárneho mesta.

Z tohto hľadiska treba prehodnotiť úlohu prírodného prostredia ako zdroja tovaru a služieb nevyhnutných pre ľudský život.

8.   Biotické mesto

8.1   Posilnenie ekologickej siete

8.1.1   Výbor pokladá za obzvlášť dôležité, aby sa mesto skúmalo ako ekosystém a aby sa stanovila hmotná hodnota prírodnej infraštruktúry (keďže poskytujú napr. čistú vodu a čistý vzduch, ochranu pred vetrom, plodnosť pôdy, opeľovanie), ktorá sa dá len ťažko nahradiť technologickými riešeniami, iba ak s veľkými nákladmi a účinnosťou, ktorá sa nedá porovnať s účinnosťou biotických systémov.

8.1.2   Odhaduje sa, že do roku 2050 dôjde v Európe k strate ďalších 11 % existujúcich prírodných zdrojov oproti roku 2000 (13). Preto je potrebné, aby verejné inštitúcie venovali osobitnú pozornosť dôsledkom tohto javu a zvýšili investície na ochranu ekosystémov, a nespúšťali zo zreteľa ani tie mestské.

8.2   Výroba energie z obnoviteľných zdrojov

8.2.1   Mesto má strategický význam pre rozvoj energie z obnoviteľných zdrojov. Skvalitnenie a technologická renovácia vykurovacích a klimatizačných zariadení, ktorých podiel na celkovej spotrebe energie dosahuje 40 – 50 %, je v centre európskej politiky v rámci iniciatívy 20-20-20 zameranej na zvýšenie energetického výkonu (znížiť emisie skleníkových plynov o 20 %, znížiť spotrebu energie o 20 %, zvýšiť podiel spotreby energie z obnoviteľných zdrojov na 20 %).

8.2.2   Nárast podielu energie vyrobenej z obnoviteľných zdrojov podľa strategického plánu pre energetické technológie SET má kvôli svojmu dosahu na zamestnanosť veľký význam. Preto by mestské spoločenstvá mohli byť prvými nákupcami nových technológií. Na tento účel sú vhodné rozhodnutia Rady a Európskeho parlamentu financovať plán SET.

9.   Materiálne mesto

9.1   Zvyšovanie energetickej účinnosti budov

9.1.1   Zvýšenie energetickej účinnosti budov a infraštruktúry je strategickým faktorom mestskej obnovy v EÚ. Vďaka novým technológiám je potenciálny nárast energetickej účinnosti obrovský a do roku 2050 by sa mohla spotreba primárnej energie znížiť o približne 300 exajoulov so sprievodným znížením emisií CO2 o 20 až 25 gigaton ročne. V EÚ dosahujú investície do technológií na zvýšenie energetickej účinnosti ročne približne 60 miliárd EUR.

9.1.2   V roku 2005 sa v jednej štúdii Európskej komisie odhadlo, že investície potrebné na ušetrenie 20 % energie by viedli k vytvoreniu jedného milióna pracovných miest (priamo i nepriamo). Úspory sa sústredia do týchto sektorov: osvetlenie budov, kancelárske zariadenia, domáce spotrebiče, kogenerácia.

9.1.3   EHSV dúfa, že sa tento cieľ neobmedzí len na šetrenie energiou, ale sa zameria i na premenu každej budovy na generátor energie (every building a power station).

9.1.4   To bude v nasledujúcich rokoch znamenať značné investície do výskumu a povedie k zmene spôsobu budovania miest optimalizáciou ich metabolizmu vďaka použitým inovatívnym materiálom a uplatňovaniu čoraz dôvtipnejších logistických riešení stavenísk.

9.1.5   Obnova existujúcich nehnuteľností si vyžaduje finančné synergie a politiku spolupráce na globálnej úrovni, keďže:

| — | strata konkurencieschopnosti by mohla mať negatívny dosah na zamestnanosť, |
| --- | --- |

—

strata konkurencieschopnosti by mohla mať negatívny dosah na zamestnanosť,

| — | musí súťažiť s medzinárodnými, najmä prudko sa rozvíjajúcimi ázijskými, systémami, a preto treba sanačné opatrenia považovať aj za základňu pre export, |
| --- | --- |

—

musí súťažiť s medzinárodnými, najmä prudko sa rozvíjajúcimi ázijskými, systémami, a preto treba sanačné opatrenia považovať aj za základňu pre export,

| — | do tohto procesu treba zapojiť európske krajiny s nižším príjmom, |
| --- | --- |

—

do tohto procesu treba zapojiť európske krajiny s nižším príjmom,

| — | nesmie byť oddelená od problému sociálneho bývania, ktoré sa týka miliónov európskych občanov. |
| --- | --- |

—

nesmie byť oddelená od problému sociálneho bývania, ktoré sa týka miliónov európskych občanov.

9.2   Integrovaný systém infraštruktúry

9.2.1   Dokumenty EÚ na tému sociálnej súdržnosti zdôrazňujú význam integrácie všetkých druhov infraštruktúry. Toto ponímanie problematiky presahuje jednoduché zabezpečenie dobrých prepojení území. V Európe sa na modernizáciu sietí plánujú investície vo výške 600 miliónov EUR do roku 2020, z ktorých je 90 miliónov vyčlenených na „inteligentné“ infraštruktúry.

9.2.2   Aj koncepcia integrovanej infraštruktúry musí byť dôležitým cieľom mestskej obnovy a musí zahŕňať prístup:

| — | k službám ako zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a trvalo udržateľná energia, ktoré sa vďaka telekomunikačným sieťam stávajú interaktívne, ako v prípade telemedicíny a teledidaktiky, |
| --- | --- |

—

k službám ako zdravotná starostlivosť, vzdelávanie a trvalo udržateľná energia, ktoré sa vďaka telekomunikačným sieťam stávajú interaktívne, ako v prípade telemedicíny a teledidaktiky,

| — | k dopravným systémom, ktorých trvalo udržateľná integrácia znamená posilnenie železničných spojení, vodných ciest, prístupu k letiskám, ako aj rozvoj intermodálnych dopravných reťazcov, pokročilých systémov riadenia dopravy, rozšírenia cyklistických a peších chodníkov. Integrovaný dopravný systém podporuje urbanistickú politiku, ktorej cieľom je predísť nesústredenému osídľovaniu územia s cieľom znížiť energetické a sociálne náklady dochádzania za prácou a obchodných transakcií. Trvalo udržateľný dopravný systém spojený s účinným energetickým systémom je stmeľujúcim prvkom politiky mestskej obnovy EÚ, ktorá by mala prednostne financovať trvalo udržateľné dopravné siete a energetické siete v prospech periférií, ktoré sa majú obnoviť, |
| --- | --- |

—

k dopravným systémom, ktorých trvalo udržateľná integrácia znamená posilnenie železničných spojení, vodných ciest, prístupu k letiskám, ako aj rozvoj intermodálnych dopravných reťazcov, pokročilých systémov riadenia dopravy, rozšírenia cyklistických a peších chodníkov. Integrovaný dopravný systém podporuje urbanistickú politiku, ktorej cieľom je predísť nesústredenému osídľovaniu územia s cieľom znížiť energetické a sociálne náklady dochádzania za prácou a obchodných transakcií. Trvalo udržateľný dopravný systém spojený s účinným energetickým systémom je stmeľujúcim prvkom politiky mestskej obnovy EÚ, ktorá by mala prednostne financovať trvalo udržateľné dopravné siete a energetické siete v prospech periférií, ktoré sa majú obnoviť,

| — | k energetickej sieti. Rast sektora dopravy na elektrický pohon (pozri smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie), telekomunikačných technológií a počítačov bude mať za následok exponenciálny nárast spotreby energie, preto je potrebné vytvoriť inteligentnú distribučnú sieť, ktorá by obmedzila straty na minimum, zvýšila účinnosť, dala sa prispôsobiť vývoju potrieb a dokázala pohltiť nadbytok produkcie slnečnej energie. Okrem toho treba stimulovať realizáciu mestskej siete elektrických nabíjacích miest a vodíkových čerpadiel, ktorá by bola zásobovaná z miestnych obnoviteľných zdrojov, |
| --- | --- |

—

k energetickej sieti. Rast sektora dopravy na elektrický pohon (pozri smernicu o obnoviteľných zdrojoch energie), telekomunikačných technológií a počítačov bude mať za následok exponenciálny nárast spotreby energie, preto je potrebné vytvoriť inteligentnú distribučnú sieť, ktorá by obmedzila straty na minimum, zvýšila účinnosť, dala sa prispôsobiť vývoju potrieb a dokázala pohltiť nadbytok produkcie slnečnej energie. Okrem toho treba stimulovať realizáciu mestskej siete elektrických nabíjacích miest a vodíkových čerpadiel, ktorá by bola zásobovaná z miestnych obnoviteľných zdrojov,

| — | k telematickým sieťam, najmä širokopásmové pripojenie na internet, ktoré sa medzičasom stalo nevyhnutným pre podniky a domácnosti. |
| --- | --- |

—

k telematickým sieťam, najmä širokopásmové pripojenie na internet, ktoré sa medzičasom stalo nevyhnutným pre podniky a domácnosti.

10.   Digitálne mesto

10.1   Vysoko interaktívne mestské platformy, ktoré sa budujú pomocou novej generácie komunikačných technológií, nevyhnutne urýchlia procesy transformácie miest a zavedú významné inovačné faktory, ktorých cieľom by malo byť:

| — | prekonať centrálne postavenie cestnej infraštruktúry v prospech synergie medzi cestami, GPS, počítačmi, a vytvoriť sieť, ktorá by umožnila zaviesť interaktívne logistické systémy, prepojiť obydlia s okolitým svetom, a tým rozšíriť ich úlohu a premeniť ich – v závislosti od spojenia – na pracovisko, miesto zábavy, zdravotnej starostlivosti atď.; |
| --- | --- |

—

prekonať centrálne postavenie cestnej infraštruktúry v prospech synergie medzi cestami, GPS, počítačmi, a vytvoriť sieť, ktorá by umožnila zaviesť interaktívne logistické systémy, prepojiť obydlia s okolitým svetom, a tým rozšíriť ich úlohu a premeniť ich – v závislosti od spojenia – na pracovisko, miesto zábavy, zdravotnej starostlivosti atď.;

| — | prepojiť ponuku verejných služieb so službami poskytovanými súkromným sektorom. To povedie k transformácii platforiem verejnej správy (stavebné povolenia, kataster, dane atď.) s cieľom umožniť k nim interaktívny prístup pre podniky, domácnosti alebo občanov s osobným digitálnym identifikačným zariadením (personal digital device); |
| --- | --- |

—

prepojiť ponuku verejných služieb so službami poskytovanými súkromným sektorom. To povedie k transformácii platforiem verejnej správy (stavebné povolenia, kataster, dane atď.) s cieľom umožniť k nim interaktívny prístup pre podniky, domácnosti alebo občanov s osobným digitálnym identifikačným zariadením (personal digital device);

| — | dosiahnuť radikálny pokrok pri poskytovaní zdravotníckych služieb so sprievodným podstatným znížením nákladov. Nové sieťové technológie, miniaturizácia a prenosnosť zariadení umožňujú monitorovanie hlavných životných funkcií doma u pacienta ako aj liečbu na diaľku; |
| --- | --- |

—

dosiahnuť radikálny pokrok pri poskytovaní zdravotníckych služieb so sprievodným podstatným znížením nákladov. Nové sieťové technológie, miniaturizácia a prenosnosť zariadení umožňujú monitorovanie hlavných životných funkcií doma u pacienta ako aj liečbu na diaľku;

| — | znížiť asymetrický vzťah medzi občanmi a nositelia vedomostí (technikmi, lekármi, politikmi atď.) v snahe posunúť vývoj tradičnej štruktúry vzťahov zhora nadol k novým formám spolupráce; |
| --- | --- |

—

znížiť asymetrický vzťah medzi občanmi a nositelia vedomostí (technikmi, lekármi, politikmi atď.) v snahe posunúť vývoj tradičnej štruktúry vzťahov zhora nadol k novým formám spolupráce;

| — | aktívne monitorovať celý mestský životný cyklus s cieľom dosiahnuť značné úspory pri spravovaní mestských zdrojov. |
| --- | --- |

—

aktívne monitorovať celý mestský životný cyklus s cieľom dosiahnuť značné úspory pri spravovaní mestských zdrojov.

11.   Solidárne mesto

11.1   Doteraz uvedené faktory sú dôležitými prvkami, ale sú len nástrojmi v procese mestskej obnovy, ktorej základným cieľom je prehĺbenie sociálnej súdržnosti v súlade s viacnásobne pripomenutou zásadou, na ktorej sa zakladá naše európske spoločenstvo.

11.2   Prehĺbenie sociálnej súdržnosti si vyžaduje obnovu systémov riadenia na všetkých úrovniach, od úrovne EÚ až po miestnu úroveň, na zvládnutie komplexných a rôznorodých vzťahov, ktorými sa vyznačuje naša spoločnosť. To vedie k obnove reťazca vzťahov, pokiaľ ide o kooperatívny prístup, redukovanie asymetrie a vývoj ponímania vodcovskej funkcie.

11.3   Kooperatívny prístup: je základom trvalo udržateľného riadenia s cieľom umožniť prístup k rozhodovaniu všetkým zainteresovaným stranám. Tento postup má svoje korene v aktivácii občianskych fór a svoj potenciál zvýšil vďaka rozvoju interaktívnych technologických riešení. Tento prístup vhodne vystihuje slogan americkej akadémie verejnej správy National Academy of Public Administration: „Nepýtajte sa, čo môžeme urobiť pre vás. Pýtajme sa, čo môžeme urobiť spoločne“ (14).

11.4   Redukovanie asymetrie: možnosť mať v reálnom čase prístup k čoraz výkonnejším systémom vzdelania a viesť dialóg skracuje vzdialenosť medzi osobami, ktoré vlastnia vedomosti a osobami, ktoré boli v minulosti len ich pasívnymi využívateľmi. To mení vzťahy medzi ľuďmi, ale aj význam mestského priestoru, ktorý sa stáva katalyzátorom nových vzťahov (napr. ambulancie/lekárska služba prvej pomoci, ktoré sa presúvajú z nemocníc na stanice metra, do obchodných domov atď.).

11.5   Vývoj ponímania vodcovskej funkcie: rozpad systémov vzťahov a rozšírenie palety pracovných príležitostí si vyžadujú nové úlohy pre verejných predstaviteľov, od ktorých sa očakávajú vodcovské a zároveň sprostredkovateľské schopnosti.

11.6   Podstatná zmena systému vzťahov ponúka príležitosti na dôkladnú zmenu organizačných modelov, najmä miestnej verejnej správy, v rámci trendu, ktorý možno vymedziť ako prechod od opatrení typických pre strategické plány k spusteniu participatívnych platforiem typických pre riadenie v zmysle trvalej udržateľnosti. Model platformy, ktorý už bol v EÚ odskúšaný pri organizácii sektorov výroby a vzdelávania, by sa mal rozšíriť s cieľom vybudovať hustú sieť vzťahov na zapojenie všetkých zainteresovaných strán v mestských spoločenstvách, pričom by sa podporila politika subsidiarity medzi silnými a slabými spoločenstvami. V tomto zmysle možno hovoriť o týchto platformách:

| — | platforma community building, zameraná na zahrnutie čo najširšej škály zainteresovaných strán a združení miestnych spoločenstiev; |
| --- | --- |

—

platforma community building, zameraná na zahrnutie čo najširšej škály zainteresovaných strán a združení miestnych spoločenstiev;

| — | vedomostná platforma, zameraná na rozvoj novátorských opatrení v oblasti znalostí a výskumu, ako aj stimulovanie kreatívnej transformácie miest; |
| --- | --- |

—

vedomostná platforma, zameraná na rozvoj novátorských opatrení v oblasti znalostí a výskumu, ako aj stimulovanie kreatívnej transformácie miest;

| — | technologická platforma, zameraná na poskytovanie know-how potrebné na spustenie a riadenie inovačných procesov; |
| --- | --- |

—

technologická platforma, zameraná na poskytovanie know-how potrebné na spustenie a riadenie inovačných procesov;

| — | platforma pre zdroje, ktorej úlohou je:






  — | rozvíjať novátorské finančné nástroje, ktoré by boli výsledkom spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, podľa vzoru programov Jessica a Jasper; |
| --- | --- | --- |

—

platforma pre zdroje, ktorej úlohou je:

—

rozvíjať novátorské finančné nástroje, ktoré by boli výsledkom spolupráce medzi verejným a súkromným sektorom, podľa vzoru programov Jessica a Jasper;

| — | pomáhať finančným opatreniam, ktoré kladne vplývajú na mieru rovnosti postavenia a podporujú účasť občanov s nízkym príjmom na komplexných stratégiách mestskej obnovy; |
| --- | --- |

—

pomáhať finančným opatreniam, ktoré kladne vplývajú na mieru rovnosti postavenia a podporujú účasť občanov s nízkym príjmom na komplexných stratégiách mestskej obnovy;

| — | rozvíjať opatrenia na účtovné stanovenie materiálnej hodnoty tovaru a služieb, pri ktorom by sa zohľadnili náklady na využívanie prírodných zdrojov a spracovanie odpadu. Tým by sa mala zaviesť daňová politika, ktorá by mala odrádzať od plytvania primárnymi zdrojmi. Získaný príjem by mal byť vyčlenený na investície určené pre slabšie sociálne vrstvy obyvateľstva. |
| --- | --- |

—

rozvíjať opatrenia na účtovné stanovenie materiálnej hodnoty tovaru a služieb, pri ktorom by sa zohľadnili náklady na využívanie prírodných zdrojov a spracovanie odpadu. Tým by sa mala zaviesť daňová politika, ktorá by mala odrádzať od plytvania primárnymi zdrojmi. Získaný príjem by mal byť vyčlenený na investície určené pre slabšie sociálne vrstvy obyvateľstva.

V Bruseli 26. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 123.

1

(2)  Komisia európskych spoločenstiev, pracovný dokument Komisie, konzultácie v rámci budúcej stratégie EÚ 2020, Brusel, 2009 a Ministerio de Asuntos Exteriores y Cooperación Secretaría de Estado para la Unión Europea, Programme for the Spanish Presidency of the Council of the European Union 1 january - 30 june 2010: „Innovating Europe“, Imprenta Nacional Boletín Oficial del Estado, Madrid, 2010.

2

Ministerio de Asuntos Exteriores y Cooperación Secretaría de Estado para la Unión Europea, Programme for the Spanish Presidency of the Council of the European Union 1 january - 30 june 2010: „Innovating Europe“, Imprenta Nacional Boletín Oficial del Estado

(3)  Brilantný rozbor hlavných problémov mestskej transformácie možno nájsť v knihe: Massimo Cacciari, La città, Pazzini Stampatore Editore, Villa Verucchio (RN), 2004.

3

(4)  Richard Rogers, Toward an Urban Renaissance, Urban Task Force, Londýn, 2005. K dispozícii na stiahnutie na stránke: www.urbantaskforce.org.

4

Toward an Urban Renaissance, Urban Task Force

(5)  Európska únia, Výbor regiónov: Plán hospodárskej obnovy Európy v regiónoch a mestách, Brusel, 2008. K dispozícii na stiahnutie na stránke: http://portal.cor.europa.eu/europe2020/Pages/Library.aspx.

5

(6)  Navrhované dokumenty: A green new deal for Europe predložený inštitútom Wuppertal Institut, Rethinking the Economic Recovery: A Global Green New Deal – Environmentálny program OSN, A green new-deal anglickej ekonomickej nadácie „New economic foundation“, Toward a Transatlantic Green New Deal: Tackling the Climate and Economic Crises vydavateľ Worldwatch Institute pre nadáciu Heinricha Bölla.

6

A green new deal for Europe

Rethinking the Economic Recovery

A Global Green New Deal

A green new-deal

Toward a Transatlantic Green New Deal: Tackling the Climate and Economic Crises

(7)  Tým by sa na miestnej úrovni naplno uplatnili odporúčania obsiahnuté v oznámení Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Viac ako HDP –Meradlo pokroku v meniacom sa svete, KOM(2009) 433 v konečnom znení, k dispozícii na stiahnutie na stránke: http://www.beyond-gdp.eu/. Vychádzajú zo správy, ktorú s podporou EÚ na podnet francúzskej vlády vypracovali Stiglitz, Fitoussi a Sen. K dispozícii na stiahnutie na stránke: http://www.stiglitz-sen-fitoussi.fr/en/index.htm.

7

(8)  Jan Jacob Trip, Creative city development in the Lisbon strategy, TU Delft, 2009. Xavier Vives, Lluís Torrens, The strategies of european metropolitan areas in the context of the European Union enlargement, Pla Estratègic Metropolità de Barcelona, 2005.

8

(9)  Rudolf de Groot, Function-analysis and valuation as a tool to assess land use conflicts in planning for sustainable, multi-functional landscapes, Landscape and Urban Planning 75 (2006) s. 175-186.

9

(10)  Svetové hospodárske fórum, The Lisbon review 2002-2006, anglická verzia k dispozícii na stiahnutie na stránke: www.weforum.org/pdf/gcr/lisbonreview/report2006.pdf;

10

The Lisbon review 2002-2006

Európska komisia, i2010: Information Society and the media working towards growth and jobs, anglická verzia k dispozícii na stiahnutie na stránke: http://europa.eu/legislation_summaries/employment_and_social_policy/job_creation_measures/c11328_en.htm;

i2010: Information Society and the media working towards growth and jobs

Nadácia Ugo Bordoni, Spis EU i-2010, k dispozícii na stiahnutie na stránke: http://www.fub.it/en/osservatorio/dossieruei2010/liniziativai2010.

Spis EU i-2010

(11)  Skúsenosti u-city možno nájsť na nasledujúcich stránkach:

11

| | MIT: http://web.mit.edu/cre/research/ncc/casestudies.html; |
| --- | --- |

MIT: http://web.mit.edu/cre/research/ncc/casestudies.html;

| | Milla digital: http://www.milladigital.org/ingles/home.php; |
| --- | --- |

Milla digital: http://www.milladigital.org/ingles/home.php;

| | Tokio: http://www.tokyo-ubinavi.jp/en/about.html; |
| --- | --- |

Tokio: http://www.tokyo-ubinavi.jp/en/about.html;

| | Singapúr: http://www.itu.int/ubiquitous; |
| --- | --- |

Singapúr: http://www.itu.int/ubiquitous;

| | Hong Kong: http://www.info.gov.hk/digital21/eng/strategy/2008/Foreword.htm; |
| --- | --- |

Hong Kong: http://www.info.gov.hk/digital21/eng/strategy/2008/Foreword.htm;

| | Arabianranta (Helsinki): https://www.taik.fi/en/about_taik/arabianranta_.html. |
| --- | --- |

Arabianranta (Helsinki): https://www.taik.fi/en/about_taik/arabianranta_.html.

(12)  Kapitola sa opiera o dokument New economic foundation, A green new-deal, Londýn, 2009, dostupné na stránke: www.neweconomics.org/projects/green-new-deal.

12

New economic foundation, A green new-deal

(13)  Európska komisia The Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB). K dispozícii na stiahnutie na stránke: http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/economics/.

13

The Economics of Ecosystems and Biodiversity

(14)  K dispozícii na stiahnutie na stránke: http://www.collaborationproject.org/display/home/Home.

14

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/9

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Spoločné iniciatívy občianskej spoločnosti v prospech udržateľného rozvoja“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 21/02

Spravodajca: pán HENCKS

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. júla 2009 podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Spoločné iniciatívy občianskej spoločnosti v prospech udržateľného rozvoja“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 6. mája 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 26. mája 2010) prijal 146 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Výzvy v oblasti udržateľného rozvoja, ktoré ešte zvýrazňuje kríza verejných financií, znepokojujú občiansku spoločnosť natoľko, že sa pripája k podpore politických činiteľov a nevyhnutných hospodárskych a spoločenských zmien, ako i k snahe o opätovné dosiahnutie vyvážených verejných financií. |
| --- | --- |

1.1

Výzvy v oblasti udržateľného rozvoja, ktoré ešte zvýrazňuje kríza verejných financií, znepokojujú občiansku spoločnosť natoľko, že sa pripája k podpore politických činiteľov a nevyhnutných hospodárskych a spoločenských zmien, ako i k snahe o opätovné dosiahnutie vyvážených verejných financií.

| 1.2 | Bez ohľadu na vedecký aspekt závisí úspech politických rozhodnutí vo veľkej miere od toho, či ich občianska spoločnosť prijme. V súlade s väčšou transparentnosťou, pokiaľ ide o konečné rozhodnutia a s nimi spojenú zodpovednosť, by mala byť občianska spoločnosť úzko zapojená do každej fázy realizácie politických opatrení v prospech udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.2

Bez ohľadu na vedecký aspekt závisí úspech politických rozhodnutí vo veľkej miere od toho, či ich občianska spoločnosť prijme. V súlade s väčšou transparentnosťou, pokiaľ ide o konečné rozhodnutia a s nimi spojenú zodpovednosť, by mala byť občianska spoločnosť úzko zapojená do každej fázy realizácie politických opatrení v prospech udržateľného rozvoja.

| 1.3 | Účasť občianskej spoločnosti na príprave ambicióznej politiky v oblasti udržateľného rozvoja bude musieť byť starostlivo organizovaná, ak má byť účinná a ak sa nemá stať nástrojom populizmu. |
| --- | --- |

1.3

Účasť občianskej spoločnosti na príprave ambicióznej politiky v oblasti udržateľného rozvoja bude musieť byť starostlivo organizovaná, ak má byť účinná a ak sa nemá stať nástrojom populizmu.

| 1.4 | Vzhľadom na ďalej uvedené pripomienky a návrhy EHSV vyzýva, aby sa do revidovanej stratégie udržateľného rozvoja v roku 2011 zahrnuli požiadavky občianskej účasti a výmeny poznatkov. Toto začlenenie by sa malo realizovať najmä prostredníctvom akčného plánu, finančných stimulov a uverejnenia osvedčených postupov v oblasti spoločných iniciatív občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

1.4

Vzhľadom na ďalej uvedené pripomienky a návrhy EHSV vyzýva, aby sa do revidovanej stratégie udržateľného rozvoja v roku 2011 zahrnuli požiadavky občianskej účasti a výmeny poznatkov. Toto začlenenie by sa malo realizovať najmä prostredníctvom akčného plánu, finančných stimulov a uverejnenia osvedčených postupov v oblasti spoločných iniciatív občianskej spoločnosti.

| 1.5 | EHSV sa tiež domnieva, že stratégia EÚ2020 by mala klásť značný dôraz na aspekt trvalého rozvoja. |
| --- | --- |

1.5

EHSV sa tiež domnieva, že stratégia EÚ2020 by mala klásť značný dôraz na aspekt trvalého rozvoja.

2.   Predmet stanoviska z vlastnej iniciatívy

| 2.1 | „Zem sme nezdedili od našich rodičov, ale požičiavame si ju od našich detí.“ Táto múdrosť pochádzajúca od indiánskeho kmeňa Haida v Kanade výborne ilustruje výzvu, pred ktorou stojí súčasná generácia – zmena nášho životného štýlu a definovanie nových spôsobov účinného hospodárskeho, sociálne spravodlivého a ekologického rozvoja, ktorý zabezpečí nové spravodlivé rozdelenie bohatstva a prístup k dôstojnému životu pre každého občana. |
| --- | --- |

2.1

„Zem sme nezdedili od našich rodičov, ale požičiavame si ju od našich detí.“ Táto múdrosť pochádzajúca od indiánskeho kmeňa Haida v Kanade výborne ilustruje výzvu, pred ktorou stojí súčasná generácia – zmena nášho životného štýlu a definovanie nových spôsobov účinného hospodárskeho, sociálne spravodlivého a ekologického rozvoja, ktorý zabezpečí nové spravodlivé rozdelenie bohatstva a prístup k dôstojnému životu pre každého občana.

| 2.2 | Niektoré tieto zmeny si vyžadujú iniciatívy zhora nadol ako právne predpisy, súkromné alebo/a verejné investičné programy atď. Iné si naopak vyžadujú iniciatívy zdola od občanov, ktorí si uvedomujú, že je dôležité, aby i oni osobne prispeli svojím dielom. Ide predovšetkým o zmeny v správaní a spotrebných návykoch, ako i o podporu iniciatív a činností samospráv v prospech udržateľného rozvoja alebo o účasť na nich. |
| --- | --- |

2.2

Niektoré tieto zmeny si vyžadujú iniciatívy zhora nadol ako právne predpisy, súkromné alebo/a verejné investičné programy atď. Iné si naopak vyžadujú iniciatívy zdola od občanov, ktorí si uvedomujú, že je dôležité, aby i oni osobne prispeli svojím dielom. Ide predovšetkým o zmeny v správaní a spotrebných návykoch, ako i o podporu iniciatív a činností samospráv v prospech udržateľného rozvoja alebo o účasť na nich.

| 2.3 | Vlády a EÚ musia uznať, že iniciatívy zdola sú nevyhnutné nielen preto, aby sa dosiahlo udržateľnejšie hospodárstvo, ale i preto, aby sa dosiahli ciele, ktoré si politické orgány stanovili v oblasti udržateľného rozvoja. Iniciatíva na úrovni EÚ, ako je napríklad uverejnenie osvedčených postupov týkajúcich sa účasti a iniciatív občanov a samospráv, by určite mohla byť značným prínosom. |
| --- | --- |

2.3

Vlády a EÚ musia uznať, že iniciatívy zdola sú nevyhnutné nielen preto, aby sa dosiahlo udržateľnejšie hospodárstvo, ale i preto, aby sa dosiahli ciele, ktoré si politické orgány stanovili v oblasti udržateľného rozvoja. Iniciatíva na úrovni EÚ, ako je napríklad uverejnenie osvedčených postupov týkajúcich sa účasti a iniciatív občanov a samospráv, by určite mohla byť značným prínosom.

| 2.4 | Zámerom tohto stanoviska je preto formulovať odporúčania krokov, ktoré by mohla EÚ vykonať, aby zvýšila účinnosť a počet spoločných iniciatív inštitucionálnych orgánov, podnikov, odborov, mimovládnych organizácií, iných združení alebo členov občianskej spoločnosti v záujme napredovania v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

2.4

Zámerom tohto stanoviska je preto formulovať odporúčania krokov, ktoré by mohla EÚ vykonať, aby zvýšila účinnosť a počet spoločných iniciatív inštitucionálnych orgánov, podnikov, odborov, mimovládnych organizácií, iných združení alebo členov občianskej spoločnosti v záujme napredovania v oblasti udržateľného rozvoja.

| 2.5 | EHSV vo svojom stanovisku rozvíja úvahy o spôsoboch, akými môže občianska spoločnosť aktívnejšie prispievať k udržateľnému rozvoju a o typoch rámcov, ktoré by mala Európa zaviesť na podporu a maximalizáciu účinnosti súvisiacich iniciatív. |
| --- | --- |

2.5

EHSV vo svojom stanovisku rozvíja úvahy o spôsoboch, akými môže občianska spoločnosť aktívnejšie prispievať k udržateľnému rozvoju a o typoch rámcov, ktoré by mala Európa zaviesť na podporu a maximalizáciu účinnosti súvisiacich iniciatív.

3.   Výzva pre občiansku spoločnosť: stať sa hnacou silou v podpore udržateľného rozvoja

| 3.1 | V súčasnosti sú veľmi diskutovanou otázkou klimatické zmeny, ktoré nepochybne predstavujú hrozbu s potenciálne katastrofickými následkami pre budúcnosť. Nie je to však jediný jav, ktorý stojí v ceste trvalo udržateľnému rozvoju našich spoločností: strata biodiverzity, odlesňovanie, znečisťovanie pôdy, toxický odpad, ťažké kovy, organické znečisťujúce látky, nekontrolovateľná urbanizácia, sociálne rozdiely a sociálna nespravodlivosť a iné, znamenajú pre ľudstvo tiež veľké problémy. |
| --- | --- |

3.1

V súčasnosti sú veľmi diskutovanou otázkou klimatické zmeny, ktoré nepochybne predstavujú hrozbu s potenciálne katastrofickými následkami pre budúcnosť. Nie je to však jediný jav, ktorý stojí v ceste trvalo udržateľnému rozvoju našich spoločností: strata biodiverzity, odlesňovanie, znečisťovanie pôdy, toxický odpad, ťažké kovy, organické znečisťujúce látky, nekontrolovateľná urbanizácia, sociálne rozdiely a sociálna nespravodlivosť a iné, znamenajú pre ľudstvo tiež veľké problémy.

| 3.2 | Aby sme dosiahli ekologicky a sociálne udržateľný životný štýl, musíme sa zbaviť prístupu, ktorý spočíva v neustálej snahe o dosiahnutie čoraz väčšieho neudržateľného rastu, a prejsť z éry nadbytočnej spotreby a mrhania do éry kvalitných životných podmienok zameraných na rozvoj človeka a sociálny rozvoj. Ako sa vyjadrila Francúzska hospodárska, sociálna a environmentálna rada, dôležité je zohľadniť ľudskú bytosť ako biologickú, sociálnu, prírodnú a kultúrnu bytosť a jednotlivca. |
| --- | --- |

3.2

Aby sme dosiahli ekologicky a sociálne udržateľný životný štýl, musíme sa zbaviť prístupu, ktorý spočíva v neustálej snahe o dosiahnutie čoraz väčšieho neudržateľného rastu, a prejsť z éry nadbytočnej spotreby a mrhania do éry kvalitných životných podmienok zameraných na rozvoj človeka a sociálny rozvoj. Ako sa vyjadrila Francúzska hospodárska, sociálna a environmentálna rada, dôležité je zohľadniť ľudskú bytosť ako biologickú, sociálnu, prírodnú a kultúrnu bytosť a jednotlivca.

| 3.3 | Správanie, ktoré nie je v súlade so zásadami udržateľného rozvoja, nie je však výlučne novodobým javom. Človek sa k životnému prostrediu vždy správal nedostatočne ohľaduplne, avšak zmenili sa rozsah a tempo degradácie ekosystémov zapríčinené spôsobom výroby a spotreby. |
| --- | --- |

3.3

Správanie, ktoré nie je v súlade so zásadami udržateľného rozvoja, nie je však výlučne novodobým javom. Človek sa k životnému prostrediu vždy správal nedostatočne ohľaduplne, avšak zmenili sa rozsah a tempo degradácie ekosystémov zapríčinené spôsobom výroby a spotreby.

| 3.4 | Zmenilo sa tiež to, že moderné vedecké poznatky (vzhľadom na dané okolnosti) o fungovaní ekosystémov umožňujú dokázať a pochopiť závažnosť situácie a poukázať na mnohé spôsoby konania našej spoločnosti, ktoré nie sú udržateľné. Jasné poplašné signály však zjavne nestačia na to, aby si spoločnosť dostatočne uvedomila svoje činy a osvojila si správanie, ktoré bude udržateľnejšie a sociálne zodpovedné. |
| --- | --- |

3.4

Zmenilo sa tiež to, že moderné vedecké poznatky (vzhľadom na dané okolnosti) o fungovaní ekosystémov umožňujú dokázať a pochopiť závažnosť situácie a poukázať na mnohé spôsoby konania našej spoločnosti, ktoré nie sú udržateľné. Jasné poplašné signály však zjavne nestačia na to, aby si spoločnosť dostatočne uvedomila svoje činy a osvojila si správanie, ktoré bude udržateľnejšie a sociálne zodpovedné.

| 3.5 | Pôvodne sa koncepcia udržateľného rozvoja zaoberala v prvom rade prírodnými zdrojmi (vyčerpanie zásob fosílnych palív) a znečisťovaním (ničenie stratosférického ozónu) prostredníctvom noriem v oblasti emisií škodlivých látok alebo limitov čerpania zdrojov, avšak odvtedy sa stala všeobecnejšou a teraz zahŕňa aj požiadavky týkajúce sa hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Udržateľný rozvoj tak spája snahu o spravodlivý rozvoj spoločností, najmä boj proti chudobe, a snahu o to, aby sme budúcim generáciám odovzdali zdravé, bohaté a rozmanité prostredie. |
| --- | --- |

3.5

Pôvodne sa koncepcia udržateľného rozvoja zaoberala v prvom rade prírodnými zdrojmi (vyčerpanie zásob fosílnych palív) a znečisťovaním (ničenie stratosférického ozónu) prostredníctvom noriem v oblasti emisií škodlivých látok alebo limitov čerpania zdrojov, avšak odvtedy sa stala všeobecnejšou a teraz zahŕňa aj požiadavky týkajúce sa hospodárskej a sociálnej súdržnosti. Udržateľný rozvoj tak spája snahu o spravodlivý rozvoj spoločností, najmä boj proti chudobe, a snahu o to, aby sme budúcim generáciám odovzdali zdravé, bohaté a rozmanité prostredie.

| 3.6 | V priebehu rokov tak koncepcia udržateľného rozvoja nadobudla všeobecnejší charakter. Na začiatku sa ekosystémami zaoberali hlavne ekologické hnutia v západnom svete. Dnes si tému ochrany životného prostredia, ktorá sa rozšírila o udržateľný rozvoj, osvojili už všetky politické strany. |
| --- | --- |

3.6

V priebehu rokov tak koncepcia udržateľného rozvoja nadobudla všeobecnejší charakter. Na začiatku sa ekosystémami zaoberali hlavne ekologické hnutia v západnom svete. Dnes si tému ochrany životného prostredia, ktorá sa rozšírila o udržateľný rozvoj, osvojili už všetky politické strany.

| 3.7 | Treba poukázať na to, že občianska spoločnosť neostala pasívna. Mnoho občanov sa už teraz jednotlivo alebo v rámci spoločných aktivít angažuje v prospech trvalejšieho životného štýlu. Možno uviesť nasledujúce príklady:






  — | na pracovisku sa zamestnávatelia a zamestnanci usilujú o menšiu spotrebu energie, zníženie odpadu a rozvíjanie udržateľnejších spôsobov výroby, |
| --- | --- | --- |

3.7

Treba poukázať na to, že občianska spoločnosť neostala pasívna. Mnoho občanov sa už teraz jednotlivo alebo v rámci spoločných aktivít angažuje v prospech trvalejšieho životného štýlu. Možno uviesť nasledujúce príklady:

—

na pracovisku sa zamestnávatelia a zamestnanci usilujú o menšiu spotrebu energie, zníženie odpadu a rozvíjanie udržateľnejších spôsobov výroby,

| — | vo veľkoobchode a v maloobchode obchodníci spoločne so zákazníkmi hľadajú najlepšie spôsoby propagácie udržateľnejších výrobkov, |
| --- | --- |

—

vo veľkoobchode a v maloobchode obchodníci spoločne so zákazníkmi hľadajú najlepšie spôsoby propagácie udržateľnejších výrobkov,

| — | v domácnostiach ľudia podnikajú opatrenia na zvýšenie energetickej hospodárnosti svojho obydlia, predchádzanie nadbytočnej spotrebe, zníženie spotreby vody a podporovanie recyklácie, |
| --- | --- |

—

v domácnostiach ľudia podnikajú opatrenia na zvýšenie energetickej hospodárnosti svojho obydlia, predchádzanie nadbytočnej spotrebe, zníženie spotreby vody a podporovanie recyklácie,

| — | v niektorých členských štátoch sú v rámci celoštátneho vzdelávacieho systému žiaci už od útleho veku vedení k ochrane životného prostredia a podpore udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

—

v niektorých členských štátoch sú v rámci celoštátneho vzdelávacieho systému žiaci už od útleho veku vedení k ochrane životného prostredia a podpore udržateľného rozvoja.

| 3.8 | Podobne na regionálnej úrovni vznikli profesionálne organizácie, združenia alebo výbory obyvateľov, ktoré diskutujú o otázkach udržateľného rozvoja, vydávajú stanoviská a vyvíjajú rôzne iniciatívy. |
| --- | --- |

3.8

Podobne na regionálnej úrovni vznikli profesionálne organizácie, združenia alebo výbory obyvateľov, ktoré diskutujú o otázkach udržateľného rozvoja, vydávajú stanoviská a vyvíjajú rôzne iniciatívy.

| 3.9 | Napriek veľmi silnému záujmu médií o nedávnu konferenciu Spojených národov o klimatických zmenách v Kodani záujem o udržateľný rozvoj výrazne klesá. Možno to vysvetliť najmä tým, že boj proti klimatickým zmenám, ktorý je iba jednou zložkou – hoci významnou – udržateľného rozvoja, niekedy zatieňuje ostatné zásadné oblasti. Občania, ktorí očakávali formálny záväzok politickej moci, pociťujú okrem straty ilúzií i určitý skepticizmus voči skutočnému nebezpečenstvu, ktoré predstavujú klimatické zmeny. Tento skepticizmus podporujú niektorí vedci a politickí činitelia, ktorí spochybňujú závažnosť situácie, čo na jednej strane len vyostruje určitý pokles nadšenia a na druhej strane živí protestné hnutie. |
| --- | --- |

3.9

Napriek veľmi silnému záujmu médií o nedávnu konferenciu Spojených národov o klimatických zmenách v Kodani záujem o udržateľný rozvoj výrazne klesá. Možno to vysvetliť najmä tým, že boj proti klimatickým zmenám, ktorý je iba jednou zložkou – hoci významnou – udržateľného rozvoja, niekedy zatieňuje ostatné zásadné oblasti. Občania, ktorí očakávali formálny záväzok politickej moci, pociťujú okrem straty ilúzií i určitý skepticizmus voči skutočnému nebezpečenstvu, ktoré predstavujú klimatické zmeny. Tento skepticizmus podporujú niektorí vedci a politickí činitelia, ktorí spochybňujú závažnosť situácie, čo na jednej strane len vyostruje určitý pokles nadšenia a na druhej strane živí protestné hnutie.

| 3.10 | Uznesenie EHSV s názvom „Niet cesty späť“ z 23. novembra 2009 adresované kodanskej konferencii nadobúda nový význam a oslovuje celú občiansku spoločnosť: podniky, odbory a organizácie občianskej spoločnosti. Všetci musia vyvinúť úsilie o zmiernenie klimatických zmien a prispôsobenie sa im. |
| --- | --- |

3.10

Uznesenie EHSV s názvom „Niet cesty späť“ z 23. novembra 2009 adresované kodanskej konferencii nadobúda nový význam a oslovuje celú občiansku spoločnosť: podniky, odbory a organizácie občianskej spoločnosti. Všetci musia vyvinúť úsilie o zmiernenie klimatických zmien a prispôsobenie sa im.

| 3.11 | Vzhľadom na neuspokojivý výsledok kodanskej konferencie a z neho vyplývajúce riziko nezáujmu je skutočne viac ako kedykoľvek predtým potrebné, aby sa občianska spoločnosť zmobilizovala. Ako navrhol EHSV, občianska spoločnosť by mala nástojiť na tom, aby Európska únia nepodľahla pokušeniu a neúspech v Kodani nevyužila ako zámienku na to, že poľaví zo svojich vlastných ambícií alebo obmedzí svoje záväzky, ale aby zintenzívnila svoje úsilie a zaviedla model rozvoja s nízkymi emisiami uhlíka, ktorý zabezpečí zachovanie prírodných zdrojov a ktorého konkurencieschopnosť bude založená na schopnosti zlúčiť inovácie, produktívne investície a ľudský kapitál. |
| --- | --- |

3.11

Vzhľadom na neuspokojivý výsledok kodanskej konferencie a z neho vyplývajúce riziko nezáujmu je skutočne viac ako kedykoľvek predtým potrebné, aby sa občianska spoločnosť zmobilizovala. Ako navrhol EHSV, občianska spoločnosť by mala nástojiť na tom, aby Európska únia nepodľahla pokušeniu a neúspech v Kodani nevyužila ako zámienku na to, že poľaví zo svojich vlastných ambícií alebo obmedzí svoje záväzky, ale aby zintenzívnila svoje úsilie a zaviedla model rozvoja s nízkymi emisiami uhlíka, ktorý zabezpečí zachovanie prírodných zdrojov a ktorého konkurencieschopnosť bude založená na schopnosti zlúčiť inovácie, produktívne investície a ľudský kapitál.

| 3.12 | Medzi environmentálnou, hospodárskou, sociálnou a kultúrnou oblasťou totiž nepopierateľne existujú vzájomné väzby. Preto je nevyhnutný medziodborový prístup, ktorý združí zainteresované strany s veľmi odlišnými schopnosťami a záujmami, ktoré by mali prekročiť hranice inštitúcií a sektorov a spojiť svoje odborné poznatky a zdravý rozum. Je totiž dôležité, aby sa jednotlivé zložky spoločnosti vzájomne neoslabovali a aby rozhodnutie nakoniec nepripadlo voleným zástupcom alebo najlepšie organizovaným záujmovým skupinám. |
| --- | --- |

3.12

Medzi environmentálnou, hospodárskou, sociálnou a kultúrnou oblasťou totiž nepopierateľne existujú vzájomné väzby. Preto je nevyhnutný medziodborový prístup, ktorý združí zainteresované strany s veľmi odlišnými schopnosťami a záujmami, ktoré by mali prekročiť hranice inštitúcií a sektorov a spojiť svoje odborné poznatky a zdravý rozum. Je totiž dôležité, aby sa jednotlivé zložky spoločnosti vzájomne neoslabovali a aby rozhodnutie nakoniec nepripadlo voleným zástupcom alebo najlepšie organizovaným záujmovým skupinám.

| 3.13 | Iniciatívy občianskej spoločnosti v tejto oblasti môžu byť skutočne hnacou silou politických rozhodnutí. Občianska spoločnosť dokáže spojiť zainteresované strany a politických činiteľov, zvýšiť informovanosť všetkých sektorov spoločnosti a primäť ich k tomu, aby prehodnotili svoj životný štýl, spôsob spotreby a výroby, ako i prísť s ambicióznymi iniciatívami a opatreniami. |
| --- | --- |

3.13

Iniciatívy občianskej spoločnosti v tejto oblasti môžu byť skutočne hnacou silou politických rozhodnutí. Občianska spoločnosť dokáže spojiť zainteresované strany a politických činiteľov, zvýšiť informovanosť všetkých sektorov spoločnosti a primäť ich k tomu, aby prehodnotili svoj životný štýl, spôsob spotreby a výroby, ako i prísť s ambicióznymi iniciatívami a opatreniami.

4.   Prehľad vývoja verejnej diskusie o udržateľnom rozvoji

| 4.1 | Práve po iniciatívach občianskej spoločnosti sa vo vyhlásení Konferencie OSN o životnom prostredí a rozvoji (UNCED), ktorá sa konala v Riu de Janeiro v roku 1992, po prvý raz občianska spoločnosť oficiálne zapojila do diskusií o udržateľnom rozvoji. Dvadsaťsedem zásad o uplatňovaní udržateľného rozvoja, ktoré sa pri tejto príležitosti stanovili, zahŕňa aj pravidlo, podľa ktorého sa musí verejnosť zúčastňovať na rozhodnutiach a ženy, mladí ľudia, miestne spoločenstvá a menšiny by mali oproti súčasnosti zohrávať väčšiu úlohu. |
| --- | --- |

4.1

Práve po iniciatívach občianskej spoločnosti sa vo vyhlásení Konferencie OSN o životnom prostredí a rozvoji (UNCED), ktorá sa konala v Riu de Janeiro v roku 1992, po prvý raz občianska spoločnosť oficiálne zapojila do diskusií o udržateľnom rozvoji. Dvadsaťsedem zásad o uplatňovaní udržateľného rozvoja, ktoré sa pri tejto príležitosti stanovili, zahŕňa aj pravidlo, podľa ktorého sa musí verejnosť zúčastňovať na rozhodnutiach a ženy, mladí ľudia, miestne spoločenstvá a menšiny by mali oproti súčasnosti zohrávať väčšiu úlohu.

| 4.2 | Kapitola 28 Agendy 21 (program o uplatňovaní udržateľného rozvoja vypracovaný počas summitu v Riu) vyzýva miestne orgány, aby začlenili udržateľný rozvoj do svojich akčných programov prostredníctvom konzultácií s obyvateľmi. |
| --- | --- |

4.2

Kapitola 28 Agendy 21 (program o uplatňovaní udržateľného rozvoja vypracovaný počas summitu v Riu) vyzýva miestne orgány, aby začlenili udržateľný rozvoj do svojich akčných programov prostredníctvom konzultácií s obyvateľmi.

| 4.3 | Tým sa uznal význam zapojenia občianskej spoločnosti do analýzy dôsledkov činnosti verejných orgánov, konečných rozhodnutí a zodpovednosti v oblasti udržateľného rozvoja. V dôsledku toho budú musieť byť všetky zainteresované strany určitým spôsobom (niektoré zo strán nie sú samozrejme zastúpené, ide najmä o budúcu generáciu) úzko zapojené do prípravy a realizácie projektov. |
| --- | --- |

4.3

Tým sa uznal význam zapojenia občianskej spoločnosti do analýzy dôsledkov činnosti verejných orgánov, konečných rozhodnutí a zodpovednosti v oblasti udržateľného rozvoja. V dôsledku toho budú musieť byť všetky zainteresované strany určitým spôsobom (niektoré zo strán nie sú samozrejme zastúpené, ide najmä o budúcu generáciu) úzko zapojené do prípravy a realizácie projektov.

| 4.4 | Odvtedy požadujú účasť na diskusiách popri inštitucionálnych a politických aktéroch i mimovládne organizácie a postupne aj podniky, odbory, územné alebo miestne samosprávy a iné združenia. Iniciovali mnohé činnosti, iniciatívy a odporúčania presadzujúce udržateľné spôsoby správania. |
| --- | --- |

4.4

Odvtedy požadujú účasť na diskusiách popri inštitucionálnych a politických aktéroch i mimovládne organizácie a postupne aj podniky, odbory, územné alebo miestne samosprávy a iné združenia. Iniciovali mnohé činnosti, iniciatívy a odporúčania presadzujúce udržateľné spôsoby správania.

5.   Činnosť občianskej spoločnosti

| 5.1 | EHSV, ktorý je inštitucionálnym zástupcom organizovanej občianskej spoločnosti na úrovni Európskej únie, sa už roky zaujíma o problematiku udržateľného rozvoja. V roku 2006 zriadil Stredisko pre monitorovanie trvalo udržateľného rozvoja, ktorého cieľom je podporovať občiansku spoločnosť v jej prínose k definícii politiky udržateľného rozvoja spájajúceho environmentálne, hospodárske a sociálne záujmy. V tejto súvislosti EHSV vypracoval mnoho stanovísk a odporúčaní týkajúcich sa zásadných otázok v oblasti udržateľnosti a naďalej navrhuje praktické riešenia v duchu stanoviska s názvom „Budovať udržateľné hospodárstvo zmenou nášho modelu spotreby“ (INT/497). |
| --- | --- |

5.1

EHSV, ktorý je inštitucionálnym zástupcom organizovanej občianskej spoločnosti na úrovni Európskej únie, sa už roky zaujíma o problematiku udržateľného rozvoja. V roku 2006 zriadil Stredisko pre monitorovanie trvalo udržateľného rozvoja, ktorého cieľom je podporovať občiansku spoločnosť v jej prínose k definícii politiky udržateľného rozvoja spájajúceho environmentálne, hospodárske a sociálne záujmy. V tejto súvislosti EHSV vypracoval mnoho stanovísk a odporúčaní týkajúcich sa zásadných otázok v oblasti udržateľnosti a naďalej navrhuje praktické riešenia v duchu stanoviska s názvom „Budovať udržateľné hospodárstvo zmenou nášho modelu spotreby“ (INT/497).

| 5.2 | Treba však uviesť, že váha inštitucionálnych a politických hráčov je v porovnaní s občianskou spoločnosťou stále značná a niektoré činnosti zdanlivo propagujúce udržateľný rozvoj sú ovplyvnené skôr politickými, finančnými alebo ideologickými záujmami ako environmentálnymi a podliehajú vôli rôznych skupín. Hrozí preto, že nátlakové skupiny si prisvoja a budú využívať udržateľný rozvoj na presadzovanie otázok, ktoré majú len málo spoločné s pôvodnými témami. |
| --- | --- |

5.2

Treba však uviesť, že váha inštitucionálnych a politických hráčov je v porovnaní s občianskou spoločnosťou stále značná a niektoré činnosti zdanlivo propagujúce udržateľný rozvoj sú ovplyvnené skôr politickými, finančnými alebo ideologickými záujmami ako environmentálnymi a podliehajú vôli rôznych skupín. Hrozí preto, že nátlakové skupiny si prisvoja a budú využívať udržateľný rozvoj na presadzovanie otázok, ktoré majú len málo spoločné s pôvodnými témami.

| 5.3 | Zriedkakedy sa však podarí zapojiť všetky strany. Časť občianskej spoločnosti sa často vyjadruje až vtedy, keď sa riešenie určitých problémov stáva neodkladné, zatiaľ čo v situáciách, ktoré nie sú naliehavé, sa ponecháva voľné pole nátlakovým a protestným skupinám. |
| --- | --- |

5.3

Zriedkakedy sa však podarí zapojiť všetky strany. Časť občianskej spoločnosti sa často vyjadruje až vtedy, keď sa riešenie určitých problémov stáva neodkladné, zatiaľ čo v situáciách, ktoré nie sú naliehavé, sa ponecháva voľné pole nátlakovým a protestným skupinám.

| 5.4 | Budeme teda musieť využiť iné ako len jednoduché informačné kampane a nájsť prostriedky, ako dosiahnuť participatívnu demokraciu, v ktorej sa konzultačné štruktúry vzťahujú na celú občiansku spoločnosť a z dlhodobého hľadiska sú naďalej reprezentatívne a aktívne, a zároveň uvádzajú do súladu environmentálne, sociálne a hospodárske záujmy v rámci miestnych a globálnych opatrení. Súčasne s globálnymi činnosťami je v tejto súvislosti podstatné podporovať miestne iniciatívy a úzko do nich zapojiť občiansku spoločnosť. Tento prístup je najlepší spôsob, aby sa každý, komu sú tieto opatrenia v konečnom dôsledku určené, stotožnil s uskutočnenými krokmi. |
| --- | --- |

5.4

Budeme teda musieť využiť iné ako len jednoduché informačné kampane a nájsť prostriedky, ako dosiahnuť participatívnu demokraciu, v ktorej sa konzultačné štruktúry vzťahujú na celú občiansku spoločnosť a z dlhodobého hľadiska sú naďalej reprezentatívne a aktívne, a zároveň uvádzajú do súladu environmentálne, sociálne a hospodárske záujmy v rámci miestnych a globálnych opatrení. Súčasne s globálnymi činnosťami je v tejto súvislosti podstatné podporovať miestne iniciatívy a úzko do nich zapojiť občiansku spoločnosť. Tento prístup je najlepší spôsob, aby sa každý, komu sú tieto opatrenia v konečnom dôsledku určené, stotožnil s uskutočnenými krokmi.

6.   Reprezentatívna a aktívna občianska spoločnosť z dlhodobého hľadiska

| 6.1 | V systéme viacúrovňového riadenia, aký sa uplatňuje v Európskej únii, sa na zabezpečenie účasti občanov na debatách a rozhodovacom procese nevyužívajú výlučne demokraticky volené zastupiteľské inštitúcie. |
| --- | --- |

6.1

V systéme viacúrovňového riadenia, aký sa uplatňuje v Európskej únii, sa na zabezpečenie účasti občanov na debatách a rozhodovacom procese nevyužívajú výlučne demokraticky volené zastupiteľské inštitúcie.

| 6.2 | V Aahurskom dohovore, ktorý bol uzavretý v rámci Európskej hospodárskej komisie OSN, sa uvádzajú zásady účinnej občianskej účasti na rozhodnutiach týkajúcich sa životného prostredia. Ide o právo na informácie, účasť občanov na rozhodovacom procese a prístup k spravodlivosti v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

6.2

V Aahurskom dohovore, ktorý bol uzavretý v rámci Európskej hospodárskej komisie OSN, sa uvádzajú zásady účinnej občianskej účasti na rozhodnutiach týkajúcich sa životného prostredia. Ide o právo na informácie, účasť občanov na rozhodovacom procese a prístup k spravodlivosti v oblasti životného prostredia.

| 6.3 | Aahurský dohovor stanovuje, že všetky verejné orgány musia poskytnúť akékoľvek informácie, ktorými disponujú v oblasti životného prostredia každej osobe, ktorá o ne požiada, pričom táto osoba nie je povinná preukázať svoju totožnosť alebo odôvodniť svoju žiadosť. EHSV vo svojom stanovisku týkajúcom sa smernice 2003/4/ES kritizoval skutočnosť, že transpozícia do komunitárneho práva nebola v súlade s niektorými časťami ustanovení uvedeného dohovoru, napríklad pokiaľ ide o koncepciu „oprávneného subjektu“, ktorý má právo na prístup k informáciám. Podľa názoru EHSV je potrebná revízia spomínanej smernice. EHSV ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že na úrovni EÚ sa nevyhodnotilo uplatňovanie uvedeného dohovoru, hoci štáty, ktoré dohovor ratifikovali, sú povinné vypracovať správu o jeho uplatňovaní. |
| --- | --- |

6.3

Aahurský dohovor stanovuje, že všetky verejné orgány musia poskytnúť akékoľvek informácie, ktorými disponujú v oblasti životného prostredia každej osobe, ktorá o ne požiada, pričom táto osoba nie je povinná preukázať svoju totožnosť alebo odôvodniť svoju žiadosť. EHSV vo svojom stanovisku týkajúcom sa smernice 2003/4/ES kritizoval skutočnosť, že transpozícia do komunitárneho práva nebola v súlade s niektorými časťami ustanovení uvedeného dohovoru, napríklad pokiaľ ide o koncepciu „oprávneného subjektu“, ktorý má právo na prístup k informáciám. Podľa názoru EHSV je potrebná revízia spomínanej smernice. EHSV ďalej vyjadruje poľutovanie nad tým, že na úrovni EÚ sa nevyhodnotilo uplatňovanie uvedeného dohovoru, hoci štáty, ktoré dohovor ratifikovali, sú povinné vypracovať správu o jeho uplatňovaní.

| 6.4 | Predovšetkým je nutné vymedziť cieľové obyvateľstvo, ktoré sa vyzve, aby sa zúčastnilo na príprave a stanovení politík v oblasti udržateľného rozvoja. V tomto štádiu treba tiež rozhodnúť o postupoch výberu dobrovoľníkov a stanoviť konkrétne ciele, ako i metodiku, postupy hodnotenia a uverejnenia výsledkov. |
| --- | --- |

6.4

Predovšetkým je nutné vymedziť cieľové obyvateľstvo, ktoré sa vyzve, aby sa zúčastnilo na príprave a stanovení politík v oblasti udržateľného rozvoja. V tomto štádiu treba tiež rozhodnúť o postupoch výberu dobrovoľníkov a stanoviť konkrétne ciele, ako i metodiku, postupy hodnotenia a uverejnenia výsledkov.

| 6.5 | Keďže udržateľný rozvoj sa priamo týka všetkých občanov bez výnimky, skupina, ktorá vyjadrí svoj názor, bude reprezentatívna iba vtedy, ak pojme širokú škálu sociálno-demografických znakov a veľký rozsah odborných poznatkov a názorov. |
| --- | --- |

6.5

Keďže udržateľný rozvoj sa priamo týka všetkých občanov bez výnimky, skupina, ktorá vyjadrí svoj názor, bude reprezentatívna iba vtedy, ak pojme širokú škálu sociálno-demografických znakov a veľký rozsah odborných poznatkov a názorov.

| 6.6 | Je preto dôležité jasne určiť problémy a konkrétne definovať prioritné ciele, ktoré sa majú dosiahnuť z krátkodobého a strednodobého hľadiska. Zároveň však treba zohľadniť sociálny a kultúrny rozmer problémov, ktoré by mali súvisieť so skutočnými záujmami občanov. To znamená, že problémy treba zoradiť podľa dôležitosti a zaoberať sa nimi podľa stupňa ich priority, závažnosti účinkov a súvisiacich škôd a nákladov na ich vyriešenie. |
| --- | --- |

6.6

Je preto dôležité jasne určiť problémy a konkrétne definovať prioritné ciele, ktoré sa majú dosiahnuť z krátkodobého a strednodobého hľadiska. Zároveň však treba zohľadniť sociálny a kultúrny rozmer problémov, ktoré by mali súvisieť so skutočnými záujmami občanov. To znamená, že problémy treba zoradiť podľa dôležitosti a zaoberať sa nimi podľa stupňa ich priority, závažnosti účinkov a súvisiacich škôd a nákladov na ich vyriešenie.

| 6.7 | Občania musia vnímať účasť ako prijatie väčšej zodpovednosti, inými slovami, budú musieť byť zapojení do iniciatív v skorom štádiu už od prípravy stratégie a projektov a zohrávať aktívnu úlohu v každom štádiu procesu. |
| --- | --- |

6.7

Občania musia vnímať účasť ako prijatie väčšej zodpovednosti, inými slovami, budú musieť byť zapojení do iniciatív v skorom štádiu už od prípravy stratégie a projektov a zohrávať aktívnu úlohu v každom štádiu procesu.

| 6.8 | V každej fáze diskusií a hľadania konsenzuálnych riešení by mala byť na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni určená osoba, sprostredkovateľ pre otázky udržateľného rozvoja, ktorá by mala mať skúsenosti s vedením diskusií a ktorá nebude mať väzby na žiadnu záujmovú skupinu. Na starosti by mala informovanie, motivovanie a nábor ľudí, ktorí by sa chceli zúčastniť na diskusiách. Sprostredkovateľ pre otázky udržateľného rozvoja by mal centrálne zabezpečovať koordináciu všetkých aktivít a zároveň dohliadať na to, aby boli vypočuté všetky názory a aby mali všetci účastníci možnosť zúčastniť sa na debate korektným spôsobom. |
| --- | --- |

6.8

V každej fáze diskusií a hľadania konsenzuálnych riešení by mala byť na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni určená osoba, sprostredkovateľ pre otázky udržateľného rozvoja, ktorá by mala mať skúsenosti s vedením diskusií a ktorá nebude mať väzby na žiadnu záujmovú skupinu. Na starosti by mala informovanie, motivovanie a nábor ľudí, ktorí by sa chceli zúčastniť na diskusiách. Sprostredkovateľ pre otázky udržateľného rozvoja by mal centrálne zabezpečovať koordináciu všetkých aktivít a zároveň dohliadať na to, aby boli vypočuté všetky názory a aby mali všetci účastníci možnosť zúčastniť sa na debate korektným spôsobom.

| 6.9 | Tento sprostredkovateľ by mal rovnako plniť úlohu prostredníka a hovorcu na verejnosti a vo vzťahu k médiám, aby poskytol priestor pre vyjadrenie názorov zástancov udržateľného rozvoja. Ďalej by mal dohliadať na správnosť informácií a na to, aby si tlač neobjektívne neprisvojovala pozornosť verejnosti. Napokon by mal úzko spolupracovať s osobami zodpovednými za vzdelávanie v školách s cieľom rozšíriť povedomie o otázke udržateľného rozvoja už od raného veku. |
| --- | --- |

6.9

Tento sprostredkovateľ by mal rovnako plniť úlohu prostredníka a hovorcu na verejnosti a vo vzťahu k médiám, aby poskytol priestor pre vyjadrenie názorov zástancov udržateľného rozvoja. Ďalej by mal dohliadať na správnosť informácií a na to, aby si tlač neobjektívne neprisvojovala pozornosť verejnosti. Napokon by mal úzko spolupracovať s osobami zodpovednými za vzdelávanie v školách s cieľom rozšíriť povedomie o otázke udržateľného rozvoja už od raného veku.

| 6.10 | Aby sme mohli presvedčiť čo najviac občanov k aktívnej účasti na rozhodovacom procese týkajúcom sa udržateľného rozvoja, bude nutné analyzovať, prečo sa veľká časť spoločnosti neodhodlá v tejto otázke konať a zostáva len v úlohe „diváka“ a takisto bude nutné usilovať sa tento stav zmeniť. |
| --- | --- |

6.10

Aby sme mohli presvedčiť čo najviac občanov k aktívnej účasti na rozhodovacom procese týkajúcom sa udržateľného rozvoja, bude nutné analyzovať, prečo sa veľká časť spoločnosti neodhodlá v tejto otázke konať a zostáva len v úlohe „diváka“ a takisto bude nutné usilovať sa tento stav zmeniť.

7.   Odstrániť prekážky aktívnej účasti občianskej spoločnosti

| 7.1 | Opatrenia na zamedzenie poškodzovania ekosystémov a opatrenia v prospech zmeny životného štýlu sú v súčasnosti skôr predmetom dlhodobého plánovania než krátkodobou praktickou skutočnosťou. Výzvy sú ešte príliš často vnímané tak, akoby išlo o environmentálne problémy, ktoré len pomaly narastajú do katastrofického rozmeru, zatiaľ považovaného za zanedbateľný, avšak v konečnom dôsledku za dramatický. Ide o utilitárnu víziu, ktorá environmentálne povedomie obmedzuje na každodenný život a na viditeľné účinky a škody, pričom prehliada možné nepostihnuteľné alebo nepreukázané riziká. |
| --- | --- |

7.1

Opatrenia na zamedzenie poškodzovania ekosystémov a opatrenia v prospech zmeny životného štýlu sú v súčasnosti skôr predmetom dlhodobého plánovania než krátkodobou praktickou skutočnosťou. Výzvy sú ešte príliš často vnímané tak, akoby išlo o environmentálne problémy, ktoré len pomaly narastajú do katastrofického rozmeru, zatiaľ považovaného za zanedbateľný, avšak v konečnom dôsledku za dramatický. Ide o utilitárnu víziu, ktorá environmentálne povedomie obmedzuje na každodenný život a na viditeľné účinky a škody, pričom prehliada možné nepostihnuteľné alebo nepreukázané riziká.

| 7.2 | Ak majú všetci občania pochopiť, prečo je zmena správania dôležitá, musia im byť poskytnuté jasné informácie a vysvetlenia, ktoré nebudú obsahovať odbornú a zložitú terminológiu. Treba sa však vyvarovať použitia sloganov a nahrádzania vedeckých faktov emóciami. |
| --- | --- |

7.2

Ak majú všetci občania pochopiť, prečo je zmena správania dôležitá, musia im byť poskytnuté jasné informácie a vysvetlenia, ktoré nebudú obsahovať odbornú a zložitú terminológiu. Treba sa však vyvarovať použitia sloganov a nahrádzania vedeckých faktov emóciami.

| 7.3 | Lepšia komunikácia prostredníctvom viacerých druhov médií obsahujúca jasné a zrozumiteľné informácie by určite občanom umožnila, aby sa lepšie stotožnili s problémami, ktorým čelia a s opatreniami, ktoré bude treba uskutočniť. |
| --- | --- |

7.3

Lepšia komunikácia prostredníctvom viacerých druhov médií obsahujúca jasné a zrozumiteľné informácie by určite občanom umožnila, aby sa lepšie stotožnili s problémami, ktorým čelia a s opatreniami, ktoré bude treba uskutočniť.

| 7.4 | Informácie musia byť okrem toho objektívne. Zavaliť občanov holými číslami, ktoré sú prezentované ako nevyvrátiteľné pravdy, hoci sú málo vierohodné, je kontraproduktívne, ako napríklad tvrdenie bývalého viceprezidenta Spojených štátov, podľa ktorého o päť rokov nebude v lete na Antarktíde žiadna ľadová pokrývka. Takéto vyhlásenia v konečnom dôsledku vzbudzujú nedôveru v politikov a vyvolávajú ľahostajnosť voči skutočným problémom. |
| --- | --- |

7.4

Informácie musia byť okrem toho objektívne. Zavaliť občanov holými číslami, ktoré sú prezentované ako nevyvrátiteľné pravdy, hoci sú málo vierohodné, je kontraproduktívne, ako napríklad tvrdenie bývalého viceprezidenta Spojených štátov, podľa ktorého o päť rokov nebude v lete na Antarktíde žiadna ľadová pokrývka. Takéto vyhlásenia v konečnom dôsledku vzbudzujú nedôveru v politikov a vyvolávajú ľahostajnosť voči skutočným problémom.

| 7.5 | Prehnané proroctvá oznamujúce dramatické a neodvrátiteľné katastrofy v blízkej budúcnosti vytvárajú atmosféru chronického strachu, ktorý vedie k egocentrizmu a slúži ako zámienka na odpor voči zásahom do prostredia v blízkosti občanov (tzv. postoj „NIMBY“, z angl. not in my backyard – nie na mojom dvore), ktorý škodí sociálnej súdržnosti a udržateľnému rozvoju. Dobrými príkladmi svedčiacimi o tomto uzavretí sa do seba sú miestne iniciatívy na protest proti výstavbe veterných mlynov, pretože narúšajú vzhľad krajiny alebo nedovolené pálenie odpadu v snahe vyhnúť sa plateniu poplatku za odvoz komunálneho odpadu. |
| --- | --- |

7.5

Prehnané proroctvá oznamujúce dramatické a neodvrátiteľné katastrofy v blízkej budúcnosti vytvárajú atmosféru chronického strachu, ktorý vedie k egocentrizmu a slúži ako zámienka na odpor voči zásahom do prostredia v blízkosti občanov (tzv. postoj „NIMBY“, z angl. not in my backyard – nie na mojom dvore), ktorý škodí sociálnej súdržnosti a udržateľnému rozvoju. Dobrými príkladmi svedčiacimi o tomto uzavretí sa do seba sú miestne iniciatívy na protest proti výstavbe veterných mlynov, pretože narúšajú vzhľad krajiny alebo nedovolené pálenie odpadu v snahe vyhnúť sa plateniu poplatku za odvoz komunálneho odpadu.

| 7.6 | Táto ľahostajnosť je závažným problémom, pretože i keď dôsledky nie sú pravdepodobne také dramatické, ako sa nám niektorí snažia nahovoriť, vyvstávajú tu problémy, ktoré si vyžadujú rýchle riešenie. V súlade so zásadou obozretnosti je lepšie reagovať na potenciálne nebezpečné situácie a nečakať, kým bude nebezpečenstvo vedecky dokázané. |
| --- | --- |

7.6

Táto ľahostajnosť je závažným problémom, pretože i keď dôsledky nie sú pravdepodobne také dramatické, ako sa nám niektorí snažia nahovoriť, vyvstávajú tu problémy, ktoré si vyžadujú rýchle riešenie. V súlade so zásadou obozretnosti je lepšie reagovať na potenciálne nebezpečné situácie a nečakať, kým bude nebezpečenstvo vedecky dokázané.

| 7.7 | Treba zabezpečiť, aby boli výsledky a úspechy občianskej účasti zdokumentované a rozšírené aj mimo odborných kruhov, pretože príklady osvedčených postupov sú najlepším spôsobom, ako šíriť pokrok. |
| --- | --- |

7.7

Treba zabezpečiť, aby boli výsledky a úspechy občianskej účasti zdokumentované a rozšírené aj mimo odborných kruhov, pretože príklady osvedčených postupov sú najlepším spôsobom, ako šíriť pokrok.

| 7.8 | Ak chceme, aby sa z dlhodobého hľadiska občianska spoločnosť angažovala, budeme musieť vyzdvihnúť a uverejniť návrhy občanov, ktoré boli v praxi realizované, hoci len sčasti. |
| --- | --- |

7.8

Ak chceme, aby sa z dlhodobého hľadiska občianska spoločnosť angažovala, budeme musieť vyzdvihnúť a uverejniť návrhy občanov, ktoré boli v praxi realizované, hoci len sčasti.

| 7.9 | Musíme vyvinúť väčšie úsilie pri hľadaní metód, ktoré umožnia zmenu správania jednotlivcov. Veľmi užitočným prostriedkom je nepochybne začlenenie vzdelávania o udržateľnom rozvoji do vnútroštátnych vzdelávacích systémov, aby sme zvýšili povedomie detí o týchto otázkach už od útleho veku. Práve v tomto duchu EHSV odštartoval diskusiu o uskutočniteľnosti európskej siete národných fór o vzdelávaní a odbornej príprave v oblasti čistej energie. |
| --- | --- |

7.9

Musíme vyvinúť väčšie úsilie pri hľadaní metód, ktoré umožnia zmenu správania jednotlivcov. Veľmi užitočným prostriedkom je nepochybne začlenenie vzdelávania o udržateľnom rozvoji do vnútroštátnych vzdelávacích systémov, aby sme zvýšili povedomie detí o týchto otázkach už od útleho veku. Práve v tomto duchu EHSV odštartoval diskusiu o uskutočniteľnosti európskej siete národných fór o vzdelávaní a odbornej príprave v oblasti čistej energie.

8.   Hodnotenie činností

| 8.1 | Množstvo aktérov, ktorí pôsobia v tejto oblasti, vyvíja aktivity líšiace sa formou aj obsahom, a preto je prakticky nemožné ich vzájomne porovnať a zriedkakedy je možné stanoviť spoločný referenčný rámec. Z tohto dôvodu je nevyhnutné pravidelné hodnotenie činností v rámci udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

8.1

Množstvo aktérov, ktorí pôsobia v tejto oblasti, vyvíja aktivity líšiace sa formou aj obsahom, a preto je prakticky nemožné ich vzájomne porovnať a zriedkakedy je možné stanoviť spoločný referenčný rámec. Z tohto dôvodu je nevyhnutné pravidelné hodnotenie činností v rámci udržateľného rozvoja.

| 8.2 | Okrem toho, keďže sa stretávame aj s účelovým využívaním udržateľného rozvoja na jednej strane a niekedy až s nadmernou právnou úpravou na druhej strane, je potrebné zaviesť neustále hodnotenie, ktoré sa bude opierať o ukazovatele stavu pokroku projektov. |
| --- | --- |

8.2

Okrem toho, keďže sa stretávame aj s účelovým využívaním udržateľného rozvoja na jednej strane a niekedy až s nadmernou právnou úpravou na druhej strane, je potrebné zaviesť neustále hodnotenie, ktoré sa bude opierať o ukazovatele stavu pokroku projektov.

9.   Ukazovatele hodnotenia

| 9.1 | Podľa akčného programu, ktorý bol prijatý v Riu de Janeiro v roku 1992, musia štáty vytvoriť spoločný systém dohľadu a hodnotenia pokroku dosiahnutého v oblasti udržateľného rozvoja všeobecne a osobitne programy opatrení na miestnej úrovni. Taktiež majú povinnosť vyvinúť všeobecne akceptované ukazovatele v hospodárskej, sociálnej a environmentálnej oblasti, ktoré budú užitočným základom pre rozhodovanie na všetkých úrovniach. Uvedené ukazovatele však musia byť výsledkom konsenzu a musia poskytovať reprezentatívny obraz troch rozmerov udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

9.1

Podľa akčného programu, ktorý bol prijatý v Riu de Janeiro v roku 1992, musia štáty vytvoriť spoločný systém dohľadu a hodnotenia pokroku dosiahnutého v oblasti udržateľného rozvoja všeobecne a osobitne programy opatrení na miestnej úrovni. Taktiež majú povinnosť vyvinúť všeobecne akceptované ukazovatele v hospodárskej, sociálnej a environmentálnej oblasti, ktoré budú užitočným základom pre rozhodovanie na všetkých úrovniach. Uvedené ukazovatele však musia byť výsledkom konsenzu a musia poskytovať reprezentatívny obraz troch rozmerov udržateľného rozvoja.

| 9.2 | Hodnotenie sa skladá z diagnózy, analýzy a odporúčaní a jeho cieľom je posúdiť hodnotu určitého politického opatrenia, programu alebo činnosti. Treba však pripustiť, že environmentálny, ľudský a sociálny rozmer sa často ťažko hodnotí. Napriek tomu treba takéto úsilie vyvinúť, pretože dominantné postavenie HDP, ktorý je stále hlavným referenčným ukazovateľom blaha a kvality života, môže viesť politikov k tomu, aby prijímali rozhodnutia škodiace sociálnej súdržnosti a životnému prostrediu a aby prehliadali potreby budúcich generácií (1). |
| --- | --- |

9.2

Hodnotenie sa skladá z diagnózy, analýzy a odporúčaní a jeho cieľom je posúdiť hodnotu určitého politického opatrenia, programu alebo činnosti. Treba však pripustiť, že environmentálny, ľudský a sociálny rozmer sa často ťažko hodnotí. Napriek tomu treba takéto úsilie vyvinúť, pretože dominantné postavenie HDP, ktorý je stále hlavným referenčným ukazovateľom blaha a kvality života, môže viesť politikov k tomu, aby prijímali rozhodnutia škodiace sociálnej súdržnosti a životnému prostrediu a aby prehliadali potreby budúcich generácií (1).

| 9.3 | Pri posudzovaní udržateľného rozvoja ide o zachytenie trendov v dvoch základných smeroch: 1. hodnotenie kapacity únosnosti a 2. hodnotenie rozvoja spravovania ľudských spoločenstiev. |
| --- | --- |

9.3

Pri posudzovaní udržateľného rozvoja ide o zachytenie trendov v dvoch základných smeroch: 1. hodnotenie kapacity únosnosti a 2. hodnotenie rozvoja spravovania ľudských spoločenstiev.

| 9.4 | EHSV v nedávnom stanovisku (CESE 647/2010 „Viac ako HDP – Meradlo pokroku v meniacom sa svete“, spravodajca: pán Josef Zbořil) oceňuje úsilie Komisie smerujúce k začleneniu environmentálnych a sociálnych otázok do národných účtov. Začiatkom roka 2010 má byť navrhnutý právny rámec pre environmentálne účty. Sociálne ukazovatele z národných účtov sa zatiaľ nevyužívajú v takom rozsahu, v akom sú dostupné. Dá sa očakávať, že potreba využitia týchto ukazovateľov bude rásť s tým, ako sa bude prepracúvať komplexný a integrovaný prístup k meraniu a hodnoteniu pokroku v meniacom sa svete. |
| --- | --- |

9.4

EHSV v nedávnom stanovisku (CESE 647/2010 „Viac ako HDP – Meradlo pokroku v meniacom sa svete“, spravodajca: pán Josef Zbořil) oceňuje úsilie Komisie smerujúce k začleneniu environmentálnych a sociálnych otázok do národných účtov. Začiatkom roka 2010 má byť navrhnutý právny rámec pre environmentálne účty. Sociálne ukazovatele z národných účtov sa zatiaľ nevyužívajú v takom rozsahu, v akom sú dostupné. Dá sa očakávať, že potreba využitia týchto ukazovateľov bude rásť s tým, ako sa bude prepracúvať komplexný a integrovaný prístup k meraniu a hodnoteniu pokroku v meniacom sa svete.

10.   Metóda hodnotenia

| 10.1 | Široká škála programov a činností, ktoré uskutočňujú ústredné, regionálne a miestne orgány verejnej správy s cieľom podporovať udržateľné správanie a životný štýl, si vyžaduje viacrozmerné hodnotenie, pričom si treba uvedomiť, že prijateľnosť určitého hodnotenia výrazne závisí od konkrétnych oblastí, metód a kritérií. |
| --- | --- |

10.1

Široká škála programov a činností, ktoré uskutočňujú ústredné, regionálne a miestne orgány verejnej správy s cieľom podporovať udržateľné správanie a životný štýl, si vyžaduje viacrozmerné hodnotenie, pričom si treba uvedomiť, že prijateľnosť určitého hodnotenia výrazne závisí od konkrétnych oblastí, metód a kritérií.

| 10.2 | Okrem toho hodnotenie na úrovni členských štátov musí byť pluralitné a musí zahŕňať všetky zainteresované strany a jednotlivcov: orgány zodpovedné za prípravu a realizáciu činností, regulačné orgány, poskytovateľov služieb, zástupcov spotrebiteľov, odborov a občianskej spoločnosti atď. Hoci sa prieskumy verejnej mienky niekedy ťažko interpretujú, sú súčasťou informačnej politiky zameranej na zvyšovanie povedomia a účasť občanov a podnikov a umožňujú im komunikovať s hodnotiacimi orgánmi a obrátiť sa na ne so svojimi sťažnosťami. |
| --- | --- |

10.2

Okrem toho hodnotenie na úrovni členských štátov musí byť pluralitné a musí zahŕňať všetky zainteresované strany a jednotlivcov: orgány zodpovedné za prípravu a realizáciu činností, regulačné orgány, poskytovateľov služieb, zástupcov spotrebiteľov, odborov a občianskej spoločnosti atď. Hoci sa prieskumy verejnej mienky niekedy ťažko interpretujú, sú súčasťou informačnej politiky zameranej na zvyšovanie povedomia a účasť občanov a podnikov a umožňujú im komunikovať s hodnotiacimi orgánmi a obrátiť sa na ne so svojimi sťažnosťami.

| 10.3 | Okrem pluralitného charakteru by toto hodnotenie malo byť nezávislé a zohľadňovať aj odlišné názory, pretože jednotlivé zainteresované strany nemajú rovnaké záujmy, dokonca v niektorých prípadoch sú ich záujmy opačné a nedisponujú rovnakými informáciami a odbornými poznatkami. |
| --- | --- |

10.3

Okrem pluralitného charakteru by toto hodnotenie malo byť nezávislé a zohľadňovať aj odlišné názory, pretože jednotlivé zainteresované strany nemajú rovnaké záujmy, dokonca v niektorých prípadoch sú ich záujmy opačné a nedisponujú rovnakými informáciami a odbornými poznatkami.

| 10.4 | Hodnotenie environmentálnej, hospodárskej a sociálnej účinnosti a výsledkov jednotlivých činností v prospech udržateľného rozvoja nemožno založiť na jedinom kritériu, ale na celom súbore kritérií. |
| --- | --- |

10.4

Hodnotenie environmentálnej, hospodárskej a sociálnej účinnosti a výsledkov jednotlivých činností v prospech udržateľného rozvoja nemožno založiť na jedinom kritériu, ale na celom súbore kritérií.

| 10.5 | Hodnotenie má zmysel iba vtedy, ak sa vzťahuje na stanovené ciele a úlohy, ktoré vychádzajú z troch pilierov Lisabonskej stratégie (hospodársky rast, sociálna súdržnosť a ochrana životného prostredia). Musí sa teda opierať o viacero kritérií. |
| --- | --- |

10.5

Hodnotenie má zmysel iba vtedy, ak sa vzťahuje na stanovené ciele a úlohy, ktoré vychádzajú z troch pilierov Lisabonskej stratégie (hospodársky rast, sociálna súdržnosť a ochrana životného prostredia). Musí sa teda opierať o viacero kritérií.

| 10.6 | Ako navrhol EHSV v súvislosti so službami všeobecného záujmu (2), systém hodnotenia musí byť založený na pravidelných správach vypracovaných na národnej alebo miestnej úrovni hodnotiacimi orgánmi, ktoré zriadili členské štáty podľa uvedených zásad. |
| --- | --- |

10.6

Ako navrhol EHSV v súvislosti so službami všeobecného záujmu (2), systém hodnotenia musí byť založený na pravidelných správach vypracovaných na národnej alebo miestnej úrovni hodnotiacimi orgánmi, ktoré zriadili členské štáty podľa uvedených zásad.

| 10.7 | Na úrovni EÚ sa určia spôsoby výmeny, konfrontácie, porovnávania a koordinácie. Úlohou Únie preto bude, aby stimulovala proces nezávislého hodnotenia, a to tak, že v spolupráci so zástupcami zainteresovaných strán vypracuje harmonizovanú metódu hodnotenia na európskej úrovni na základe spoločných ukazovateľov. Musí tiež zabezpečiť prostriedky na realizáciu tejto metódy. |
| --- | --- |

10.7

Na úrovni EÚ sa určia spôsoby výmeny, konfrontácie, porovnávania a koordinácie. Úlohou Únie preto bude, aby stimulovala proces nezávislého hodnotenia, a to tak, že v spolupráci so zástupcami zainteresovaných strán vypracuje harmonizovanú metódu hodnotenia na európskej úrovni na základe spoločných ukazovateľov. Musí tiež zabezpečiť prostriedky na realizáciu tejto metódy.

| 10.8 | Aby bolo hodnotenie relevantné a užitočné, mal by sa zriadiť pluralitný riadiaci výbor zložený zo všetkých zainteresovaných strán. Úlohy tohto riadiaceho výboru by plne zodpovedali kompetenciám Európskej environmentálnej agentúry v spolupráci so Strediskom EHSV pre monitorovanie trvalo udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

10.8

Aby bolo hodnotenie relevantné a užitočné, mal by sa zriadiť pluralitný riadiaci výbor zložený zo všetkých zainteresovaných strán. Úlohy tohto riadiaceho výboru by plne zodpovedali kompetenciám Európskej environmentálnej agentúry v spolupráci so Strediskom EHSV pre monitorovanie trvalo udržateľného rozvoja.

| 10.9 | Tento riadiaci výbor by mal mať na starosti:






  — | vymedzenie príslušných ukazovateľov, |
| --- | --- | --- |

10.9

Tento riadiaci výbor by mal mať na starosti:

—

vymedzenie príslušných ukazovateľov,

| — | metodiku hodnotenia, |
| --- | --- |

—

metodiku hodnotenia,

| — | špecifikovanie požiadaviek na zadávané štúdie, |
| --- | --- |

—

špecifikovanie požiadaviek na zadávané štúdie,

| — | zadávanie štúdií na základe početných znaleckých posudkov a porovnaní výsledkov získaných inde, |
| --- | --- |

—

zadávanie štúdií na základe početných znaleckých posudkov a porovnaní výsledkov získaných inde,

| — | kritické preskúmanie správ, |
| --- | --- |

—

kritické preskúmanie správ,

| — | zovšeobecnenie osvedčených postupov a inovatívnych prístupov, |
| --- | --- |

—

zovšeobecnenie osvedčených postupov a inovatívnych prístupov,

| — | odporúčania, |
| --- | --- |

—

odporúčania,

| — | uverejnenie výsledkov. |
| --- | --- |

—

uverejnenie výsledkov.

| 10.10 | Diskusie so všetkými zainteresovanými stranami o hodnotiacich správach by mohli mať podobu každoročných konferencií o výsledkoch činností v prospech udržateľného rozvoja, na ktorých by sa prezentovali aj príklady osvedčených postupov. |
| --- | --- |

10.10

Diskusie so všetkými zainteresovanými stranami o hodnotiacich správach by mohli mať podobu každoročných konferencií o výsledkoch činností v prospech udržateľného rozvoja, na ktorých by sa prezentovali aj príklady osvedčených postupov.

V Bruseli 26. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 42.

2

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/15

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Medzinárodný obchod a klimatické zmeny“

2011/C 21/03

Spravodajkyňa: Evelyne PICHENOT

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 26. februára 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Medzinárodný obchod a klimatické zmeny“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 11. mája 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 26. mája) prijal 154 hlasmi za, pričom 4 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

| 1.1 | Nová obchodná stratégia, ktorá je začlenená do stratégie Európa 2020, by mala priniesť odpovede na závažné otázky týkajúce sa životného prostredia, pričom by sa mala vyhnúť protekcionistickým snahám. Mala by presadzovať inovačnejší trh, ktorý bude vo väčšej miere rešpektovať životné prostredie a podporovať sociálny blahobyt. Vyjadrením tohto cieľa môže byť zmena v smerovaní rastu a jeho preorientovanie na nízkouhlíkový model, ktorým Európska únia pôjde príkladom a zachová si tak vedúce postavenie v boji proti klimatickým zmenám. Vzhľadom na vplyv hospodárskeho rastu, dopravy a šírenia technológií je medzinárodný obchod neoddeliteľnou súčasťou diskusií o klimatických zmenách a prechode na ekologické hospodárstvo. |
| --- | --- |

1.1

Nová obchodná stratégia, ktorá je začlenená do stratégie Európa 2020, by mala priniesť odpovede na závažné otázky týkajúce sa životného prostredia, pričom by sa mala vyhnúť protekcionistickým snahám. Mala by presadzovať inovačnejší trh, ktorý bude vo väčšej miere rešpektovať životné prostredie a podporovať sociálny blahobyt. Vyjadrením tohto cieľa môže byť zmena v smerovaní rastu a jeho preorientovanie na nízkouhlíkový model, ktorým Európska únia pôjde príkladom a zachová si tak vedúce postavenie v boji proti klimatickým zmenám. Vzhľadom na vplyv hospodárskeho rastu, dopravy a šírenia technológií je medzinárodný obchod neoddeliteľnou súčasťou diskusií o klimatických zmenách a prechode na ekologické hospodárstvo.

| 1.2 | EHSV by veľmi uvítal, ak by celkové závery dauhaských rokovaní v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) uľahčili výmenu environmentálnych tovarov a služieb výrazným znížením colných a necolných prekážok. Zároveň sa domnieva, že EÚ by mala ísť naďalej príkladom a uľahčovať prenos ekologických technológií v rámci svojich obchodných bilaterálnych a regionálnych dohôd. |
| --- | --- |

1.2

EHSV by veľmi uvítal, ak by celkové závery dauhaských rokovaní v rámci Svetovej obchodnej organizácie (WTO) uľahčili výmenu environmentálnych tovarov a služieb výrazným znížením colných a necolných prekážok. Zároveň sa domnieva, že EÚ by mala ísť naďalej príkladom a uľahčovať prenos ekologických technológií v rámci svojich obchodných bilaterálnych a regionálnych dohôd.

| 1.3 | V súvislosti s budúcou obchodnou stratégiou EHSV odporúča, aby sa uskutočnilo viac štúdií o environmentálnom a sociálnom aspekte klimatických zmien vrátane hospodárenia s vodnými zdrojmi. Nabáda občianske spoločnosti v Európe a v tretích krajinách, aby sa ešte pred obchodnými bilaterálnymi a regionálnymi rokovaniami zapojili do štúdií o dosahu, najmä pokiaľ ide o otázku udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

1.3

V súvislosti s budúcou obchodnou stratégiou EHSV odporúča, aby sa uskutočnilo viac štúdií o environmentálnom a sociálnom aspekte klimatických zmien vrátane hospodárenia s vodnými zdrojmi. Nabáda občianske spoločnosti v Európe a v tretích krajinách, aby sa ešte pred obchodnými bilaterálnymi a regionálnymi rokovaniami zapojili do štúdií o dosahu, najmä pokiaľ ide o otázku udržateľného rozvoja.

| 1.4 | V oblasti dopravy EHSV podporuje prijatie celosvetových cieľov, ktoré stanovuje Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy, a to zníženie emisií v leteckej doprave o 10 % a o 20 % v námornej doprave. Rozhodnutie znížiť spoločným úsilím emisie sa bude vzťahovať aj na odvetvie dopravy, pretože od roku 2012 bude letecký priemysel postupne začlenený do systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EÚ ETS). K tomuto úsiliu by prispela aj európska iniciatíva, ktorej zámerom by bolo stanovenie ambicióznych cieľov v oblasti energetickej účinnosti v doprave na otvorenom mori. |
| --- | --- |

1.4

V oblasti dopravy EHSV podporuje prijatie celosvetových cieľov, ktoré stanovuje Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy, a to zníženie emisií v leteckej doprave o 10 % a o 20 % v námornej doprave. Rozhodnutie znížiť spoločným úsilím emisie sa bude vzťahovať aj na odvetvie dopravy, pretože od roku 2012 bude letecký priemysel postupne začlenený do systému EÚ na obchodovanie s emisiami (EÚ ETS). K tomuto úsiliu by prispela aj európska iniciatíva, ktorej zámerom by bolo stanovenie ambicióznych cieľov v oblasti energetickej účinnosti v doprave na otvorenom mori.

| 1.5 | Vzhľadom na neistý výsledok Kodanskej dohody o klimatických zmenách z decembra 2009 a následné opatrenia obsahuje balík o klimatických zmenách a energetike ustanovenia, na základe ktorých má byť spolurozhodovacím postupom s Európskym parlamentom prijatá v júni 2010 správa, ktorá bude obsahovať „vhodné návrhy“. Tieto návrhy sa budú týkať odvetví, kde existuje riziko presunu emisií CO2 v dôsledku medzinárodnej konkurencie a/alebo dodatočných nákladov zapríčinených cenou CO2 v rámci Spoločenstva. Hoci toto riziko nebolo zatiaľ zaznamenané, nedá sa vylúčiť po roku 2013. Riziko by malo postupom času rásť so zvyšujúcim sa objemom kvót EÚ určených do dražby a vzhľadom na to, že veľkí producenti emisií mimo EÚ odkladajú zavedenie trhu na výmenu kvót alebo vnútroštátnej dane. |
| --- | --- |

1.5

Vzhľadom na neistý výsledok Kodanskej dohody o klimatických zmenách z decembra 2009 a následné opatrenia obsahuje balík o klimatických zmenách a energetike ustanovenia, na základe ktorých má byť spolurozhodovacím postupom s Európskym parlamentom prijatá v júni 2010 správa, ktorá bude obsahovať „vhodné návrhy“. Tieto návrhy sa budú týkať odvetví, kde existuje riziko presunu emisií CO2 v dôsledku medzinárodnej konkurencie a/alebo dodatočných nákladov zapríčinených cenou CO2 v rámci Spoločenstva. Hoci toto riziko nebolo zatiaľ zaznamenané, nedá sa vylúčiť po roku 2013. Riziko by malo postupom času rásť so zvyšujúcim sa objemom kvót EÚ určených do dražby a vzhľadom na to, že veľkí producenti emisií mimo EÚ odkladajú zavedenie trhu na výmenu kvót alebo vnútroštátnej dane.

| 1.6 | Z krátkodobého hľadiska musia kroky, ktorými sa má obmedziť riziko presunu emisií CO2, zahŕňať predovšetkým zvýšenie bezplatných emisných kvót v závislosti od toho, ako sa budú vyvíjať viacstranné rokovania o klimatických zmenách a od ich výsledku. Tieto bezplatné emisné kvóty, ktoré sa sústredia na citlivé odvetvia, by sa mali stanoviť na základe najlepšieho výkonu a podmieniť splnením dvoch kritérií – otvorenie trhu a dodatočné náklady spojené s CO2. Mali by vychádzať zo skúseností, dodržiavať pravidlá medzinárodného obchodu a nízkouhlíkový model hospodárstva a mali by byť iba dočasným riešením. |
| --- | --- |

1.6

Z krátkodobého hľadiska musia kroky, ktorými sa má obmedziť riziko presunu emisií CO2, zahŕňať predovšetkým zvýšenie bezplatných emisných kvót v závislosti od toho, ako sa budú vyvíjať viacstranné rokovania o klimatických zmenách a od ich výsledku. Tieto bezplatné emisné kvóty, ktoré sa sústredia na citlivé odvetvia, by sa mali stanoviť na základe najlepšieho výkonu a podmieniť splnením dvoch kritérií – otvorenie trhu a dodatočné náklady spojené s CO2. Mali by vychádzať zo skúseností, dodržiavať pravidlá medzinárodného obchodu a nízkouhlíkový model hospodárstva a mali by byť iba dočasným riešením.

| 1.7 | Cezhraničné prispôsobenie dane nebude možné odôvodniť v rámci WTO, pokiaľ Európska únia bude naďalej presadzovať bezplatné kvóty – EÚ ETS totiž bude možné považovať za daň (a teda upraviť na hraniciach) iba v prípade, ak sa budú všetky kvóty predávať formou dražby. Najlepším riešením by bolo, ak by sa takéto prispôsobenie použilo len dočasne a na obmedzený počet colných položiek, a to na základe preukázaného rizika presunu emisií CO2, a v prípade, keď sa bezplatné kvóty vyčerpajú. Pred orgánom pre riešenie sporov WTO možno obhájiť iba presne cielené a riadne odôvodnené prispôsobenie dane, ktorého jediným cieľom bude udržanie zvýšenia teploty do 2 °C, čo je vlastne hlavným prínosom konferencie v Kodani. |
| --- | --- |

1.7

Cezhraničné prispôsobenie dane nebude možné odôvodniť v rámci WTO, pokiaľ Európska únia bude naďalej presadzovať bezplatné kvóty – EÚ ETS totiž bude možné považovať za daň (a teda upraviť na hraniciach) iba v prípade, ak sa budú všetky kvóty predávať formou dražby. Najlepším riešením by bolo, ak by sa takéto prispôsobenie použilo len dočasne a na obmedzený počet colných položiek, a to na základe preukázaného rizika presunu emisií CO2, a v prípade, keď sa bezplatné kvóty vyčerpajú. Pred orgánom pre riešenie sporov WTO možno obhájiť iba presne cielené a riadne odôvodnené prispôsobenie dane, ktorého jediným cieľom bude udržanie zvýšenia teploty do 2 °C, čo je vlastne hlavným prínosom konferencie v Kodani.

| 1.8 | Vzhľadom na pomalú a neistú prípravu projektov týkajúcich sa vytvorenia trhu na obchodovanie s emisnými kvótami vo svete budú členské štáty EÚ ešte počas nasledujúcich niekoľko rokov jednými z mála krajín, ktoré stanovujú cenu CO2. Keďže v niektorých európskych odvetviach, ktoré podliehajú systému EÚ ETS, existuje riziko presunu CO2, Európsky hospodársky a sociálny výbor odporúča, aby sa výrazne zvýšil aj objem dlhodobých investícií určených na dekarbonizáciu hospodárstva a aby sa vytvoril predvídateľný a stabilný rámec založený na stimuloch, ktorý podnieti inovácie, výskum a vývoj v oblasti čistých technológií, ktoré zatiaľ nie sú vhodné pre trh. |
| --- | --- |

1.8

Vzhľadom na pomalú a neistú prípravu projektov týkajúcich sa vytvorenia trhu na obchodovanie s emisnými kvótami vo svete budú členské štáty EÚ ešte počas nasledujúcich niekoľko rokov jednými z mála krajín, ktoré stanovujú cenu CO2. Keďže v niektorých európskych odvetviach, ktoré podliehajú systému EÚ ETS, existuje riziko presunu CO2, Európsky hospodársky a sociálny výbor odporúča, aby sa výrazne zvýšil aj objem dlhodobých investícií určených na dekarbonizáciu hospodárstva a aby sa vytvoril predvídateľný a stabilný rámec založený na stimuloch, ktorý podnieti inovácie, výskum a vývoj v oblasti čistých technológií, ktoré zatiaľ nie sú vhodné pre trh.

| 1.9 | Ak si chce Európa vybudovať ekologické hospodárstvo a udržať popredné miesto v tejto oblasti, mala by vo vlastnom záujme a v záujme ochrany podnebia sledovať svoj veľmi ambiciózny cieľ, ktorým je dosiahnuť v roku 2050 postupné zníženie emisií CO2 o 80 %, pričom napríklad strednodobým cieľom by mohlo byť zníženie o 25 až 40 % v období rokov 2020 až 2030. Výbor navrhuje vypracovať analýzy dosahu (oblasť životného prostredia, zamestnanosti a rozvoja), aby sa mohli naplánovať prechodné obdobia medzi rokmi 2020 a 2050. |
| --- | --- |

1.9

Ak si chce Európa vybudovať ekologické hospodárstvo a udržať popredné miesto v tejto oblasti, mala by vo vlastnom záujme a v záujme ochrany podnebia sledovať svoj veľmi ambiciózny cieľ, ktorým je dosiahnuť v roku 2050 postupné zníženie emisií CO2 o 80 %, pričom napríklad strednodobým cieľom by mohlo byť zníženie o 25 až 40 % v období rokov 2020 až 2030. Výbor navrhuje vypracovať analýzy dosahu (oblasť životného prostredia, zamestnanosti a rozvoja), aby sa mohli naplánovať prechodné obdobia medzi rokmi 2020 a 2050.

| 1.10 | Boj proti klimatickým zmenám si vyžaduje rázne spoločné kroky zo strany orgánov verejnej správy na národnej a európskej úrovni. Okrem tlaku trhu (EÚ ETS) musia orgány verejnej správy urýchlene zaviesť cielené finančné a daňové stimuly a podporiť investície do výskumu a vývoja čistých technológií a služieb. Územné samosprávy môžu pomôcť pri vývoji čistých technológií prostredníctvom verejného obstarávania. |
| --- | --- |

1.10

Boj proti klimatickým zmenám si vyžaduje rázne spoločné kroky zo strany orgánov verejnej správy na národnej a európskej úrovni. Okrem tlaku trhu (EÚ ETS) musia orgány verejnej správy urýchlene zaviesť cielené finančné a daňové stimuly a podporiť investície do výskumu a vývoja čistých technológií a služieb. Územné samosprávy môžu pomôcť pri vývoji čistých technológií prostredníctvom verejného obstarávania.

| 1.11 | Spotrebiteľ spolu s producentmi emisií CO2 musí v boji proti znižovaniu emisií skleníkových plynov tiež zohrávať úlohu priamo prostredníctvom obchodu. Výbor vyzýva k harmonizácii a upevneniu metódy používanej pri meraní emisií CO2 výrobkov vo všetkých štádiách, od ich vzniku až po ich distribúciu. Výbor v tejto súvislosti odporúča zlepšiť analýzy životného cyklu podporovaním metodologických štúdií o „bilancii CO2“. Hoci zavedenie noriem týkajúcich sa obsahu CO2 a označovania výrobkov údajmi o jeho emisiách musí byť naďalej záležitosťou decentralizovaného súkromného sektora v rámci EÚ, bude nevyhnutné zaviesť spoločný rámec pre meranie a hodnotenie, ktorý bude spadať do právomoci Európskej komisie alebo do právomoci agentúry zriadenej na tento účel. |
| --- | --- |

1.11

Spotrebiteľ spolu s producentmi emisií CO2 musí v boji proti znižovaniu emisií skleníkových plynov tiež zohrávať úlohu priamo prostredníctvom obchodu. Výbor vyzýva k harmonizácii a upevneniu metódy používanej pri meraní emisií CO2 výrobkov vo všetkých štádiách, od ich vzniku až po ich distribúciu. Výbor v tejto súvislosti odporúča zlepšiť analýzy životného cyklu podporovaním metodologických štúdií o „bilancii CO2“. Hoci zavedenie noriem týkajúcich sa obsahu CO2 a označovania výrobkov údajmi o jeho emisiách musí byť naďalej záležitosťou decentralizovaného súkromného sektora v rámci EÚ, bude nevyhnutné zaviesť spoločný rámec pre meranie a hodnotenie, ktorý bude spadať do právomoci Európskej komisie alebo do právomoci agentúry zriadenej na tento účel.

| 1.12 | EHSV odporúča vyjasniť ešte predtým, ako bude k dispozícii budúca judikatúra orgánu pre riešenie sporov WTO, do akej miery môžu byť výrobné postupy a metódy dôvodom obmedzenia obchodu v záujme ochrany životného prostredia (1). Podľa názoru EHSV by sa mali rozšíriť právomoci Výboru WTO pre obchod a životné prostredie, aby sa vyjasnili právne dôsledky sporu Spojených štátov v otázke kreviet. |
| --- | --- |

1.12

EHSV odporúča vyjasniť ešte predtým, ako bude k dispozícii budúca judikatúra orgánu pre riešenie sporov WTO, do akej miery môžu byť výrobné postupy a metódy dôvodom obmedzenia obchodu v záujme ochrany životného prostredia (1). Podľa názoru EHSV by sa mali rozšíriť právomoci Výboru WTO pre obchod a životné prostredie, aby sa vyjasnili právne dôsledky sporu Spojených štátov v otázke kreviet.

2.   Globalizácia a podnebie

| 2.1 | Za posledné desaťročia došlo k bezprecedentnému rozmachu medzinárodného obchodu (21 % svetového HDP v roku 2007, vnútroeurópsky obchod do tohto údaja nie je zahrnutý) i napriek poklesu o 12 % v roku 2009 z dôvodu krízy. Vzhľadom na vplyv hospodárskeho rastu, dopravy a šírenia technológií je medzinárodný obchod neoddeliteľnou súčasťou diskusií o klimatických zmenách. |
| --- | --- |

2.1

Za posledné desaťročia došlo k bezprecedentnému rozmachu medzinárodného obchodu (21 % svetového HDP v roku 2007, vnútroeurópsky obchod do tohto údaja nie je zahrnutý) i napriek poklesu o 12 % v roku 2009 z dôvodu krízy. Vzhľadom na vplyv hospodárskeho rastu, dopravy a šírenia technológií je medzinárodný obchod neoddeliteľnou súčasťou diskusií o klimatických zmenách.

| 2.2 | Doteraz neexistuje žiadna ucelená teória, ktorá by dokázala alebo podrobne opísala všetky aspekty vzájomného pôsobenia a kauzálneho vzťahu medzi obchodom a podnebím (2). Pri meraní dosahu obchodu na podnebie a všeobecne na životné prostredie využívajú vedci tri premenné, ktoré sa vzájomne kombinujú: a) premenná rozsahu: obchod prispieva k zvyšovaniu objemu hospodárskej činnosti, a teda, za predpokladu, že technológia sa nemení, zvyšuje emisie; b) premenná výrobnej štruktúry: vzhľadom na geografické rozloženie a súvisiace komparatívne výhody sa objem emisií môže znižovať alebo zvyšovať v závislosti od množstva znečisťujúcich látok, ktoré sa do ovzdušia dostávajú pri výrobe, na ktorú sa krajiny špecializujú v kontexte globalizácie; c) technická premenná: pod tlakom občianskej spoločnosti a s pomocou podnikov a opatrení orgánov verejnej správy vznikajú čistejšie technológie, ktorými sa znižujú emisie. Európske podniky, ktoré podliehajú EÚ ETS, prispeli k tomu, že EÚ dosiahla ciele v znižovaní emisií stanovené Kjótskym protokolom. |
| --- | --- |

2.2

Doteraz neexistuje žiadna ucelená teória, ktorá by dokázala alebo podrobne opísala všetky aspekty vzájomného pôsobenia a kauzálneho vzťahu medzi obchodom a podnebím (2). Pri meraní dosahu obchodu na podnebie a všeobecne na životné prostredie využívajú vedci tri premenné, ktoré sa vzájomne kombinujú: a) premenná rozsahu: obchod prispieva k zvyšovaniu objemu hospodárskej činnosti, a teda, za predpokladu, že technológia sa nemení, zvyšuje emisie; b) premenná výrobnej štruktúry: vzhľadom na geografické rozloženie a súvisiace komparatívne výhody sa objem emisií môže znižovať alebo zvyšovať v závislosti od množstva znečisťujúcich látok, ktoré sa do ovzdušia dostávajú pri výrobe, na ktorú sa krajiny špecializujú v kontexte globalizácie; c) technická premenná: pod tlakom občianskej spoločnosti a s pomocou podnikov a opatrení orgánov verejnej správy vznikajú čistejšie technológie, ktorými sa znižujú emisie. Európske podniky, ktoré podliehajú EÚ ETS, prispeli k tomu, že EÚ dosiahla ciele v znižovaní emisií stanovené Kjótskym protokolom.

| 2.3 | Súčet týchto troch účinkov obchodu na emisie CO2 je záporný vzhľadom na prevahu objemu obchodu, ktorý čisté technológie zatiaľ nevyrovnávajú. Vzdialenosť medzi miestom výroby a koncovým spotrebiteľom nie je jediným alebo dominantným faktorom, ktorý sa zohľadňuje pri hodnotení CO2. |
| --- | --- |

2.3

Súčet týchto troch účinkov obchodu na emisie CO2 je záporný vzhľadom na prevahu objemu obchodu, ktorý čisté technológie zatiaľ nevyrovnávajú. Vzdialenosť medzi miestom výroby a koncovým spotrebiteľom nie je jediným alebo dominantným faktorom, ktorý sa zohľadňuje pri hodnotení CO2.

| 2.4 | Špecifická súvislosť s podnebím však existuje, a to v dosahu obchodu na dopravu (3), a v konečnom dôsledku aj na emisie. V súčasnosti pochádza 95 % energie využívanej v celosvetovej doprave z ropy, takže odvetvie vnútroštátnej a medzinárodnej dopravy prispieva k emisiám skleníkových plynov (z celkových emisií predstavuje necelých 15 %). |
| --- | --- |

2.4

Špecifická súvislosť s podnebím však existuje, a to v dosahu obchodu na dopravu (3), a v konečnom dôsledku aj na emisie. V súčasnosti pochádza 95 % energie využívanej v celosvetovej doprave z ropy, takže odvetvie vnútroštátnej a medzinárodnej dopravy prispieva k emisiám skleníkových plynov (z celkových emisií predstavuje necelých 15 %).

| 2.5 | Najväčšia časť medzinárodného obchodu sa uskutočňuje po mori (90 % hmotnosti). Tento druh dopravy patrí naďalej medzi najmenej znečisťujúce druhy dopravy, pokiaľ ide o emisie CO2 na kilometer a na prepravenú tonu. Do úvahy však treba vziať očakávané zvýšenie. Podľa Medzinárodnej námornej organizácie by sa emisie z námornej dopravy mohli do roku 2050 zvýšiť trojnásobne, najmä z dôvodu zvýšenia objemu obchodu medzi južnými krajinami. |
| --- | --- |

2.5

Najväčšia časť medzinárodného obchodu sa uskutočňuje po mori (90 % hmotnosti). Tento druh dopravy patrí naďalej medzi najmenej znečisťujúce druhy dopravy, pokiaľ ide o emisie CO2 na kilometer a na prepravenú tonu. Do úvahy však treba vziať očakávané zvýšenie. Podľa Medzinárodnej námornej organizácie by sa emisie z námornej dopravy mohli do roku 2050 zvýšiť trojnásobne, najmä z dôvodu zvýšenia objemu obchodu medzi južnými krajinami.

| 2.6 | Napokon hroziaca kríza súvisiaca s nedostatkom vody je ďalším závažným dôsledkom otepľovania podnebia. Pokiaľ sa neprijmú preventívne opatrenia, hrozí, že do roku 2020 by mohla polovica svetového obyvateľstva trpieť nedostatkom vody. Už teraz viac ako 1,5 miliardy ľudí na Zemi nemá prístup k pitnej vode a kanalizáciám. Okrem toho bude na niektorých miestach trpieť nedostatkom vody aj poľnohospodárstvo, čím sa obchod stane strategickou súčasťou presadzovania národných záujmov v oblasti energetickej, klimatickej a potravinovej bezpečnosti. Medzinárodný obchod by mohol pomôcť pri účinnom rozdelení vzácnych zdrojov, a tým prispieť k zníženiu celosvetového tlaku na vodné zdroje. |
| --- | --- |

2.6

Napokon hroziaca kríza súvisiaca s nedostatkom vody je ďalším závažným dôsledkom otepľovania podnebia. Pokiaľ sa neprijmú preventívne opatrenia, hrozí, že do roku 2020 by mohla polovica svetového obyvateľstva trpieť nedostatkom vody. Už teraz viac ako 1,5 miliardy ľudí na Zemi nemá prístup k pitnej vode a kanalizáciám. Okrem toho bude na niektorých miestach trpieť nedostatkom vody aj poľnohospodárstvo, čím sa obchod stane strategickou súčasťou presadzovania národných záujmov v oblasti energetickej, klimatickej a potravinovej bezpečnosti. Medzinárodný obchod by mohol pomôcť pri účinnom rozdelení vzácnych zdrojov, a tým prispieť k zníženiu celosvetového tlaku na vodné zdroje.

3.   Potenciálna úloha obchodu pri šírení technológií na zmiernenie klimatických zmien a prispôsobenie sa im

| 3.1 | Medzivládna skupina expertov pre klimatické zmeny vypracovala zoznam technológií na zmiernenie klimatických zmien a prispôsobenie sa im, ktoré môžu pomôcť pri riešení problémov spojených s klimatickými zmenami. O mnohých týchto technológiách sa práve diskutuje v rámci rokovaní WTO o environmentálnych tovaroch a službách. Ide napríklad o veterné a vodné turbíny, solárne ohrievače vody, solárne panely a zariadenia potrebné pre fungovanie zariadení a technológií využívajúcich energie z obnoviteľných zdrojov. |
| --- | --- |

3.1

Medzivládna skupina expertov pre klimatické zmeny vypracovala zoznam technológií na zmiernenie klimatických zmien a prispôsobenie sa im, ktoré môžu pomôcť pri riešení problémov spojených s klimatickými zmenami. O mnohých týchto technológiách sa práve diskutuje v rámci rokovaní WTO o environmentálnych tovaroch a službách. Ide napríklad o veterné a vodné turbíny, solárne ohrievače vody, solárne panely a zariadenia potrebné pre fungovanie zariadení a technológií využívajúcich energie z obnoviteľných zdrojov.

| 3.2 | Spomínané dauhaské rokovania o environmentálnych tovaroch a službách môžu prispieť k lepšiemu prístupu k tovarom a technológiám rešpektujúcim podnebie. Z krátkodobého hľadiska však môže liberalizácia obchodu priniesť v oblasti ochrany podnebia iba obmedzené výhody. Na veľkú škálu výrobkov, a to najmä na výrobky súvisiace s energiami z obnoviteľných zdrojov, sa uplatňujú nízke alebo mierne colné prekážky (v priemere 2 % v bohatých krajinách a 6 % v rozvojových krajinách). Naopak, prekážky pri investovaní a necolné prekážky naďalej vážne bránia v ich šírení. Ide najmä o technické a priemyselné normy, administratívne obmedzenia, povinné obchodné zastúpenie poskytovateľa služieb v dovážajúcej krajine a obmedzenie činnosti zahraničných podnikov. |
| --- | --- |

3.2

Spomínané dauhaské rokovania o environmentálnych tovaroch a službách môžu prispieť k lepšiemu prístupu k tovarom a technológiám rešpektujúcim podnebie. Z krátkodobého hľadiska však môže liberalizácia obchodu priniesť v oblasti ochrany podnebia iba obmedzené výhody. Na veľkú škálu výrobkov, a to najmä na výrobky súvisiace s energiami z obnoviteľných zdrojov, sa uplatňujú nízke alebo mierne colné prekážky (v priemere 2 % v bohatých krajinách a 6 % v rozvojových krajinách). Naopak, prekážky pri investovaní a necolné prekážky naďalej vážne bránia v ich šírení. Ide najmä o technické a priemyselné normy, administratívne obmedzenia, povinné obchodné zastúpenie poskytovateľa služieb v dovážajúcej krajine a obmedzenie činnosti zahraničných podnikov.

| 3.3 | V súvislosti s budúcou obchodnou stratégiou, ktorú plánuje Európska komisia do roku 2020, sa EHSV domnieva, že toto stanovisko už v určitej miere hodnotí deklarovaný cieľ, ktorým sa majú stanoviť „iniciatívy v oblasti otvorenia obchodu v odvetviach budúcnosti, ako sú ‚ekologické‘ produkty a technológie, produkty a služby špičkových technológií a medzinárodná štandardizácia najmä v rastových oblastiach“. EHSV predovšetkým odporúča, aby sa uskutočnilo viac štúdií o environmentálnom a sociálnom aspekte klimatických zmien vrátane hospodárenia s vodnými zdrojmi. Nabáda občianske spoločnosti v Európe a v tretích krajinách, aby sa ešte pred obchodnými bilaterálnymi a regionálnymi rokovaniami zapojili do štúdií o dosahu, najmä pokiaľ ide o otázku udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

3.3

V súvislosti s budúcou obchodnou stratégiou, ktorú plánuje Európska komisia do roku 2020, sa EHSV domnieva, že toto stanovisko už v určitej miere hodnotí deklarovaný cieľ, ktorým sa majú stanoviť „iniciatívy v oblasti otvorenia obchodu v odvetviach budúcnosti, ako sú ‚ekologické‘ produkty a technológie, produkty a služby špičkových technológií a medzinárodná štandardizácia najmä v rastových oblastiach“. EHSV predovšetkým odporúča, aby sa uskutočnilo viac štúdií o environmentálnom a sociálnom aspekte klimatických zmien vrátane hospodárenia s vodnými zdrojmi. Nabáda občianske spoločnosti v Európe a v tretích krajinách, aby sa ešte pred obchodnými bilaterálnymi a regionálnymi rokovaniami zapojili do štúdií o dosahu, najmä pokiaľ ide o otázku udržateľného rozvoja.

| 3.4 | Medzinárodný obchod môže zohrať úlohu v oblasti prenosu technológií, pokiaľ ide o pitnú vodu (zariadenia na odsoľovanie morskej vody, opätovné využitie použitých vôd a technika úpravy odpadových vôd). Tento aspekt preto treba zahrnúť do všetkých samostatných rokovaní o obchode s environmentálnymi tovarmi a službami, tak ako to odporúča EHSV. |
| --- | --- |

3.4

Medzinárodný obchod môže zohrať úlohu v oblasti prenosu technológií, pokiaľ ide o pitnú vodu (zariadenia na odsoľovanie morskej vody, opätovné využitie použitých vôd a technika úpravy odpadových vôd). Tento aspekt preto treba zahrnúť do všetkých samostatných rokovaní o obchode s environmentálnymi tovarmi a službami, tak ako to odporúča EHSV.

| 3.5 | V oblasti dopravy EHSV podporuje prijatie celosvetových cieľov stanovených Rámcovým dohovorom Organizácie Spojených národov o zmene klímy, a to zníženie emisií v leteckej doprave o 10 % a v námornej doprave o 20 %. Rozhodnutie znížiť spoločným úsilím emisie sa bude vzťahovať aj na odvetvie dopravy, pretože letecký priemysel bude postupne od roku 2012 začlenený do systému EÚ na obchodovanie s emisiami. K tomuto úsiliu by prispela aj európska iniciatíva, ktorej zámerom by bolo stanovenie ambicióznych cieľov v oblasti energetickej účinnosti v doprave na otvorenom mori. |
| --- | --- |

3.5

V oblasti dopravy EHSV podporuje prijatie celosvetových cieľov stanovených Rámcovým dohovorom Organizácie Spojených národov o zmene klímy, a to zníženie emisií v leteckej doprave o 10 % a v námornej doprave o 20 %. Rozhodnutie znížiť spoločným úsilím emisie sa bude vzťahovať aj na odvetvie dopravy, pretože letecký priemysel bude postupne od roku 2012 začlenený do systému EÚ na obchodovanie s emisiami. K tomuto úsiliu by prispela aj európska iniciatíva, ktorej zámerom by bolo stanovenie ambicióznych cieľov v oblasti energetickej účinnosti v doprave na otvorenom mori.

| 3.6 | Väčšia ochrana duševného vlastníctva sa pravidelne uvádza ako jedna z prekážok v šírení čistých technológií a služieb. Štúdie ukázali, že od konca deväťdesiatich rokov sa počet práv duševného vlastníctva, a najmä patentov, výrazne zvýšil. Hoci je pravda, že hlavne patenty umožňujú ich držiteľom obmedziť dostupnosť, využívanie a rozvoj technológií užitočných v boji proti klimatickým zmenám, spomínané nedávne štúdie potvrdili, že duševné vlastníctvo je kľúčovou otázkou pre dlhodobé investície a rozvoj zatiaľ nedostupných technológií. Naopak z krátkodobého hľadiska nepredstavujú najrozhodujúcejšiu prekážku pri šírení čistých technológií. V súčasnosti je priemerná cena patentov na tieto predajné technológie skôr nízka. Dôležitejšie je vyriešiť problémy s nedostatočným vykonávaním a dodržiavaním práv duševného vlastníctva, ktoré sú naďalej prekážkou pri vývoze do niektorých krajín. |
| --- | --- |

3.6

Väčšia ochrana duševného vlastníctva sa pravidelne uvádza ako jedna z prekážok v šírení čistých technológií a služieb. Štúdie ukázali, že od konca deväťdesiatich rokov sa počet práv duševného vlastníctva, a najmä patentov, výrazne zvýšil. Hoci je pravda, že hlavne patenty umožňujú ich držiteľom obmedziť dostupnosť, využívanie a rozvoj technológií užitočných v boji proti klimatickým zmenám, spomínané nedávne štúdie potvrdili, že duševné vlastníctvo je kľúčovou otázkou pre dlhodobé investície a rozvoj zatiaľ nedostupných technológií. Naopak z krátkodobého hľadiska nepredstavujú najrozhodujúcejšiu prekážku pri šírení čistých technológií. V súčasnosti je priemerná cena patentov na tieto predajné technológie skôr nízka. Dôležitejšie je vyriešiť problémy s nedostatočným vykonávaním a dodržiavaním práv duševného vlastníctva, ktoré sú naďalej prekážkou pri vývoze do niektorých krajín.

| 3.7 | Boj proti klimatickým zmenám si vyžaduje rázne spoločné kroky zo strany orgánov verejnej správy na národnej a európskej úrovni. Okrem tlaku trhu (EÚ ETS) musia orgány verejnej správy urýchlene zaviesť cielené finančné a daňové stimuly a podporiť investície do výskumu a vývoja čistých technológií a služieb, ktoré zatiaľ nie sú vhodné pre trh. Územné samosprávy môžu pomôcť pri vývoji čistých technológií prostredníctvom verejného obstarávania. |
| --- | --- |

3.7

Boj proti klimatickým zmenám si vyžaduje rázne spoločné kroky zo strany orgánov verejnej správy na národnej a európskej úrovni. Okrem tlaku trhu (EÚ ETS) musia orgány verejnej správy urýchlene zaviesť cielené finančné a daňové stimuly a podporiť investície do výskumu a vývoja čistých technológií a služieb, ktoré zatiaľ nie sú vhodné pre trh. Územné samosprávy môžu pomôcť pri vývoji čistých technológií prostredníctvom verejného obstarávania.

| 3.8 | Vzájomný kauzálny vzťah medzi otvorením trhu a hospodárskym rastom ponecháva otvorenú otázku zodpovednosti podnikov a spotrebiteľov v dovážajúcich krajinách, pokiaľ ide o emisie. Polovica čínskeho exportu smeruje do Európy a Spojených štátov. Treba zohľadniť otázku „bilancie CO2“, ktorá by sa neobmedzovala iba na primárne zdroje emisií a na nadväzujúce odvetvia, ale zahŕňala by všetky zložky od vzniku výrobku až po jeho distribúciu. |
| --- | --- |

3.8

Vzájomný kauzálny vzťah medzi otvorením trhu a hospodárskym rastom ponecháva otvorenú otázku zodpovednosti podnikov a spotrebiteľov v dovážajúcich krajinách, pokiaľ ide o emisie. Polovica čínskeho exportu smeruje do Európy a Spojených štátov. Treba zohľadniť otázku „bilancie CO2“, ktorá by sa neobmedzovala iba na primárne zdroje emisií a na nadväzujúce odvetvia, ale zahŕňala by všetky zložky od vzniku výrobku až po jeho distribúciu.

| 3.9 | Výbor konštatuje, že vzhľadom na geografické rozptýlenie a silnú geografickú mobilitu v globalizovaných odvetviach je v súčasnosti ťažké presne a vierohodne zmerať obsah CO2 určitého výrobku. Tento problém, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou prostredia, kde sa vykonáva množstvo činností a úloh, neuľahčuje vymedzenie opatrení v oblasti obchodu, ktorých cieľom je informovať spotrebiteľa a zvyšovať jeho povedomie, napríklad prostredníctvom iniciatív súkromného sektora v oblasti označovania, ekologickej značky a vydávania osvedčení. Zmeny v správaní a rozhodovaní jednotlivcov v čase krízy ukazujú, že tieto mechanizmy sa musia podporovať. Podľa výboru však nenahrádzajú normatívnu činnosť orgánov verejnej správy, ktorá zahŕňa aj zavedenie dane z emisií pri zdroji. Výbor odporúča zlepšiť analýzy životného cyklu a prehĺbiť štúdie o komplexných metodologických otázkach týkajúcich sa najmä bilancie CO2, ale tiež finančných aspektov postupného zavedenia takejto bilancie, ktorá sa bude vzťahovať na všetky zainteresované strany zapojené do celého procesu v danom odvetví. |
| --- | --- |

3.9

Výbor konštatuje, že vzhľadom na geografické rozptýlenie a silnú geografickú mobilitu v globalizovaných odvetviach je v súčasnosti ťažké presne a vierohodne zmerať obsah CO2 určitého výrobku. Tento problém, ktorý je neoddeliteľnou súčasťou prostredia, kde sa vykonáva množstvo činností a úloh, neuľahčuje vymedzenie opatrení v oblasti obchodu, ktorých cieľom je informovať spotrebiteľa a zvyšovať jeho povedomie, napríklad prostredníctvom iniciatív súkromného sektora v oblasti označovania, ekologickej značky a vydávania osvedčení. Zmeny v správaní a rozhodovaní jednotlivcov v čase krízy ukazujú, že tieto mechanizmy sa musia podporovať. Podľa výboru však nenahrádzajú normatívnu činnosť orgánov verejnej správy, ktorá zahŕňa aj zavedenie dane z emisií pri zdroji. Výbor odporúča zlepšiť analýzy životného cyklu a prehĺbiť štúdie o komplexných metodologických otázkach týkajúcich sa najmä bilancie CO2, ale tiež finančných aspektov postupného zavedenia takejto bilancie, ktorá sa bude vzťahovať na všetky zainteresované strany zapojené do celého procesu v danom odvetví.

| 3.10 | Každá účinná politika v oblasti životného prostredia musí umožniť rozlišovať výrobky podľa použitých výrobných postupov a metód. Prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo sa stane skutočnosťou iba vtedy, ak bude možné určiť, ktoré výrobky sú vyrobené podľa metód, pri ktorých vzniká iba malé množstvo skleníkových plynov. Určité techniky treba preto uprednostniť pred ostatnými. Ak sa bude spotrebiteľ rozhodovať na základe označovania, ktoré mu umožní zistiť, či bol výrobok vyrobený podľa ekologických postupov, zmení to konkurenčné vzťahy a umožní mu posúdiť, či ide o dva podobné výrobky vyrobené odlišným spôsobom. |
| --- | --- |

3.10

Každá účinná politika v oblasti životného prostredia musí umožniť rozlišovať výrobky podľa použitých výrobných postupov a metód. Prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo sa stane skutočnosťou iba vtedy, ak bude možné určiť, ktoré výrobky sú vyrobené podľa metód, pri ktorých vzniká iba malé množstvo skleníkových plynov. Určité techniky treba preto uprednostniť pred ostatnými. Ak sa bude spotrebiteľ rozhodovať na základe označovania, ktoré mu umožní zistiť, či bol výrobok vyrobený podľa ekologických postupov, zmení to konkurenčné vzťahy a umožní mu posúdiť, či ide o dva podobné výrobky vyrobené odlišným spôsobom.

| 3.11 | Cena CO2 je vo svete diferencovaná, a preto je otázka podobnosti výrobkov – hlavná koncepcia WTO – neoddeliteľnou súčasťou diskusií o obchode a klimatických zmenách. EHSV odporúča vyjasniť ešte predtým, ako bude k dispozícii budúca judikatúra orgánu pre riešenie sporov WTO, do akej miery môžu byť výrobné postupy a metódy dôvodom pre obmedzenie obchodu v záujme ochrany životného prostredia (4). Podľa názoru EHSV by sa mali rozšíriť právomoci Výboru WTO pre obchod a životné prostredie, aby sa vyjasnili právne dôsledky sporu Spojených štátov v otázke kreviet. |
| --- | --- |

3.11

Cena CO2 je vo svete diferencovaná, a preto je otázka podobnosti výrobkov – hlavná koncepcia WTO – neoddeliteľnou súčasťou diskusií o obchode a klimatických zmenách. EHSV odporúča vyjasniť ešte predtým, ako bude k dispozícii budúca judikatúra orgánu pre riešenie sporov WTO, do akej miery môžu byť výrobné postupy a metódy dôvodom pre obmedzenie obchodu v záujme ochrany životného prostredia (4). Podľa názoru EHSV by sa mali rozšíriť právomoci Výboru WTO pre obchod a životné prostredie, aby sa vyjasnili právne dôsledky sporu Spojených štátov v otázke kreviet.

4.   Súvislosť medzi konkurenčnou schopnosťou a podnebím

| 4.1 | Rokovania o obchode a klimatických zmenách zahŕňajú dve časové roviny: v prvom prípade sú potrebné dlhodobé politiky a opatrenia, v druhom prípade ide o krátkodobé opatrenia. Komplexnosť vzťahov medzi obchodnou politikou a politikou v oblasti klimatických zmien spočíva v prekrývaní sa týchto dvoch časových rovín. Účinky opatrení v oblasti klimatických zmien na obchod sa môžu prejaviť okamžite, zatiaľ čo dosah obchodných opatrení bude možné pocítiť až vo veľmi ďalekej budúcnosti. |
| --- | --- |

4.1

Rokovania o obchode a klimatických zmenách zahŕňajú dve časové roviny: v prvom prípade sú potrebné dlhodobé politiky a opatrenia, v druhom prípade ide o krátkodobé opatrenia. Komplexnosť vzťahov medzi obchodnou politikou a politikou v oblasti klimatických zmien spočíva v prekrývaní sa týchto dvoch časových rovín. Účinky opatrení v oblasti klimatických zmien na obchod sa môžu prejaviť okamžite, zatiaľ čo dosah obchodných opatrení bude možné pocítiť až vo veľmi ďalekej budúcnosti.

| 4.2 | V ideálnom svete by bola pre CO2 stanovená jednotná cena, ktorá by umožnila rast svetových hospodárstiev produkujúcich menšie množstvo skleníkových plynov a nespôsobovala by diskrimináciu alebo narušenie hospodárskej súťaže medzi krajinami. Súčasný stav diskusií o klimatických zmenách ukazuje, že takýto svet je ešte ďaleko. Cena CO2 vo svete nebude jednotná ešte mnoho rokov – jeho cena sa v rámci EÚ pohybuje medzi 20 a 30 eur za tonu (v závislosti od očakávaného priemeru) a v zdrvujúcej väčšine ostatných krajín a regiónov je jeho cena nulová. |
| --- | --- |

4.2

V ideálnom svete by bola pre CO2 stanovená jednotná cena, ktorá by umožnila rast svetových hospodárstiev produkujúcich menšie množstvo skleníkových plynov a nespôsobovala by diskrimináciu alebo narušenie hospodárskej súťaže medzi krajinami. Súčasný stav diskusií o klimatických zmenách ukazuje, že takýto svet je ešte ďaleko. Cena CO2 vo svete nebude jednotná ešte mnoho rokov – jeho cena sa v rámci EÚ pohybuje medzi 20 a 30 eur za tonu (v závislosti od očakávaného priemeru) a v zdrvujúcej väčšine ostatných krajín a regiónov je jeho cena nulová.

| 4.3 | EHSV uznáva, že v tomto nedokonalom svete sa riziko straty konkurenčnej schopnosti a presunu CO2 (presunutie výroby v priemyselných odvetviach produkujúcich emisie skleníkových plynov z krajín a regiónov, kde je CO2 najviac zaťažené daňami) týka predovšetkým tej skupiny krajín, ktorá má najväčšiu vôľu zdaňovať emisie CO2, v tomto prípade európskych krajín. Diskusie o vypracovaní a uplatňovaní medzinárodných odvetvových dohôd sa vedú už viac ako desať rokov. Vzhľadom na nedostatok konsenzu ostáva táto otázka nevyriešená, avšak energeticky náročným priemyselným odvetviam sa otvára priestor pre nové možnosti. Rozvoj lacných energií z obnoviteľných zdrojov a inteligentné siete by tiež prispeli k zníženiu rizika straty konkurenčnej schopnosti. |
| --- | --- |

4.3

EHSV uznáva, že v tomto nedokonalom svete sa riziko straty konkurenčnej schopnosti a presunu CO2 (presunutie výroby v priemyselných odvetviach produkujúcich emisie skleníkových plynov z krajín a regiónov, kde je CO2 najviac zaťažené daňami) týka predovšetkým tej skupiny krajín, ktorá má najväčšiu vôľu zdaňovať emisie CO2, v tomto prípade európskych krajín. Diskusie o vypracovaní a uplatňovaní medzinárodných odvetvových dohôd sa vedú už viac ako desať rokov. Vzhľadom na nedostatok konsenzu ostáva táto otázka nevyriešená, avšak energeticky náročným priemyselným odvetviam sa otvára priestor pre nové možnosti. Rozvoj lacných energií z obnoviteľných zdrojov a inteligentné siete by tiež prispeli k zníženiu rizika straty konkurenčnej schopnosti.

| 4.4 | Výbor súhlasí s návrhom Európskej komisie (5), ktorý je v súlade s vyhlásením z marca 2010, na základe ktorého by sa mali európskym podnikom zabezpečiť „rovnaké východiskové podmienky“ vo vzťahu k zahraničným konkurentom. V závislosti od výsledku viacstranných rokovaní o klimatických zmenách by mali odvetvia, ktoré sú najviac vystavené riziku presunu CO2, získať v blízkej budúcnosti ďalšie bezplatné kvóty až do výšky 100 % na začiatku obdobia po skončení platnosti Kjótskeho protokolu (2013 – 2014). |
| --- | --- |

4.4

Výbor súhlasí s návrhom Európskej komisie (5), ktorý je v súlade s vyhlásením z marca 2010, na základe ktorého by sa mali európskym podnikom zabezpečiť „rovnaké východiskové podmienky“ vo vzťahu k zahraničným konkurentom. V závislosti od výsledku viacstranných rokovaní o klimatických zmenách by mali odvetvia, ktoré sú najviac vystavené riziku presunu CO2, získať v blízkej budúcnosti ďalšie bezplatné kvóty až do výšky 100 % na začiatku obdobia po skončení platnosti Kjótskeho protokolu (2013 – 2014).

| 4.5 | Napokon vo fáze, keď sa budú všetky emisné kvóty predávať prostredníctvom dražby a keď bude možné cenu kvót považovať za daň, by mohli opatrenia na cezhraničné vyrovnanie dane kompenzovať problémy so stratou konkurenčnej schopnosti spôsobenou úsilím EÚ, ktoré je v porovnaní s jej obchodnými partnermi mnohonásobne väčšie. Tieto mechanizmy, či už v podobe dovoznej dane alebo mechanizmu na vyrovnanie CO2 na hraniciach alebo povinnosti európskych dovozcov kupovať emisné kredity v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami (tiež známy pod názvom európsky trh s CO2), by boli odpoveďou na potrebu internalizácie klimatických nákladov hospodárskej činnosti v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje EÚ ETS. |
| --- | --- |

4.5

Napokon vo fáze, keď sa budú všetky emisné kvóty predávať prostredníctvom dražby a keď bude možné cenu kvót považovať za daň, by mohli opatrenia na cezhraničné vyrovnanie dane kompenzovať problémy so stratou konkurenčnej schopnosti spôsobenou úsilím EÚ, ktoré je v porovnaní s jej obchodnými partnermi mnohonásobne väčšie. Tieto mechanizmy, či už v podobe dovoznej dane alebo mechanizmu na vyrovnanie CO2 na hraniciach alebo povinnosti európskych dovozcov kupovať emisné kredity v rámci systému EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami (tiež známy pod názvom európsky trh s CO2), by boli odpoveďou na potrebu internalizácie klimatických nákladov hospodárskej činnosti v odvetviach, na ktoré sa vzťahuje EÚ ETS.

| 4.6 | Štúdie ukázali, že počas prvých dvoch fáz implementácie EÚ ETS nedošlo k výraznej strate konkurenčnej schopnosti a výrazným presunom CO2. Objem prideľovaných emisných kvót v období 2005 – 2012 je vysoký a prideľovanie je v zásade bezplatné (6). Vzhľadom na to, že neexistuje svetový trh s CO2, ktorý by bol ideálnym riešením, Európsky hospodársky a sociálny výbor podporuje vznik rôznych systémov stropov emisných kvót a obchodovania s nimi podľa vzoru európskeho systému alebo rovnako účinných iných systémov stropov a obchodovania. Odporúča, aby sa preskúmali všetky problémy a riešenia týkajúce sa ich harmonizácie, pričom by sa malo vychádzať z prípadov regionálnej integrácie a mali by sa zohľadniť fluktuácie výmenných kurzov. |
| --- | --- |

4.6

Štúdie ukázali, že počas prvých dvoch fáz implementácie EÚ ETS nedošlo k výraznej strate konkurenčnej schopnosti a výrazným presunom CO2. Objem prideľovaných emisných kvót v období 2005 – 2012 je vysoký a prideľovanie je v zásade bezplatné (6). Vzhľadom na to, že neexistuje svetový trh s CO2, ktorý by bol ideálnym riešením, Európsky hospodársky a sociálny výbor podporuje vznik rôznych systémov stropov emisných kvót a obchodovania s nimi podľa vzoru európskeho systému alebo rovnako účinných iných systémov stropov a obchodovania. Odporúča, aby sa preskúmali všetky problémy a riešenia týkajúce sa ich harmonizácie, pričom by sa malo vychádzať z prípadov regionálnej integrácie a mali by sa zohľadniť fluktuácie výmenných kurzov.

| 4.7 | V tretej fáze EÚ ETS môže nastať pokles konkurenčnej schopnosti a presun CO2. V tejto fáze je naplánované postupné prideľovanie emisných kvót formou dražby a každoročné znižovanie dostupných emisných kvót, aby sa v roku 2020 dosiahlo zníženie emisií o 20 % v porovnaní s hodnotami z roku 1990. Napokon sa v roku 2025 poskytne do dražby 100 % kvót, pričom v roku 2020 to bude minimálne 70 %. Pokiaľ by sa prijalo rozhodnutie znížiť emisie o 30 %, bolo by vhodné znovu preskúmať a upraviť minimálnu hranicu určenú pre dražbu, a to vzhľadom na výsledky ostatných krajín, ktorých viaže Kodanská dohoda. |
| --- | --- |

4.7

V tretej fáze EÚ ETS môže nastať pokles konkurenčnej schopnosti a presun CO2. V tejto fáze je naplánované postupné prideľovanie emisných kvót formou dražby a každoročné znižovanie dostupných emisných kvót, aby sa v roku 2020 dosiahlo zníženie emisií o 20 % v porovnaní s hodnotami z roku 1990. Napokon sa v roku 2025 poskytne do dražby 100 % kvót, pričom v roku 2020 to bude minimálne 70 %. Pokiaľ by sa prijalo rozhodnutie znížiť emisie o 30 %, bolo by vhodné znovu preskúmať a upraviť minimálnu hranicu určenú pre dražbu, a to vzhľadom na výsledky ostatných krajín, ktorých viaže Kodanská dohoda.

5.   Odpoveď EÚ: balík v oblasti energetiky a klimatických zmien a jeho dôsledky pre obchod

| 5.1 | Vzhľadom na riziko poklesu konkurenčnej schopnosti a presunu CO2 vyplývajúcich z postupného obchodovania s kvótami formou dražby a zo stanovenia stropu emisií v roku 2020 Komisia vo svojom balíku v oblasti energetiky a klimatických zmien navrhuje postupovať v dvoch etapách. V prvej etape sa určia najviac ohrozené odvetvia na základe dvoch kritérií: intenzita obchodu (miera otvorenia mimoeurópskemu obchodu) a vplyv ceny CO2. Prvý zoznam „citlivých odvetví“ bol zostavený v decembri 2009 a prehodnotí sa každých 5 rokov. Komisia preskúmala 200 až 300 odvetví (7). EHSV odporúča, aby 100 % bezplatných emisných kvót na základe spoločných ukazovateľov výkonnosti mohli od roku 2013 využiť iba tie odvetvia, ktoré splnia obe kritériá (cena CO2 a intenzita obchodu). Pri prvom preskúmaní sa stanovil veľmi malý počet odvetví. Výbor poznamenáva, že v súlade s uvedenou požiadavkou splnilo obe kritériá ceny CO2 a intenzity obchodu iba 11 odvetví (8). |
| --- | --- |

5.1

Vzhľadom na riziko poklesu konkurenčnej schopnosti a presunu CO2 vyplývajúcich z postupného obchodovania s kvótami formou dražby a zo stanovenia stropu emisií v roku 2020 Komisia vo svojom balíku v oblasti energetiky a klimatických zmien navrhuje postupovať v dvoch etapách. V prvej etape sa určia najviac ohrozené odvetvia na základe dvoch kritérií: intenzita obchodu (miera otvorenia mimoeurópskemu obchodu) a vplyv ceny CO2. Prvý zoznam „citlivých odvetví“ bol zostavený v decembri 2009 a prehodnotí sa každých 5 rokov. Komisia preskúmala 200 až 300 odvetví (7). EHSV odporúča, aby 100 % bezplatných emisných kvót na základe spoločných ukazovateľov výkonnosti mohli od roku 2013 využiť iba tie odvetvia, ktoré splnia obe kritériá (cena CO2 a intenzita obchodu). Pri prvom preskúmaní sa stanovil veľmi malý počet odvetví. Výbor poznamenáva, že v súlade s uvedenou požiadavkou splnilo obe kritériá ceny CO2 a intenzity obchodu iba 11 odvetví (8).

| 5.2 | Právne nezáväzná a nedostatočne ambiciózna Kodanská dohoda naďalej značne zaostáva za očakávaným výsledkom EHSV, ktoré výbor vyjadril vo svojom vyhlásení z novembra 2009. Dohoda má deklaratívny charakter a nemá právnu silu zmluvy; okrem toho nevyriešila ani otázku budúcnosti Kjótskeho protokolu. Jej prínos je však v tom, že poskytuje počiatočný základ pre zaznamenanie a porovnanie úsilia jednotlivých krajín v znižovaní emisií. V prílohe Kodanskej zmluvy zopakovala EÚ svoj záväzok znížiť emisie skleníkových plynov o 30 % v prípade, že ostatné priemyselné krajiny prijmú porovnateľný záväzok. |
| --- | --- |

5.2

Právne nezáväzná a nedostatočne ambiciózna Kodanská dohoda naďalej značne zaostáva za očakávaným výsledkom EHSV, ktoré výbor vyjadril vo svojom vyhlásení z novembra 2009. Dohoda má deklaratívny charakter a nemá právnu silu zmluvy; okrem toho nevyriešila ani otázku budúcnosti Kjótskeho protokolu. Jej prínos je však v tom, že poskytuje počiatočný základ pre zaznamenanie a porovnanie úsilia jednotlivých krajín v znižovaní emisií. V prílohe Kodanskej zmluvy zopakovala EÚ svoj záväzok znížiť emisie skleníkových plynov o 30 % v prípade, že ostatné priemyselné krajiny prijmú porovnateľný záväzok.

| 5.3 | Vzhľadom na záväzok ostatných priemyselných krajín by sa mohla EÚ pridržiavať svojho cieľa znížiť emisie o 20 %. Rozhodla by sa tak obmedziť možné problémy so stratou konkurenčnej schopnosti a presunu CO2, ktorým čelia európske odvetvia podliehajúce EÚ ETS. Napriek tomu táto voľba úplne neodstráni problém presunu CO2, a to z dvoch dôvodov:






  — | po prvé, ciele a záväzky ostatných krajín sú uvedené iba v prílohe Kodanskej dohody bez jasného vymedzenia akýchkoľvek právnych mechanizmov porovnávania emisií medzi krajinami; |
| --- | --- | --- |

5.3

Vzhľadom na záväzok ostatných priemyselných krajín by sa mohla EÚ pridržiavať svojho cieľa znížiť emisie o 20 %. Rozhodla by sa tak obmedziť možné problémy so stratou konkurenčnej schopnosti a presunu CO2, ktorým čelia európske odvetvia podliehajúce EÚ ETS. Napriek tomu táto voľba úplne neodstráni problém presunu CO2, a to z dvoch dôvodov:

—

po prvé, ciele a záväzky ostatných krajín sú uvedené iba v prílohe Kodanskej dohody bez jasného vymedzenia akýchkoľvek právnych mechanizmov porovnávania emisií medzi krajinami;

| — | po druhé, napriek tomu, že niektoré krajiny vo svete ohlásili vytvorenie trhu s CO2 (Kanada v roku 2010, Austrália v roku 2011, Spojené štáty v roku 2012), dátumy začiatku ich spustenia neustále posúvajú. Očakávané ceny CO2 na týchto zatiaľ veľmi obmedzených trhoch ostávajú pod priemerom európskej ceny. |
| --- | --- |

—

po druhé, napriek tomu, že niektoré krajiny vo svete ohlásili vytvorenie trhu s CO2 (Kanada v roku 2010, Austrália v roku 2011, Spojené štáty v roku 2012), dátumy začiatku ich spustenia neustále posúvajú. Očakávané ceny CO2 na týchto zatiaľ veľmi obmedzených trhoch ostávajú pod priemerom európskej ceny.

| 5.4 | Keďže EÚ podmienila svoj záväzok znížiť emisie o 30 % do roku 2020 úsilím a záväzkami ostatných krajín, stala sa závislou od hypotetickej viacstrannej dohody s cieľom vyvolať skutočnú zmenu smerom k nízkouhlíkovému modelu a dosiahnuť tak do roku 2050 zníženie svojich emisií o 75 %. Bez ohľadu na akúkoľvek podmienku a cieľ takéhoto typu sa v Spojených štátoch a v Číne postupná „dekarbonizácia“ hospodárstva chápe ako jednostranný prístup zdola nahor v podobe investícií a inovácií. V určitom zmysle stavia Kodanská dohoda na technológiách. Je to výzva, ktorej musí čeliť i Európa. |
| --- | --- |

5.4

Keďže EÚ podmienila svoj záväzok znížiť emisie o 30 % do roku 2020 úsilím a záväzkami ostatných krajín, stala sa závislou od hypotetickej viacstrannej dohody s cieľom vyvolať skutočnú zmenu smerom k nízkouhlíkovému modelu a dosiahnuť tak do roku 2050 zníženie svojich emisií o 75 %. Bez ohľadu na akúkoľvek podmienku a cieľ takéhoto typu sa v Spojených štátoch a v Číne postupná „dekarbonizácia“ hospodárstva chápe ako jednostranný prístup zdola nahor v podobe investícií a inovácií. V určitom zmysle stavia Kodanská dohoda na technológiách. Je to výzva, ktorej musí čeliť i Európa.

| 5.5 | Ak si chce Európa vybudovať ekologické hospodárstvo a udržať popredné miesto v tejto oblasti, mala by vo vlastnom záujme a v záujme ochrany podnebia pokračovať vo svojom veľmi ambicióznom cieli, ktorým je dosiahnuť v roku 2050 postupné zníženie emisií CO2 o 80 %, pričom napríklad strednodobým cieľom by mohlo byť zníženie o 25 až 40 % v období rokov 2020 až 2030. Výbor navrhuje vypracovať analýzy dosahu (oblasť životného prostredia, zamestnanosti a rozvoja), aby sa mohli naplánovať prechodné obdobia medzi rokmi 2020 a 2050. |
| --- | --- |

5.5

Ak si chce Európa vybudovať ekologické hospodárstvo a udržať popredné miesto v tejto oblasti, mala by vo vlastnom záujme a v záujme ochrany podnebia pokračovať vo svojom veľmi ambicióznom cieli, ktorým je dosiahnuť v roku 2050 postupné zníženie emisií CO2 o 80 %, pričom napríklad strednodobým cieľom by mohlo byť zníženie o 25 až 40 % v období rokov 2020 až 2030. Výbor navrhuje vypracovať analýzy dosahu (oblasť životného prostredia, zamestnanosti a rozvoja), aby sa mohli naplánovať prechodné obdobia medzi rokmi 2020 a 2050.

| 5.6 | Uvedený strednodobý cieľ musia sprevádzať regulačné a daňové opatrenia, ktoré podporia ďalšie investície do výskumu a vývoja čistých technológií. Ako sa zdôrazňuje v oznámení Komisie na tému Európa 2020 (9), investície do výskumu a vývoja v Európe nedosahujú ani 2 % v porovnaní s 2,6 % v USA a 3,4 % v Japonsku, pričom dôvodom sú najmä nižšie súkromné investície. Táto miera výdavkov do výskumu a vývoja je v rozpore s cieľmi EÚ (3 %) a problematikou klimatických zmien. V záujme priblíženia sa k tomuto cieľu výbor navrhuje prehĺbiť analýzy dosahu (oblasť životného prostredia, zamestnanosti a rozvoja), aby sa mohol naplánovať prechod do ďalšej fázy v roku 2020 a do nasledujúcich fáz (2030, 2040, 2050). |
| --- | --- |

5.6

Uvedený strednodobý cieľ musia sprevádzať regulačné a daňové opatrenia, ktoré podporia ďalšie investície do výskumu a vývoja čistých technológií. Ako sa zdôrazňuje v oznámení Komisie na tému Európa 2020 (9), investície do výskumu a vývoja v Európe nedosahujú ani 2 % v porovnaní s 2,6 % v USA a 3,4 % v Japonsku, pričom dôvodom sú najmä nižšie súkromné investície. Táto miera výdavkov do výskumu a vývoja je v rozpore s cieľmi EÚ (3 %) a problematikou klimatických zmien. V záujme priblíženia sa k tomuto cieľu výbor navrhuje prehĺbiť analýzy dosahu (oblasť životného prostredia, zamestnanosti a rozvoja), aby sa mohol naplánovať prechod do ďalšej fázy v roku 2020 a do nasledujúcich fáz (2030, 2040, 2050).

| 5.7 | V oboch prípadoch, či už ide o nedostatočne ambicióznu alebo naopak odvážnu voľbu, sa členské krajiny EÚ vystavujú riziku, že budú ešte niekoľko rokov jednými z mála krajín, ktoré prostredníctvom trhu na výmenu emisných kvót stanovujú cenu CO2 (za primeranú cenu). Popri svojich vysokých ambíciách v súvislosti s viacstrannými rokovaniami na budúcich konferenciách strán v Mexiku (2010) a v Indii (2011) nesmie Európa zabúdať na prístup „zdola nahor“ v oblasti výskumu, inovácií a investícií. Ak sa však EÚ zameria výlučne na vplyv trhu s CO2, môže zanedbať ostatné politiky, ktoré môžu podnietiť výskum, inovácie a investície. V porovnaní s Áziou a Amerikou je zrejmé, že rôzne plány obnovy v Európe nesplnili svoj cieľ. V porovnaní s Áziou a Amerikou je zrejmé, že rôzne plány obnovy v Európe nesplnili svoj cieľ. |
| --- | --- |

5.7

V oboch prípadoch, či už ide o nedostatočne ambicióznu alebo naopak odvážnu voľbu, sa členské krajiny EÚ vystavujú riziku, že budú ešte niekoľko rokov jednými z mála krajín, ktoré prostredníctvom trhu na výmenu emisných kvót stanovujú cenu CO2 (za primeranú cenu). Popri svojich vysokých ambíciách v súvislosti s viacstrannými rokovaniami na budúcich konferenciách strán v Mexiku (2010) a v Indii (2011) nesmie Európa zabúdať na prístup „zdola nahor“ v oblasti výskumu, inovácií a investícií. Ak sa však EÚ zameria výlučne na vplyv trhu s CO2, môže zanedbať ostatné politiky, ktoré môžu podnietiť výskum, inovácie a investície. V porovnaní s Áziou a Amerikou je zrejmé, že rôzne plány obnovy v Európe nesplnili svoj cieľ. V porovnaní s Áziou a Amerikou je zrejmé, že rôzne plány obnovy v Európe nesplnili svoj cieľ.

| 5.8 | Európsky hospodársky a sociálny výbor odporúča, aby sa k otázke riešenia presunu CO2 pristupovalo obozretne a pragmaticky. V súlade so strategickými záujmami EÚ by sa malo naďalej uplatňovať bezplatné prideľovanie emisných kvót, ktoré je už aj tak vo veľkej miere rozšírené. Cezhraničné prispôsobenie dane nebude možné odôvodniť v rámci WTO, pokiaľ Európska únia bude naďalej presadzovať pridelenie bezplatných emisných kvót – systém EÚ na obchodovanie s emisiami totiž bude možné považovať za daň (a teda upraviť na hraniciach) iba v prípade, ak budú všetky kvóty poskytnuté do dražby. Najlepším riešením by bolo, ak by sa takéto prispôsobenie použilo len dočasne a na obmedzený počet colných položiek, a to na základe preukázaného rizika presunu emisií CO2, a v prípade, že sa bezplatné kvóty vyčerpajú. Pred orgánom pre riešenie sporov WTO možno obhájiť iba presne cielené prispôsobenie zdôvodnené jediným cieľom, ktorým je udržanie zvýšenia teploty do 2 °C, čo je vlastne hlavným prínosom konferencie v Kodani. |
| --- | --- |

5.8

Európsky hospodársky a sociálny výbor odporúča, aby sa k otázke riešenia presunu CO2 pristupovalo obozretne a pragmaticky. V súlade so strategickými záujmami EÚ by sa malo naďalej uplatňovať bezplatné prideľovanie emisných kvót, ktoré je už aj tak vo veľkej miere rozšírené. Cezhraničné prispôsobenie dane nebude možné odôvodniť v rámci WTO, pokiaľ Európska únia bude naďalej presadzovať pridelenie bezplatných emisných kvót – systém EÚ na obchodovanie s emisiami totiž bude možné považovať za daň (a teda upraviť na hraniciach) iba v prípade, ak budú všetky kvóty poskytnuté do dražby. Najlepším riešením by bolo, ak by sa takéto prispôsobenie použilo len dočasne a na obmedzený počet colných položiek, a to na základe preukázaného rizika presunu emisií CO2, a v prípade, že sa bezplatné kvóty vyčerpajú. Pred orgánom pre riešenie sporov WTO možno obhájiť iba presne cielené prispôsobenie zdôvodnené jediným cieľom, ktorým je udržanie zvýšenia teploty do 2 °C, čo je vlastne hlavným prínosom konferencie v Kodani.

| 5.9 | Zo strednodobého hľadiska takáto voľba predpokladá dôsledné financovanie európskej politiky v oblasti zmierňovania klimatických zmien. Táto politika sa už teraz uskutočňuje prostredníctvom skúšobných projektov v oblasti zachytávania a ukladania CO2 a zahŕňa výbor na monitorovanie investícií a sprístupnenie duševného vlastníctva. Dočasné adaptačné opatrenia budú vierohodné iba vtedy, ak ich budú sprevádzať inovačné politiky, ktorých cieľom bude hľadanie riešení v oblasti udržateľného rozvoja. |
| --- | --- |

5.9

Zo strednodobého hľadiska takáto voľba predpokladá dôsledné financovanie európskej politiky v oblasti zmierňovania klimatických zmien. Táto politika sa už teraz uskutočňuje prostredníctvom skúšobných projektov v oblasti zachytávania a ukladania CO2 a zahŕňa výbor na monitorovanie investícií a sprístupnenie duševného vlastníctva. Dočasné adaptačné opatrenia budú vierohodné iba vtedy, ak ich budú sprevádzať inovačné politiky, ktorých cieľom bude hľadanie riešení v oblasti udržateľného rozvoja.

V Bruseli 26. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Článok XX WTO. Článok XX Všeobecnej dohody o clách a obchode umožňuje uplatniť výnimku z pravidiel voľného obchodu, pokiaľ sú takéto opatrenia odôvodnené v záujme ochrany životného prostredia.

1

(2)  Commerce et changement climatique, WTO a Environmentálny program Organizácie Spojených národov, jún 2009.

2

Commerce et changement climatique

(3)  CESE 461/2010 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

3

(4)  Pozri poznámku pod čiarou 16.

4

(5)  Smernica 2009/29/ES, Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 63.

5

(6)  Prvá fáza EÚ ETS (2005 – 2007) bola skúšobnou fázou učenia sa a umožnila stanoviť cenu CO2, zaviesť voľné obchodovanie s emisnými kvótami v celej EÚ a zriadiť infraštruktúru nevyhnutnú na monitorovanie a overovanie skutočných emisií príslušných podnikov a poskytovanie správ o emisiách. Druhá fáza (2008 – 2012) sa časovo zhoduje s prvým päťročným obdobím plnenia záväzku Kjótskeho protokolu, počas ktorého musí EÚ a jej členovia splniť svoje ciele týkajúce sa emisií stanovené protokolom. Nadmerné prideľovanie kvót počas prvej fázy viedlo k prudkému poklesu ceny CO2 na začiatku druhej fázy. V niektorých odvetviach naďalej pretrváva nadmerné prideľovanie kvót.

6

2

2

(7)  Pozri článok 10a ods. 15 smernice 2003/87/ES, podľa ktorého „Odvetvie alebo pododvetvie sa považuje za odvetvie alebo pododvetvie, ktoré čelí vysokému riziku úniku uhlíka, ak: by suma priamych a nepriamych dodatočných nákladov spôsobených vykonávaním tejto smernice viedla priamo alebo nepriamo k podstatnému zvýšeniu výrobných nákladov, vypočítanému ako pomer hrubej pridanej hodnoty, a to najmenej o 5 %; ak intenzita obchodu s tretími krajinami definovaná ako pomer medzi celkovou hodnotou vývozov do tretích krajín plus hodnotou dovozov z tretích krajín a celkovým objemom trhu pre Spoločenstvo (ročný obrat spolu s celkovým dovozom z tretích krajín) je vyššia ako 10 %.“ Ide o tieto odvetvia: výroba škrobu a škrobových výrobkov, výroba cukru, výroba iných nedestilovaných kvasených nápojov, výroba etylalkoholu kvasením, výroba papieru a lepenky, výroba rafinovaných ropných produktov, výroba plochého skla, výroba dutého skla, výroba keramických obkladačiek a dlaždíc, výroba liatinových rúr, výroba olova, zinku a cínu. Ak by sme k týmto dvom kritériám pridali kritérium dodatočných 30 % nákladov alebo otvorenie trhu, zoznam sa rozšíri o 16 odvetví, teda celkom pôjde o 27 odvetví.

7

(8)  Rozhodnutie Komisie z 24. decembra 2009 oznámené v dokumente C(2009) 10251 (1), Ú. v. EÚ L 1, 5.1.2010, s. 10 – 18.

8

(9)  KOM(2010) 2020 v konečnom znení, „EURÓPA 2020: Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu“.

9

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/21 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/21

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Vzťahy medzi EÚ a ASEAN“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 21/04

Spravodajca: pán Claudio CAPELLINI

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 26. februára 2009 podľa článku 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Vzťahy medzi EÚ a ASEAN“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 11. mája 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 26. mája) prijal 163 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 5 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   EHSV zdôrazňuje kľúčovú úlohu a potrebu obnovených a dôraznejších vzťahov medzi inštitúciami Spoločenstva a ASEAN. Toto stanovisko je v tomto zmysle pokračovaním niekoľkých predchádzajúcich iniciatív EHSV na túto tému (1), ktoré už pred viac než desaťročím zdôrazňovali význam väčšieho angažovania EÚ smerom k juhovýchodnej Ázii a poukazovali na to, ako by EÚ mohla podstatne prispieť k regionálnej integrácii v Ázii.

1.2   EHSV však konštatuje, že v partnerstve medzi EÚ a ASEAN nebol doteraz dosiahnutý želaný pokrok. Napriek aj finančnému úsiliu vyvinutému hlavne v posledných rokoch na podporu štruktúrovaného dialógu medzi EÚ a ASEAN v rôznych oblastiach (politika, spolupráca, obchod atď.) sú konkrétne výsledky slabé a dialóg s inými občianskymi spoločnosťami a medzi nimi ukazuje, že jeho možnosti ešte nie sú celkom využité. Minulé desaťročie predstavuje skôr nevyužitú príležitosť než príležitosť na posilnenie partnerstva s oblasťou považovanou za strategickú pre záujmy EÚ vo svete (2). Príznačný je prípad obchodných rokovaní. Kým EÚ a ASEAN urobili v rokovaniach prestávku, uzavrelo ASEAN obchodné dohody s inými hlavnými geopolitickými aktérmi (Čínou, Indiou, Austráliou a prebiehajú rokovania s USA, Južnou Kóreou a Japonskom).

1.3   V súčasnom výrazne zmenenom medzinárodnom kontexte, v ktorom sa na jednej strane posilnili politické a hospodárske väzby v porovnaní s predchádzajúcim desaťročím, ale na druhej strane sa objavili nové príležitosti na integráciu a dialóg, chce EHSV v tomto stanovisku predložiť úvahy a užitočné operatívne návrhy na oživenie vzťahov medzi EÚ a ASEAN.

1.4   Výbor zdôrazňuje, že záruka dôstojnej práce a dodržiavanie ôsmich konvencií Medzinárodnej organizácie práce, ktoré prestavujú základné pracovné normy, stále zostáva nevyhnutnou podmienkou pre napredovanie v regionálnom partnerstve. V prípade Barmy sa k tomu pripája aj problém ochrany ľudských práv, ktorý predstavuje neprekonateľnú prekážku možného otvorenia rokovaní s touto krajinou, na čo dôrazne poukázal aj Európsky parlament v januári 2008. EHSV preto víta, že obchodné rokovania medzi EÚ a ASEAN sa usilujú o dosiahnutie ambicióznejších cieľov než iné obchodné dohody ASEAN, hlavne pokiaľ ide o pracovné a environmentálne normy a sociálny dialóg (3). V tomto zmysle treba bilaterálny prístup (pozri bod 4.2.2) chápať skôr ako základný predpoklad na dosiahnutie hospodárskych a obchodných dohôd, a nie ako upustenie od týchto dohôd na regionálnej alebo multilaterálnej úrovni. Vo svojom stanovisku na tému „Rokovania o nových obchodných dohodách – postoj EHSV“ (CESE 773/2008) z apríla 2008 výbor poukázal na to, že Komisia by mala v týchto a ďalších rokovaniach, o ktorých sa hovorí v oznámení Globálna Európa, zabezpečiť, aby 27 dohovorov uvedených v systéme všeobecných preferencií GSP Plus predstavovalo minimálnu hranicu pre diskusie o kapitole udržateľného vývoja v rámci rokovaní s ázijskými krajinami. Sem patria aj rokovania s krajinami ASEAN. V stanovisku sa však uznáva, že tu bude potrebné individuálne vyhodnocovanie. V tomto stanovisku sa tiež jasne uvádza, že bilaterálne dohody (pozri bod 1.2) „by mali byť zlučiteľné s multilateralizmom a prípadne by ho mali aj posilňovať“.

1.5   Skúsenosti ukazujú, že spolupráca a dialóg s medzinárodnými partnermi v rôznych častiach sveta prináša pre zúčastnené strany výhody. Poskytujú možnosť vzájomne sa lepšie pochopiť a efektívnejší prístup k riešeniu aktuálnych výziev a problémov. EHSV preto zdôrazňuje potrebu väčšieho zapojenia sociálnych partnerov a organizácii občianskej spoločnosti tak na európskej úrovni, ako aj na úrovni tretích krajín, do procesu hodnotenia dosahu na sociálnu a hospodársku udržateľnosť dohôd o voľnom obchode s krajinami ASEAN a na zraniteľnosť sociálnych skupín, ktoré sú najviac vystavené konkurencii. Zdôrazňuje tiež, že je nutné podporiť posilňovanie občianskej spoločnosti a udržateľného rozvoja v rámci štruktúrovaného dialógu medzi EÚ a ASEAN. V tejto súvislosti stojí za to tiež poukázať na skutočnosť, že v krajinách ASEAN, v ktorých organizácie občianskej spoločnosti zapustili hlbšie korene (napríklad Indonézia, Thajsko a Filipíny), boli vzťahy s EÚ oveľa efektívnejšie. V súčasnom období ide hlavne o to nájsť účinné formy spolupráce aj s tými najslabšími organizáciami občianskej spoločnosti v iných krajinách tohto regiónu.

1.6   V tejto súvislosti si EHSV želá a je ochotný v spolupráci s inými inštitúciami Spoločenstva zohrať úlohu stimulátora, katalyzátora a odborného poradcu s cieľom posilniť dialóg s občianskou spoločnosťou členských krajín ASEAN, najmä s jej najslabšími článkami. Určite by to bolo ľahšie a lepšie v úzkej spolupráci a integrácii s novou diplomatickou službou pre vonkajšie vzťahy EÚ.

1.7   Výbor navrhuje vytvoriť integrovanú platformu zahrňujúcu sociálne organizácie EÚ a ASEAN na podporu kľúčových tém medziregionálneho integračného procesu, ako aj posilnenie organizácií zastupujúcich záujmy miestnej občianskej spoločnosti, predovšetkým v tých krajinách, kde majú tieto organizácie slabšie postavenie. Tento nový nástroj spolupráce medzi aktérmi občianskej spoločnosti EÚ a AESAN by podporil integrovanú stratégiu vytvárania kapacít prostredníctvom výmeny skúseností s prípadovými štúdiami a rôznymi aspektmi procesu integrácie: sociálnym a kultúrnym dialógom, spoluprácou v oblasti vedy a výroby, službami všeobecného záujmu, krízovým manažmentom, atď.

1.8   V tejto súvislosti výbor navrhuje preveriť, či by bolo možné zriadiť európsku nadáciu špecificky zameranú na sociálny, občiansky, profesijný a medzikultúrny dialóg medzi EÚ a ASEAN, a to prípadne aj zapojením nadácie ASEAN Foundation
   (4)
  a/alebo nadácie Asia Europe Foundation (ASEF)
   (5). V rámci realistického ročného program činnosti by sa mohlo vykonávať užitočné monitorovanie pre zainteresované verejné inštitúcie Spoločenstva.

1.9   Výbor okrem toho navrhuje, aby sa v krátkom čase začalo s prípravou výročnej správy o stave modelov a systémov účasti v ASEAN na hodnotenie dosiahnutého pokroku, so špecifickým zameraním na rôzne oblasti ako napr. potravinovú bezpečnosť, vodu, zdravie, atď. Táto správa by umožnila pravidelne mapovať a monitorovať činnosť vykonávanú konkrétne na podporu sociálnych a kultúrnych aspektov a mohla by tiež umožniť porovnanie s obdobnými modelmi a činnosťami, ktoré vykonávajú hlavné medzinárodné organizácie, v prvom rade FAO, ale iní svetoví aktéri (napr. USA, Japonsko, atď.).

1.10   Na podporu dialógu a inštitucionálnej spolupráce medzi sociálnymi partnermi výbor navrhuje začať stály dialóg medzi činiteľmi združenia ASEAN a delegátmi v EHSV a podporovať pravidelné stretnutia a spoluprácu medzi inštitúciami, aj v spojení s najdôležitejšími podujatiami organizácie a najdôležitejšími výmenami názorov v rámci štruktúrovaného dialógu medzi EÚ a ASEAN a ASEM. Napríklad Komisia by mala podporiť stály dialóg medzi predstaviteľmi združenia ASEAN na všetkých úrovniach a predstaviteľmi organizovanej občianskej spoločnosti EÚ (a zainteresovaných štátov) na základe reálneho spoločného akčného programu (napr. diskusie o stanoviskách EHSV v krajinách, ktoré sú členmi ASEAN). Výsledky tejto činnosti by mali mať podobu zrozumiteľných kvalitatívnych a kvantitatívnych hodnotení v rôznych jazykoch EÚ a krajín AESAN. Fórum EÚ – ASEAN vytvorené v tejto súvislosti z podnetu EHSV by sa mohlo stretnúť so záujmom mnohých inštitúcií a verejných a súkromných organizácií.

2.   ASEAN: charakteristika a vývoj

2.1   Od svojho vzniku podnes prešlo združenie AESAN pomaly a postupne procesom dozrievania, v rámci ktorého získalo inú a zložitejšiu podobu. Združenie ASEAN vzniklo v geopolitickej realite studenej vojny z potreby územnej bezpečnosti, uznania štátov, ktoré krátko predtým získali nezávislosť, a snahy o podporu multilateralizmu. ASEAN postupne proces regionálnej integrácie rozšírilo, a to spočiatku na hospodársku a obchodnú oblasť a neskôr, aj pod vplyvom hospodárskej krízy v roku 1997, začalo modernejší proces inštitucionálnej, politickej, hospodárskej, sociálnej a kultúrnej integrácie.

2.2   Od podpisu zakladajúcich zmlúv Európskeho spoločenstva a ešte viac od prijatia spoločnej európskej meny a rozšírenia smerom na východ EÚ predstavuje pre ASEAN „prirodzený zdroj inšpirácie“ a „štruktúrovaný dialóg“ EÚ – ASEAN určite ovplyvnil posledný vývoj integrácie v juhovýchodnej Ázii. Charta ASEAN z 15. decembra 2008 (6) dala tomuto združeniu právnu subjektivitu. Pri príležitosti 14. summitu hláv štátov a vlád v roku 2009 ASEAN vytýčil plán vytvorenia spoločného trhu do roku 2015. Spoločenstvo ASEAN si teda vytvorilo štruktúru s troma piliermi: hospodárske spoločenstvo (AEC), politické a bezpečnostné spoločenstvo (APSC) a sociálne a kultúrne spoločenstvo (ASCC) (7).

2.3   Vytváranie hospodárskeho spoločenstva začalo po obchodnej liberalizácii podľa dohody AFTA (ASEAN Free Trade Area) a liberalizácie v oblasti investícií medzi krajinami ASEAN na základe dohody AIA (ASEAN Investment Area) s päťročnou výnimkou pre krajiny CLMV (8). Politické a bezpečnostné spoločenstvo však aj naďalej využíva hlavne formu medzivládneho dialógu. Sociálna a kultúrna spolupráca sa týka hlavne oblasti vzdelávania, rozvoja ľudských zdrojov, IKT, verejnej služby, blahobytu, zmenšovania chudoby, potravinovej bezpečnosti, prevencie a monitorovania infekčných ochorení, manažmentu prírodných katastrof, ochrany práv dieťaťa, žien a osôb s postihnutím, ochrany životného prostredia.

2.4   Inštitucionálne posilnenie združenia ASEAN sprevádzalo zvýšenie medzinárodnej úlohy tejto organizácie. Dohody o voľnom obchode s Austráliou a Novým Zélandom, s Čínou a s Indiou nadobudli platnosť 1. januára 2010. Dohoda s Austráliou a Novým Zélandom (ASEAN-Australia-New Zealand Free Trade Area, AANZFTA) počíta s liberalizáciou obchodu s tovarom (99 % výrobkov dovážaných z Indonézie, Malajzie, Filipín a Vietnamu), službami a investíciami.

2.5   Dohoda s Čínou (China ASEAN Free Trade Area, CAFTA) obsahuje zrušenie colných sadzieb pre 7000 skupín tovaru (približne 90 % colných položiek) a vytvorenie integrovaného trhu, ktorý zahŕňa približne 1,9 miliárd osôb s objemom obchodu približne 4,5 miliárd dolárov. Krajinám CLMV bolo priznané prechodné obdobie do roku 2015.

2.6   Dohoda s Indiou (ASEAN India Trade In Goods, TIG) počíta s postupnou liberalizáciou colných sadzieb pre vyše 90 % obchodovaných produktov vrátane „špeciálnych produktov“ ako palmový olej, káva, čaj a čierne korenie. Aj v tomto prípade dohoda predpokladá vytvorenie jednotného integrovaného trhu s viac než 1,8 mld. osôb.

2.7   ASEAN okrem toho udržuje privilegované vzťahy politickej a hospodárskej spolupráce s Južnou Kóreou, Japonskom a Čínou (blok ASEAN+3) a s USA, ktoré, ako je známe, majú strategické záujmy v juhovýchodnom Tichomorí a už uzavreli dohodu o voľnom obchode so Singapurom. Osobitne zaujímavý je návrh prezidenta Obamu (rokovania prebiehajú od začiatku marca) rozšíriť Trans-Pacific Partnership-TPP (v súčasnosti zahŕňajúce Brunej, Čile, Nový Zéland a Singapur) aj na Austráliu, Peru a Vietnam.

3.   Súčasný stav vzťahov medzi EÚ a ASEAN

3.1   Význam vzťahov medzi EÚ a ASEAN je zrejmý pri pohľade na obchodné a finančné vzťahy medzi týmto dvoma geografickými a hospodárskymi blokmi. V oznámení „Globálna Európa“ z roku 2006 Komisia zaradila ASEAN medzi prioritné trhy vzhľadom na významný rastový potenciál: v období rokov 2004 až 2008 vzrástla obchodná výmena tovaru a služieb medzi EÚ a ASEAN o viac než 25 % a v roku 2008 dosiahla 175 miliárd EUR (údaje GR TRADE).

3.2   ASEAN je po USA a Číne v súčasnom období tretím najväčším obchodným partnerom EÚ s približne 70 % podielom na celkovom dovoze. Obchodná bilancia medzi EÚ a ASEAN zaznamenala značný deficit rovnajúci sa v roku 2008 približne 25 miliardám EUR. EÚ dováža prevažne strojné zariadenia (29,9 miliárd EUR v roku 2008) a poľnohospodárske produkty (12,4 miliárd EUR v roku 2008), kým v obchodnej bilancii služieb zaznamenáva prebytok (+2,6 miliárd EUR v roku 20007 podľa údajov Eurostatu).

3.3   Pokiaľ ide o investície, v období rokov 2005 až 2008 zaznamenali kapitálové toky medzi EÚ a ASEAN nárast v hodnote o 200 % (keď dosiahli celkovú hodnotu 105,4 miliárd EUR podľa údajov Eurostatu). Európski investori prispievajú približne 27 % podielom k celkovým priamym zahraničným investíciám v krajinách ASEAN. Prevažná väčšina týchto investícií smeruje do Singapuru (65 %), nasleduje Malajzia (9 %), Thajsko, Indonézia, Brunej a Vietnam (po 5 až 7 %), zatiaľ čo do iných krajín prúdi menej než 1 %. V tom istom období však bol zaznamenaný významný nárast kapitálových tokov medzi EÚ a ASEAN z 29,7 na 43,6 miliárd EUR v roku 2007 (podľa údajov Eurostatu). Celých 85 % tokov prúdiacich z ASEAN prichádza však len z dvoch krajín, zo Singapuru a Malajzie (9).

3.4   Napriek nárastu obchodných a finančných vzťahov zostávajú na trhoch krajín ASEAN značné colné a necolné bariéry. Odstránenie týchto prekážok uplatnením dohody o voľnom obchode medzi EÚ a ASEAN by prinieslo jasné výhody pre EÚ hlavne v oblasti služieb, ale aj pre krajiny ASEAN, pre ktoré vyšší stupeň integrácie znamená vyššiu mieru úžitku, hoci sa tento úžitok prejavuje inak (pozri TSIA, GR TRADE) (10).

3.5   Obchodné rokovania, ktoré začali v júli 2007 medzi EÚ a siedmimi rozvinutejšími krajinami združenia ASEAN (11), boli po vzájomnej dohode v marci 2009 zastavené: podstatná rôznorodosť partnerov v krajinách ASEAN z hospodárskeho hľadiska (rozdiely medzi krajinami sú v oblasti ľudského rozvoja, v priemernej dĺžke života, v úrovni chudoby, v prioritách verejných výdavkov), rozmanitosť obchodných politík, ale aj hlboké rozdiely politickej povahy (stačí uviesť vojenskú diktatúru a otázku ľudských práv v Barme/Mjanmarsku) sa ukázali ako neprekonateľné prekážky aj pre obchodné rokovania. Tu sa postoj výboru zhoduje s postojom Európskeho parlamentu, ktorý sa už v januári 2008 vyjadril zamietavo k možnosti podpísať obchodnú dohodu s Barmou/Mjanmarskom za súčasného vojenského režimu.

3.6   Oslabenie hospodárskej a obchodnej integrácie bolo do nedávna sprevádzané postupným posilňovaním politických a inštitucionálnych vzťahov medzi EÚ a združením ASEAN, aj keď výlučne medzivládneho typu. V tejto súvislosti treba uviesť ASEAN-EU Programme for Regional Integration Support (fáza I a fáza II) (12), Trans Regional EU-ASEAN Trade Initiative (TREATI) (13) a Regional EU-ASEAN Dialogue Instrument (READI) (14).

3.7   Okrem týchto dohôd urobili obdive organizácie nedávno spoločné vyhlásenie o boji proti terorizmu (14. stretnutie ministrov v roku 2003) (15) a na 16. stretnutí ministrov v Norimbergu 15. marca 2007 schválili akčný plán (Norimberský akčný plán na obdobie rokov 2007 až 2012).

3.8   EÚ a ASEAN okrem toho pokračujú v politickej spolupráci formou spoločných stretnutí ministrov zahraničných vecí a iných vysokých činiteľov. V meste Phnom Penh (Kambodža) sa 27 a 28. mája 2009 konala 17. schôdza ministrov zahraničných vecí EÚ a krajín ASEAN, ktorá bola príležitosťou na bilancovanie prvých dvoch rokov plnenia norimberského akčného plánu a na hľadanie odpovedí na aktuálne otázky (napr. celosvetová hospodárska kríza a nebezpečenstvo pandémie spojené s vírusom A/H1N1). Na záver stretnutia bol prijatý nový dokument, ktorý stanovuje priority a ciele na dvojročné obdobie 2009 – 2010: tzv. phnompenská agenda.

3.9   Stojí za to uviesť aj pozitívne skúsenosti (aj keď nevznikli v rámci dialógu medzi EÚ a ASEAN) s ASEM (Asia-Europe Meeting), ktoré je v súčasnosti hlavným multilaterálnym prepojením medzi Európu a Áziou (16). Okrem bilaterálnych medzivládnych summitov (17) sa ASEM podieľa aj na Asia-Europe Business Forum, Asia-Europe Parliamentary Partnership a Asia-Europe Business Forum a internetovej platforme na podporu vedeckej spolupráce v oblasti vzdelávania a výskumu Trans-Eurasia Information Network (TEIN) (18).

4.   Hlavné témy vzťahov medzi EÚ a ASEAN

4.1   Bez nároku na úplnosť by chcel výbor upozorniť na niekoľko prioritných a závažných tém, ktoré považuje za strategické pre budúci vývoj vzťahov medzi EÚ a ASEAN, a poskytnúť konkrétne usmernenia a návrhy na možné opatrenia.

4.2   Ako už bolo zdôraznené, obchodné rokovania medzi EÚ a ASEAN sú v súčasnosti pozastavené. V záujme udržania svojich záujmov v regióne EÚ začala bilaterálne rokovania o dohodách o voľnom obchode s niektorými štátmi ASEAN (prvé boli Singapur a Vietnam).

4.2.1   Je nepopierateľné, že niektoré krajiny združenia ASEAN sú stále rôznorodé tak z politického a inštitucionálneho hľadiska (v rámci ASEAN existujú vedľa seba demokratické a autoritatívne režimy, ale aj skutočne vojenské diktatúry ako v prípade Barmy/Mjanmarska) ako aj z hospodárskeho hľadiska (existuje napríklad jasná priepasť vo všetkých ukazovateľoch sociálneho a ekonomického rozvoja medzi tzv. ekonomikami ASEAN-6 a 4 novými štátmi CLMV). Inštitúcie združenia ASEAN (sekretariát a predsedníctvo) okrem toho nemajú mandát na rokovanie. Okrem toho je na mieste opatrnosť, pokiaľ ide o sociálne náklady hlbokej hospodárskej integrácie v prípade krajín CLMV (19).

4.2.2   Možnosť bilaterálnych vzťahov však zostáva „druhou najlepšou“ možnosťou a vylúčenie niektorých krajín z rokovaní (Barma, Kambodža a Laos) samotné krajiny ASEAN ostro kritizovali. Okrem toho je nutné podporiť skutočné rokovania na regionálnom základe s cieľom posilniť prítomnosť EÚ v oblasti a vzhľadom na úzke prepojenie hospodárstva daného regiónu rozšíriť aj dialóg s Čínou. Z tohto hľadiska je začatie bilaterálnych rokovaní s krajinami ASEAN potrebné chápať ako prvý krok k širšiemu regionálnemu politickému a hospodárskemu partnerstvu jednak kvôli kľúčovému postaveniu oblasti Ázie v rámci medzinárodnej geopolitickej rovnováhy a nepriamo aj vzťahov medzi EÚ a Čínou, ako aj vzhľadom na vôľu krajín juhovýchodnej Ázie vytvoriť spoločný trh do roku 2015, čo je cieľ, ktorý EÚ podporuje technicky aj finančne.

4.3   EÚ rokuje s krajinami ASEAN o špecifických dohodách o rozšírenej spolupráci (Partner and Co-operation Agreements-PCAs) a podporuje „Iniciatívu ASEAN pre integráciu (AIN)“, ako aj iniciatívy zamerané na oblasti subregionálneho rastu (20). Okrem toho bola posilnená spolupráca v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ktorej hlavným cieľom je zvýšiť úroveň vyučovania, podporiť vyučovanie jazykov a využívanie moderných informačných a komunikačných technológií (21).

4.3.1   Vzhľadom na to, že otázka potravinovej bezpečnosti je chúlostivou otázkou, EÚ okrem toho hodlá posilniť spoluprácu s FAO v tejto oblasti. FAO už vypracovala v spolupráci s ASEAN rámec ASEAN Integrated Food Security Framework (AIFS) a príslušný strategický akčný plán Strategic Plan of Action for Food Security (SPA-FS) a v súčasnosti pracuje na 10 štúdiách krajín o dôsledkoch krízy na potravinovú bezpečnosť v regióne. FAO okrem toho pripravuje memorandum o porozumení s ASEAN s cieľom vymedziť vzájomné vzťahy a uľahčiť technickú pomoc v oblasti potravinovej bezpečnosti v regióne.

4.3.2   Vzhľadom na sociálnu a ekonomickú zraniteľnosť regiónu v súvislosti s vonkajšími šokmi a na očakávané dodatočné dôsledky, ktoré bude mať realizácia dohôd o liberalizácii obchodu na zraniteľnosť niektorých členských krajín a niektorých sociálnych skupín vystavených konkurencii, by bolo žiaduce venovať väčšiu pozornosť týmto aspektom hospodárskej spolupráce aj v oblasti spoločného využívania poznatkov (knowledge sharing) s inými medzinárodnými inštitúciami a výskumnými strediskami.

4.4   Politická spolupráca medzi EÚ a ASEAN je stále výlučne medzivládnou záležitosťou. Realizuje sa formou periodických (dvojročných) stretnutí medzi príslušnými ministrami zahraničných vecí a inými vysokými činiteľmi. Tieto ministerské stretnutia však prispeli k stále väčšiemu zbližovaniu vzájomných postojov v oblasti zahraničnej politiky. EÚ napríklad požiadala o prístup k zmluve ASEAN Treaty of Amity and Co-operation a ASEAN v tejto súvislosti súhlasilo s rozšírením zmluvy na nadnárodné subjekty s právnou subjektivitou.

4.4.1   Sociálna a kultúrna spolupráca na dvojročné obdobie 2009 až 2010 je upravená v phnompenskej agende, ktorá stanovuje spoločné ciele v rôznych oblastiach: od zdravotnej bezpečnosti až po vedu a technológiu, odbornú prípravu, ochranu umeleckého a kultúrneho dedičstva. V oblasti sociálnej spolupráce je však zapojenie občianskej spoločnosti stále paradoxne nevýrazné. V súčasnosti chýbajú orgány, v ktorých by sociálni partneri a ostatní občania mohli plne vyjadriť svoje požiadavky a očakávania v súvislosti so súčasnou situáciou spolupráce medzi EÚ a ASEAN a jej vyhliadok do budúcnosti (22).

4.4.2   V oblasti ľudských práv možno len s uspokojením privítať nedávne zriadenie (po nadobudnutí platnosti charty ASEAN) medzivládnej komisie pre ľudské práva. Aj keď ide o orgán, ktorý (aspoň zatiaľ) nemá donucovacie a sankčné právomoci a ktorého úlohou je skôr ich podpora než ochrana, aj tak predstavuje prvý krok ku komplexnejšej ochrane ľudských práv, ktorú bude musieť táto organizácia v budúcich rokoch dosiahnuť. Výbor však zdôrazňuje, že vzhľadom na aktuálnu situáciu v oblasti ľudských práv nie je možno pokračovať v rokovaniach so súčasnou vojenskou diktatúrou v Barme/Mjanmarsku.

V Bruseli 26. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  EXT/132 z roku 1996; EXT/153 z roku 1997.

1

(2)  Pozri oznámenie Komisie „Global Europe: competing in the world“ (Globálna Európa: svetová konkurencia) z roku 2006.

2

Global Europe: competing in the world

(3)  Určite nie je možné porovnať tieto dve situácie, ale kapitolu 13 dohody o voľnom obchode EÚ s Južnou Kóreou možno považovať za užitočný referenčný model.

3

(4)  Nadácia ASEAN Foundation bola zriadená 15. decembra 1997 v Kuala Lumpur pri príležitosti 30. výročia vzniku združenia ASEAN. Usiluje sa o zlepšenie štýlu života a blahobytu národov žijúcich v juhovýchodnej Ázii a zvyšuje informovanosť o výhodách plynúcich z procesu regionálnej integrácie prostredníctvom nadväzovania kontaktov medzi príslušníkmi rôznych národov a spolupráce medzi sociálnymi a akademickými inštitúciami.

4

ASEAN Foundation

(5)  Nadácia Asia-Europe Foundation (ASEF), založená vo februári 1997 krajinami ASEM podporuje dialóg a spoluprácu medzi národmi Ázie a Európy podporou kultúrnych a intelektuálny výmen, ako aj osobných výmen s účasťou občianskej spoločnosti zainteresovaných krajín a miestnych orgánov.

5

Asia-Europe Foundation

(6)  Pozri The ASEAN Charter, Singapur, 20. novembra 2007. Táto zakladajúca zmluva stanovuje základnú podobu združenia. Chartu tvorí úvodná časť, 13 kapitol a 55 článkov.

6

The ASEAN Charter

(7)  Pozri ASEAN Economic Community (AEC) Blueprint (Singapur, 20. novembra 2007); ASEAN Political-Security Community (APSC) Blueprint (Cha-Am, 1. marca 2009) a ASEAN Socio-Cultural Community (ASCC) Blueprint (Cha-Am, 1. marca 2009).

7

(8)  Skratka sa týka novších členov organizácie (Kambodža, Laos, Barma a Vietnam).

8

(9)  Z 18 nadnárodných spoločností krajín ASEAN, ktoré figurujú medzi prvými 100 na medzinárodnej úrovni, má 11 sídlo v Singapure a 6 v Malajzii (podľa údajov UNICTADU).

9

(10)  GR TRADE, Trade Sustainability Impact Assessment (TSIA) of the FTA between the EU and ASEAN, jún 2009, TRADE07/C1/C01 - Lot 2.

10

(11)  Indonézia, Malajzia, Singapur, Brunej, Thajsko, Filipíny, Vietnam.

11

(12)  Program L'ASEAN-EU Programme for Regional Integration Support (APRIS I), ktorý bol podpísaný v septembri 2003 v Jakarte a pre ktorý bolo vyčlenených 4,5 miliardy EUR na podporu dosiahnutia cieľov akčného plánu z Vientian na vytvorenie jediného kontaktného miesta ASEAN na harmonizáciu colných postupov, zníženie technických prekážok obchodu, zosúladenie kvalitatívnych noriem v regióne a technickú pomoc sekretariátu ASEAN. Hlavnými cieľmi programu APRIS II (pozri ASEAN-EU Programme for Regional integration Support (APRIS)- Phase II, Jakarta, november 2006) sú: v oblasti obchodu podporiť zosúladenie noriem ASEAN s medzinárodnými normami; v oblasti investovania podporiť prijatie akčného plánu na urýchlene odstránenie prekážok prílevu a voľného pohybu kapitálu v regióne; v inštitucionálnej oblasti podporiť posilnenie mechanizmu ASEAN na urovnávanie sporov a poskytnúť pomoc sekretariátu ASEAN s cieľom zaručiť účinný výkon jeho funkcií. Platnosť programu APRIS II sa vzťahuje na trojročné obdobie 2006 až 2009. Jeho finančné krytie je zaručené počiatočne vyčlenenými prostriedkami zo strany EÚ vo výške 8,4 miliónov EUR. V roku 2007 boli vyčlenené ďalšie finančné prostriedky vo výške 7,2 miliónov EUR na podporu iniciatív plánu APRIS II s osobitným zameraním na dosiahnutie spoločných noriem medzi krajinami regiónu v oblasti poľnohospodársko-potravinárskej produkcie, elektroniky, kozmetiky a výrobkov z dreva.

12

ASEAN-EU Programme for Regional Integration Support

ASEAN-EU Programme for Regional integration Support (APRIS)- Phase II

(13)  Program technickej pomoci, ktorú sa EÚ zaviazala poskytnúť krajinám juhovýchodnej Ázie na urýchlenie dosiahnutia integračných cieľov ASEAN v oblasti noriem poľnohospodársko-potravinárskych a priemyselných výrobkov a v oblasti technických prekážok obchodu. Pozri Trans-Regional EU-ASEAN Trade Initiative, Luang Prabang, 4. apríl 2003.

13

Trans-Regional EU-ASEAN Trade Initiative

(14)  RADI sa týka všetkých oblastí neobchodnej spolupráce a podporuje politický dialóg v oblastiach spoločného záujmu, ako je napríklad informačná spoločnosť, zmena klímy, bezpečnosť civilného letectva, zamestnanosť a sociálne veci, energia, veda a technológia.

14

(15)  Pozri spoločné vyhlásenie o boji proti terorizmu Joint Declaration on Cooperation to Combat Terrorism, Brusel, 27. – 28. januára 2003.

15

Joint Declaration on Cooperation to Combat Terrorism

(16)  Súčasných 45 členov ASEM zastupuje približne polovicu celosvetového HDP, asi 60 % celosvetovej populácie a približne 60 % celosvetového obchodu (podľa údajov Európskej komisie).

16

(17)  Ôsmy summit sa uskutoční v Bruseli v októbri a bude zameraný na tému zlepšenia kvality života.

17

(18)  Projekt TEIN3 (http://www.tein3.net/) ponúka portál na podporu vedeckej spolupráce približne 8 000 výskumným strediskám a akademickým inštitúciám regiónu Ázie a Tichého oceánu a ich účasti na projektoch s partnermi z Európy. Telematická spolupráca v oblasti výskumu medzi Európou a Áziou je zabezpečená pripojením na sieť GÉANT.

18

(19)  V súlade s „osobitným a diferencovaným prístupom“, uplatňovaným v rámci WTO, je EÚ ochotná brať do úvahy rôznorodosť úrovne vývoja v partnerských krajinách. Treba pripomenúť, že vďaka iniciatíve „Everything but Arms“ Laos a Kambodža už majú preferenčný prístup na trhy EÚ.

19

Everything but Arms

(20)  V súčasnosti sa realizuje 5 spoločných projektov s celkovým rozpočtom 55,5 miliónov EUR.

20

(21)  Prioritou sú projekty v oblasti odborného vzdelávania, dopravy, energie a udržateľného rozvoja. Pozri Regional EU-ASEAN Dialogue Instrument, Kuala Lumpur, 2005.

21

Regional EU-ASEAN Dialogue Instrument

(22)  Jedinou (čiastočnou) výnimkou je sieť ASEAN-EU Business Network so sídlom v Bruseli vytvorená v roku 2001 na podporu vzájomných obchodných vzťahov.

22

ASEAN-EU Business Network

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/26

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „28. režim – alternatíva umožňujúca tvorbu menšieho počtu právnych predpisov na úrovni Spoločenstva“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 21/05

Spravodajca: Jorge PEGADO LIZ

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. júla 2009 rozhodol v súlade s článkom 29 ods. 2 svojho vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„28. režim – alternatíva umožňujúca tvorbu menšieho počtu právnych predpisov na úrovni Spoločenstva“.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 30. marca 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 27. mája 2010) prijal 124 hlasmi za, pričom 8 členovia hlasovali proti a 20 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   V poslednom čase sa pri mnohých príležitostiach a počas viacerých podujatí ozývajú z občianskej spoločnosti hlasy s otázkou, či by sa mohol prijať voliteľný režim ako alternatíva tradičného spôsobu harmonizácie právnych predpisov v určitých oblastiach, čím by sa dosiahla úplná úprava niektorých právnych vzťahov, konkrétne občianskoprávnych zmlúv.

1.2   Odkazy na možnosť používať takzvaný 28. režim sa začali objavovať aj v rozličných dokumentoch Komisie a Európskeho parlamentu, ktoré sa venujú dôležitým témam, pri ktorých sa očakáva, že želaná úplná harmonizácia nebude ani jednoduchá ani dosiahnuteľná.

1.3   EHSV vo viacerých stanoviskách vyjadril svoju podporu hlbšieho preštudovania tohto mechanizmu a jeho možného uplatňovania v určitých oblastiach.

1.4   Okrem snáh, ktoré sa začali stanoviskom z vlastnej iniciatívy EHSV na tému „Európska poistná zmluva“ (1) a pokračovali projektovom skupinou „Iná formulácia európskeho poistného zmluvného práva“ s nedávnym zverejnením „Zásad európskeho poistného zmluvného práva“ v rámci uplatňovania „spoločného referenčného rámca“, európsky zákonodarca iba pri niekoľkých príležitostiach použil podobný prístup v oblasti obchodného práva, práv duševného vlastníctva a medzinárodného práva.

1.5   Doteraz sa však nediskutovalo podrobnejšie o charaktere, cieli, právnom rámci, oblastiach pôsobnosti, výhodách takéhoto nástroja a s ním spojených ťažkostiach, ani o jeho možnom prínose k dokončeniu jednotného trhu.

1.6   Na tento konkrétny účel a v súlade so svojím stanoviskom na tému „Proaktívny prístup k právu: ďalší krok k lepšej právnej úprave na úrovni EÚ“ (2) sa EHSV rozhodol vypracovať toto stanovisko z vlastnej iniciatívy sprevádzané verejnou diskusiou, na ktorej mali zástupcovia rôznych subjektov, akademickej obce, verejných inštitúcií z rôznych členských štátov a Komisie možnosť vyjadriť svoj názor.

1.7   Berúc do úvahy väčšinu písomných podkladov, stanovísk vyjadrených v posledných niekoľkých rokoch a osobitne názorov z verejnej diskusie EHSV zistil, že pri určovaní a vypracovávaní voliteľného režimu, ktorý prináša výhody z hľadiska lepšej tvorby právnych predpisov a výhody zjednodušeného, pochopiteľného a ústretového regulačného prostredia, by sa mali zohľadňovať niektoré základné parametre.

1.8   Preto by voliteľný režim mal

| a) | v každom členskom štáte predstavovať druhý režim, teda poskytovať stranám možnosť výberu z dvoch režimov domáceho zmluvného práva; |
| --- | --- |

a)

v každom členskom štáte predstavovať druhý režim, teda poskytovať stranám možnosť výberu z dvoch režimov domáceho zmluvného práva;

| b) | byť definovaný na úrovni EÚ a ustanovený predpismi EÚ; |
| --- | --- |

b)

byť definovaný na úrovni EÚ a ustanovený predpismi EÚ;

| c) | uľahčovať interakciu strán pri návrhu zmluvy; |
| --- | --- |

c)

uľahčovať interakciu strán pri návrhu zmluvy;

| d) | obsahovať kedykoľvek uplatniteľné ustanovenia o záväznom práve zabezpečujúce vysokú úroveň ochrany slabšej strany, aspoň podobné ustanoveniam, ktoré poskytujú záväzné pravidlá EÚ alebo členského štátu; |
| --- | --- |

d)

obsahovať kedykoľvek uplatniteľné ustanovenia o záväznom práve zabezpečujúce vysokú úroveň ochrany slabšej strany, aspoň podobné ustanoveniam, ktoré poskytujú záväzné pravidlá EÚ alebo členského štátu;

| e) | obmedziť stranám možnosť výberu len na celý nástroj, teda zabrániť možnosti selektívneho výberu ustanovení. |
| --- | --- |

e)

obmedziť stranám možnosť výberu len na celý nástroj, teda zabrániť možnosti selektívneho výberu ustanovení.

1.9   EHSV navrhol niektoré nové smerovania, pokiaľ ide o budúce diskusie o možnom právnom základe na uplatňovanie tohto mechanizmu tvorby predpisov, pričom bral do úvahy, že voľba právneho základu môže závisieť od oblasti pôsobnosti.

1.10   EHSV rozpracoval množstvo výhod pri využívaní tohto nástroja, napr.:

| a) | zmluvným stranám by umožnil vstupovať do transakcií v celej Európskej únii na základe jednotného režimu zmluvného práva, automaticky by sa prekonali také prekážky jednotného trhu, ako sú právne riziká a náklady spôsobené rozdielmi v právnych systémoch členských štátov; |
| --- | --- |

a)

zmluvným stranám by umožnil vstupovať do transakcií v celej Európskej únii na základe jednotného režimu zmluvného práva, automaticky by sa prekonali také prekážky jednotného trhu, ako sú právne riziká a náklady spôsobené rozdielmi v právnych systémoch členských štátov;

| b) | rozhodovanie o jeho uplatňovaní by sa ponechalo trhu a preto by si ho zainteresované strany vyberali iba vtedy, keby ho považovali za výhodu; |
| --- | --- |

b)

rozhodovanie o jeho uplatňovaní by sa ponechalo trhu a preto by si ho zainteresované strany vyberali iba vtedy, keby ho považovali za výhodu;

| c) | právne zvyklosti jednotlivých členských štátov by zostali nedotknuté, vďaka čomu by ho politická scéna skôr prijala; |
| --- | --- |

c)

právne zvyklosti jednotlivých členských štátov by zostali nedotknuté, vďaka čomu by ho politická scéna skôr prijala;

| d) | dobre pripravený a uplatňovaný v právnych predpisoch EÚ by stranám umožnil využiť ho aj v čisto domácich vzťahoch; |
| --- | --- |

d)

dobre pripravený a uplatňovaný v právnych predpisoch EÚ by stranám umožnil využiť ho aj v čisto domácich vzťahoch;

| e) | súdy by ho nemohli posudzovať ako zvolené zahraničné právo, takže by sa uplatňovali zásady, ako je „iura novit curia“ a dostupnosť národných najvyšších súdov aj Súdneho dvora EÚ by bola neobmedzená, čo často nie je možné, ak sa uplatňuje zahraničné právo alebo všeobecné zásady, a takisto by inštitúcie ponúkajúce mimosúdne mechanizmy reklamácií a odškodnenia nemohli odmietnuť zaoberať sa prípadom na základe argumentu, že vec podlieha zahraničnému právu. |
| --- | --- |

e)

súdy by ho nemohli posudzovať ako zvolené zahraničné právo, takže by sa uplatňovali zásady, ako je „iura novit curia“ a dostupnosť národných najvyšších súdov aj Súdneho dvora EÚ by bola neobmedzená, čo často nie je možné, ak sa uplatňuje zahraničné právo alebo všeobecné zásady, a takisto by inštitúcie ponúkajúce mimosúdne mechanizmy reklamácií a odškodnenia nemohli odmietnuť zaoberať sa prípadom na základe argumentu, že vec podlieha zahraničnému právu.

1.11   EHSV si je plne vedomý niektorých ťažkostí pri jeho uplatňovaní:

| a) | vzájomný vzťah medzi voliteľným nástrojom a európskym medzinárodným súkromným právom, v neposlednom rade pokiaľ ide o pravidlá vyjadrujúce národnú verejnú politiku [Výhrada verejného poriadku – článok 21 nariadenia č. 593/2008 o rozhodnom práve pre zmluvné záväzky (Rím I)]; |
| --- | --- |

a)

vzájomný vzťah medzi voliteľným nástrojom a európskym medzinárodným súkromným právom, v neposlednom rade pokiaľ ide o pravidlá vyjadrujúce národnú verejnú politiku [Výhrada verejného poriadku – článok 21 nariadenia č. 593/2008 o rozhodnom práve pre zmluvné záväzky (Rím I)];

| b) | dokonca aj odvetvový voliteľný nástroj si vyžaduje rad všeobecných zásad súkromného práva; |
| --- | --- |

b)

dokonca aj odvetvový voliteľný nástroj si vyžaduje rad všeobecných zásad súkromného práva;

| c) | voliteľný nástroj pokrývajúci iba problematiku súkromného práva nemôže pokryť problémy daňového práva; |
| --- | --- |

c)

voliteľný nástroj pokrývajúci iba problematiku súkromného práva nemôže pokryť problémy daňového práva;

| d) | spotrebitelia musia byť primerane informovaní charaktere, výhodách a nevýhodách voliteľného nástroja; |
| --- | --- |

d)

spotrebitelia musia byť primerane informovaní charaktere, výhodách a nevýhodách voliteľného nástroja;

| e) | tento 28. režim by sa nemal uplatňovať na pracovné právo, ani na pracovné zmluvy platné v členských štátoch. |
| --- | --- |

e)

tento 28. režim by sa nemal uplatňovať na pracovné právo, ani na pracovné zmluvy platné v členských štátoch.

1.12   EHSV je preto presvedčený, že táto diskusia by sa mala prehĺbiť na rozličných úrovniach – v akademickej obci, medzi zainteresovanými subjektmi (odborníkmi, spotrebiteľmi atď.), výskumnými ústavmi a inštitúciami EÚ, hlavne v rámci uplatňovania zásady lepšej tvorby právnych predpisov – s cieľom prispieť k dokončeniu jednotného trhu.

1.13   EHSV preto žiada Komisiu, aby uskutočnila štúdiu tejto problematiky v teoretickej i praktickej rovine na určenie podmienok jej schodnosti a užitočnosti.

1.14   EHSV takisto odporúča, aby vo svojom hodnotení ex ante buď Komisia alebo Európsky parlament zvážili možnosť prijať 28. režim pre každú novú legislatívnu iniciatívu. Také isté hodnotenie by sa malo robiť pri už pripravovaných návrhoch, počnúc prebiehajúcou revíziou smernice o balíku cestovných služieb. Takéto hodnotenie by malo starostlivo preskúmať potenciálny vplyv voliteľnej legislatívy na súčasné záväzné pravidlá platné v národnom práve. Musí zhodnotiť riziko toho, že sa použije na obídenie národných záväzných predpisov na úkor slabších strán.

2.   Úvod – účel stanoviska

2.1   Lepšia tvorba právnych predpisov a podľa možnosti menšia regulácia je jedným z cieľov vnútorného trhu. Cieľom všetkých iniciatív v rámci projektu „lepšia právna regulácia“, ktorý vyvinula Komisia a Európsky parlament a ktorý EHSV podporil v niekoľkých stanoviskách, je nájsť čo najlepšie spôsoby, akými by sa právne prostredie stalo priaznivejším a zrozumiteľnejším pre podniky, zamestnancov a spotrebiteľov.

2.2   Pomerne nová myšlienka lepšej a zosúladenejšej právnej úpravy dôležitých oblastí na úrovni EÚ sa po prvýkrát objavila v stanovisku EHSV na tému „Európska poistná zmluva“ (3). V tomto stanovisku sa navrhovalo, aby boli právne predpisy v oblasti európskych poistných zmlúv založené na voliteľnom systéme, ktorý poskytuje alternatívu k harmonizácii rozdielnych právnych predpisov jednotlivých štátov.

2.3   V rámci spoločného referenčného rámca projektová skupina „Iná formulácia európskeho poistného zmluvného práva“ vypracovala a predložila Komisii zatiaľ jediný štruktúrovaný návrh modelu voliteľného nástroja v EÚ.

2.4   V posledných rokoch počas mnohých podujatí právnici, akademici a zainteresované subjekty občianskej spoločnosti tvrdili, že táto metóda by mohla byť užitočnou alternatívou k tradičnej harmonizácii v takých oblastiach, ako je sústava dôchodkového zabezpečenia alebo finančné služby.

2.5   Komisia začala postupne odkazovať na možnosť používania metódy „28. režimu“ v rôznych oblastiach a EHSV tomu vyjadril svoju podporu vo viacerých stanoviskách (4).

2.6   Zatiaľ však nebola riadne definovaná koncepcia, ani charakter a rámec jeho uplatňovania. Je osobitne dôležité ukázať nielen jeho uskutočniteľnosť, ale aj to, že ponúka výhody, pokiaľ ide o lepšiu tvorbu právnych predpisov a zjednodušené, pochopiteľné a ústretové regulačné prostredie. To sú ciele tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy.

3.   Koncepcia 28. režimu

3.1   Charakter a hlavné znaky

3.1.1   Pojmy „28. režim“ a „voliteľný nástroj“, ktoré sa často používajú ako synonymá, sa pokúšajú dať slovnú podobu európskemu zmluvnému alebo súkromnému právu, ktoré by nepotláčalo právo členských štátov, ale predstavovalo by alternatívu tým, že by sa jeho uplatňovanie nechalo na uvážení zmluvných strán.

3.1.2   Aj keď sa pojem „28. režim“ používa v niekoľkých dokumentoch inštitúcií EÚ a vo väčšine článkov zverejnených k tejto problematike, môže byť trochu zavádzajúci, pretože by sa mohol považovať za režim „zahraničného“ práva v protiklade k 27 „národným“ zmluvným právam členských štátov, ktoré sa môžu považovať za „domáce“ právo.

3.1.3   Preto sa zdá byť vhodnejšie hovoriť od „2. režime“ (5) súkromného práva vo všetkých členských štátoch. Tento pojem ozrejmuje, že európsky voliteľný nástroj by do domáceho práva členských štátov prenikol rovnako ako ostatné zdroje európskeho práva. „Druhý režim“ by stranám skrátka poskytol možnosť vybrať si z dvoch režimov domáceho zmluvného práva, pričom jeden bol uzákonený domácim zákonodarným orgánom a druhý európskymi legislatívnymi orgánmi.

3.1.4   Takýto 2. režim by strany mohli používať pri podnikateľskej činnosti v celej Európskej únii. Zmluvné strany by sa preto nemuseli zaoberať právnymi režimami 27 členských štátov, ale ich transakcie by mohli byť založené na spoločnom európskom režime súkromného práva. Bolo by to užitočné, pretože ani jedna zo zmluvných strán by nemusela prijať uplatňovanie práva, ktoré považuje za zahraničné.

3.1.5   Osobitne užitočný by bol 2. režim v oblastiach, v ktorých medzinárodné súkromné právo (Rím I) zakazuje alebo obmedzuje slobodnú voľbu práva stranami, ako je to pri zmluve o preprave (Rím I, článok 5), spotrebiteľských zmluvách (Rím I, článok 6), poistných zmluvách (Rím I, článok 7) a pracovných zmluvách (Rím I, článok 8). Voliteľný nástroj by sa dokonca mohol uplatňovať pri medzinárodných záväzných pravidlách (Rím I, článok 9) za predpokladu, že sa dostatočne budú brať do úvahy záujmy chránené takýmito pravidlami (6). Tento 2. režim by sa však nemal uplatňovať na pracovné právo, ani na pracovné zmluvy platné v členských štátoch Európskej únie.

3.1.6   „Druhý režim“ by teda umožnil podnikateľom v celom Spoločenstve, aby vychádzali z toho istého režimu zmluvného práva dokonca aj v tých oblastiach, v ktorých medzinárodné súkromné právo stanovuje záväzné uplatňovanie pravidiel chrániacich slabšiu stranu.

3.1.7   Takýto voliteľný nástroj bol spomenutý v odôvodnení 14 nariadenia Rím I, v ktorom sa hovorí: „Ak Spoločenstvo prijme v riadnom právnom nástroji normy zmluvného hmotného práva [...], v takomto nástroji sa môže ustanoviť, že strany si môžu zvoliť uplatňovanie týchto noriem.“

3.1.8   Keďže voliteľný nástroj by bol 2. režimom zmluvného práva v právnom poriadku každého členského štátu, voľba voliteľného nástroja by sa mala umožniť aj v „čisto domácich prípadoch“. Základom pri domácich i medzinárodných transakciách podnikateľov by sa tak mohol stať 2. režim, čo by pomohlo ďalej znižovať právne náklady na transakcie.

3.1.9   Ďalšou charakteristikou 2. režimu by bola skutočnosť, že súdy by nemohli voliteľný nástroj posudzovať ako „zahraničné“ právo. Uplatňovali by sa teda také zásady, ako je „iura novit curia“ a dostupnosť národných najvyšších súdov by bola neobmedzená, čo často nie je možné, ak sa uplatňuje zahraničné právo alebo všeobecné zásady. Takisto by inštitúcie ponúkajúce mimosúdne mechanizmy sťažnostní a odškodnenia nemohli odmietnuť zaoberať sa prípadom na základe argumentu, že vec podlieha zahraničnému právu. Napríklad nemecký ombudsman v poisťovníctve môže v súlade so svojím rokovacím poriadkom odmietnuť zaoberať sa sťažnosťou, ak sa sťažnosť jednoznačne riadi zahraničným právom (7). Európsky voliteľný nástroj by však bol 2. režimom zmluvného práva v každom členskom štáte, preto by ho nemecký ombudsman v poisťovníctve nemohol považovať za zahraničné právo.

3.1.10   V neposlednom rade by bol voliteľný nástroj uzákonený európskymi zákonodarnými orgánmi predmetom prejudiciálnych konaní Súdneho dvora EÚ, čím by sa zabezpečilo jednotné uplatňovanie voliteľného nástroja súdmi členských štátov EÚ (8).

3.2   Voliteľné zmluvné právo a ochrana slabšej strany

3.2.1   Druhý režim, ako je opísaný vyššie, by ponúkol voľbu, ktorá by nebola obmedzená záväznými právnymi predpismi členského štátu za predpokladu, že dostatočne zohľadní všeobecný záujem chránený týmito predpismi. Z toho vyplýva požiadavka zabezpečiť, aby sa neoslabila ochrana slabšej strany (9), predovšetkým spotrebiteľa, a aby sa nevyužíval na obchádzanie záväzných právnych predpisov členského štátu.

3.2.2   Dá sa to zabezpečiť tromi prostriedkami:

| a) | po prvé, 2. režim by musel sám stanovovať záväzné predpisy a poskytovať vysokú úroveň ochrany slabšej strany (10); |
| --- | --- |

a)

po prvé, 2. režim by musel sám stanovovať záväzné predpisy a poskytovať vysokú úroveň ochrany slabšej strany (10);

| b) | po druhé, musí sa zabrániť každému vyňatiu určitého ustanovenia z 2. režimu dohodou, aby nedošlo k miešaniu právnych predpisov členského štátu s 2. režimom tým, že by sa z každého právneho poriadku vybrala najvoľnejšia norma; |
| --- | --- |

b)

po druhé, musí sa zabrániť každému vyňatiu určitého ustanovenia z 2. režimu dohodou, aby nedošlo k miešaniu právnych predpisov členského štátu s 2. režimom tým, že by sa z každého právneho poriadku vybrala najvoľnejšia norma;

| c) | po tretie, spotrebitelia by mali byť informovaní o voliteľných nástrojoch všeobecnými informáciami pre spotrebiteľov, ktoré poskytujú spotrebiteľské organizácie, a takisto na základe povinnosti podnikateľa informovať spotrebiteľa pred uzavretím zmluvy o tom, že ponúknutá zmluva podlieha voliteľnému nástroju. |
| --- | --- |

c)

po tretie, spotrebitelia by mali byť informovaní o voliteľných nástrojoch všeobecnými informáciami pre spotrebiteľov, ktoré poskytujú spotrebiteľské organizácie, a takisto na základe povinnosti podnikateľa informovať spotrebiteľa pred uzavretím zmluvy o tom, že ponúknutá zmluva podlieha voliteľnému nástroju.

3.2.3   V dôsledku toho by použiteľnosť 2. režimu nevytvorila pre silnejšiu stranu podnet navrhnúť zmluvnému partnerovi právny predpis so slabšou ochranou. Namiesto toho by sa podnet na voľbu 2. režimu vytvoril možnosťou využiť zmluvné podmienky založené na 2. režime v celom Spoločenstve bez ich prispôsobovania právnym predpisom členských štátov, čo by samo o sebe poskytlo vyššiu úroveň ochrany slabšej strany, než priemerná legislatíva členských štátov.

3.2.4   Voliteľný nástroj, ktorý zavádza vysokú úroveň ochrany spotrebiteľov poskytne spotrebiteľom výhodu tým, že výrobky uvádzané na európsky trh na základe voliteľného nástroja sa dajú ľahšie porovnávať. Voliteľný nástroj tak v skutočnosti môže zvýšiť transparentnosť.

3.3   Právny základ a forma voliteľného nástroja

3.3.1   Pri diskusii o charaktere a hlavných znakoch tohto nástroja zostáva kľúčovou otázkou právomoc EÚ, pokiaľ ide o jeho prijatie. Niektorí autori zastávajú názor, že právny základ by mohol tvoriť článok 81 Zmluvy o fungovaní EÚ [pôvodne čl. 61, písm. c)] a článok 65 Zmluvy o ES, pretože podľa nich je dôležitá úroveň konfliktu zákonov a nie hmotné právo. EÚ teda potrebuje iba spoľahlivý základ, ktorý by umožnil stranám zvoliť si nástroj ako rozhodné právo, a preto sa potrebuje sústrediť iba na zlučiteľnosť národných právnych predpisov súkromného medzinárodného práva. Nástroj založený na článku 81 Zmluvy o fungovaní EU by sa však týkal iba občianskoprávnych vecí s cezhraničným účinkom a nebol by záväzný pre Spojené kráľovstvo, Írsko a Dánsko.

3.3.2   Iní sú presvedčení, že najvhodnejším právnym základom na to, aby Európska únia získala právomoc k uzákoneniu tohto voliteľného nástroja na dosiahnutie jedného z cieľov stanovených zmluvami je článok 352 Zmluvy o fungovaní EÚ (pôvodne článok 308 Zmluvy o ES), pretože zmluvy údajne neposkytli nevyhnutné právomoci (11).

3.3.3   Nemali by sme však vylúčiť možnosť použiť článok 114 Zmluvy o fungovaní EÚ (pôvodne článok 95 Zmluvy o ES) o aproximácii práva, ktoré majú priamy vplyv na vytváranie alebo fungovanie spoločného trhu a ktorými sa majú dosiahnuť ciele stanovené v článku 26 (pôvodne článok 14 Zmluvy o ES). Okrem toho by európske zákonodarné orgány, ak majú právomoc na aproximáciu zmluvného práva členských štátov na základe článku 114 Zmluvy o fungovaní EÚ, mali mať možnosť prijať voliteľný nástroj, ktorý nakoniec menej zasahuje do režimov členských štátov, čo z neho robí prednostnú voľbu podľa zásady subsidiarity.

3.3.4   Nový článok 118 Zmluvy o fungovaní EÚ stanovuje osobitný právny základ. Jeho pôsobnosť je však obmedzená na práva duševného vlastníctva.

3.3.5   Aby sa zabezpečila čo najväčšia jednotnosť, mal by byť takýto nástroj obsiahnutý v nejakom nariadení (článok 288 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ). Ako taký by bol súčasťou hmotného práva každého členského štátu a preto by sa uplatňoval iba vtedy, keby právne predpisy členského štátu platili na určitú zmluvu podľa pravidiel o konfliktoch (Rím I). Muselo by obsahovať celý súbor ustanovení a nielen stanovovať minimálnu normu.

3.3.6   V každom prípade by sa mala dôkladne zhodnotiť zlučiteľnosť nového voliteľného nástroja so zásadou subsidiarity.

3.4   Obsah

3.4.1   Budúci voliteľný nástroj by mal pozostávať zo všeobecnej časti upravujúcej jeho voliteľné používanie a osobitnej časti obsahujúcej zásadné predpisy pre tie oblasti práva, ktoré by pokrýval.

3.4.2   Voliteľný nástroj by mohol mať takúto štruktúru:

I. kapitola:   Všeobecné ustanovenia

V prvej kapitole, ktorá by mohla pozostávať iba zo 4 až 5 článkov (12), by sa určil rozsah pôsobnosti voliteľného nástroja a stanovili by sa možnosti strán. Zároveň by sa v nej určili záväzné pravidlá (predovšetkým pravidlá na ochranu slabšej strany). Nakoniec by sa v nej malo zakázať akékoľvek odvolávanie sa na právo niektorého členského štátu a namiesto toho by sa mali medzery zaplniť odvolaním na všeobecné zásady spoločné právnym predpisom členských štátov (13).

II. kapitola:   Konkrétne ustanovenia

V druhej kapitole by sa stanovili zásadné pravidlá pre tie oblasti práva, ktoré sú v pôsobnosti voliteľného nástroja.

3.5   Výhody a ťažkosti

3.5.1   Voliteľný nástroj by zmluvným stranám predovšetkým umožnil vstupovať do transakcií v celej Európskej únii na základe jednotného režimu zmluvného práva. Prekonali by také prekážky jednotného trhu, ako sú právne riziká a náklady spôsobené rozdielmi v právnych systémoch členských štátov, ktoré vznikajú spotrebiteľom alebo podnikateľom (14).

3.5.2   Voliteľný nástroj by okrem toho ponúkol výhody v porovnaní so zjednotením a harmonizáciou právnych poriadkov členských štátov.

3.5.2.1   Po prvé, o použití voliteľného nástroja rozhoduje trh. Trh zabezpečí, že sa bude používať iba vtedy, keď to zmluvné strany budú považovať za výhodné. Dá sa očakávať, že voliteľný nástroj budú používať medzinárodné trhové subjekty, kým miestne subjekty ušetria náklady na transpozíciu, hlavne prepracovaním svojich zmluvných podmienok s cieľom prispôsobiť ich novému európskemu režimu.

3.5.2.2   Po druhé, právne zvyklosti jednotlivých členských štátov by zostali nedotknuté. Vďaka tomu by politická scéna voliteľný nástroj skôr prijala. Rovnaký argument platí, pokiaľ ide o právnikov v členských štátoch, ktorí budú pravdepodobne argumentovať proti nahradeniu tradičných právnych predpisov európskym zmluvným právom. Nemali by však žiadny dôvod postaviť sa proti voliteľnému nástroju, ktorý ponecháva právne predpisy členského štátu nedotknuté.

3.5.3   Okrem toho 2. režimy už jestvujú (pozri bod 3.6.3). To jasne ukazuje, že ústavné právo členských štátov nepredstavuje žiadny dôvod na obavy týkajúce sa voliteľných nástrojov.

3.5.4   Vytvorenie voliteľného nástroja v zmluvnom práve alebo iných oblastiach súkromného práva však môže spôsobiť technické problémy. Určite nie je jednoduché vytvoriť možnosť voľby a upraviť vzťah dvoch paralelne jestvujúcich sústav zmluvného práva. Návrh možného budúceho voliteľného nástroja však ukazuje, že technické problémy sa dajú prekonať.

3.6   Podobné nástroje

3.6.1   Voliteľné nástroje už jestvujú celosvetovo aj na európskej úrovni.

3.6.2   Príkladom celosvetových nástrojov je Dohovor OSN o zmluve o medzinárodnom predaji tovaru (1980) (15), Dohovor UNDROIT o medzinárodnom faktoringu (16) a o medzinárodnom finančnom leasingu (17). Tieto dohovory pracujú s modelom opt-out (18).

3.6.3   Na európskej úrovni jestvuje niekoľko voliteľných nástrojov:

| — | nariadenia o zakladaní európskych spoločností, napríklad nariadenie o európskych spoločnostiach (19), nariadenie o európskom zoskupení hospodárskych záujmov (20) alebo nariadenie o európskych družstvách (21); |
| --- | --- |

—

nariadenia o zakladaní európskych spoločností, napríklad nariadenie o európskych spoločnostiach (19), nariadenie o európskom zoskupení hospodárskych záujmov (20) alebo nariadenie o európskych družstvách (21);

| — | nariadenia o zavedení európskych práv duševného vlastníctva, ako je ochranná známka Spoločenstva (22) a patent Spoločenstva (23); |
| --- | --- |

—

nariadenia o zavedení európskych práv duševného vlastníctva, ako je ochranná známka Spoločenstva (22) a patent Spoločenstva (23);

| — | nariadenia týkajúce sa európskych občianskoprávnych konaní, napríklad nariadenie o európskom platobnom rozkaze (24) a o konaniach vo veciach s nízkou hodnotou sporu (25). |
| --- | --- |

—

nariadenia týkajúce sa európskych občianskoprávnych konaní, napríklad nariadenie o európskom platobnom rozkaze (24) a o konaniach vo veciach s nízkou hodnotou sporu (25).

Navrhnuté sú aj ďalšie voliteľné nástroje, okrem iného európske dedičské osvedčenie (26). Tieto nariadenia a návrhy pridávajú európske nástroje k nástrojom ponúkaných právnymi predpismi členských štátov.

4.   28. režim a lepšia tvorba právnych predpisov

4.1   Dokončenie jednotného trhu

4.1.1   Voliteľný nástroj by veľmi podporil fungovanie jednotného trhu a predstavuje najdokonalejšiu formu dobrovoľnej harmonizácie v súlade so zásadou subsidiarity.

4.1.2   Voliteľný nástroj okrem toho uľahčí voľný pohyb spotrebiteľov a zlepší cezhraničnú mobilitu a hospodársku súťaž podnikov.

4.1.3   Pokiaľ ide o zavedenie voliteľného režimu, nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy sa situácia nezmení.

4.2   Európske zmluvné právo

4.2.1   Sieť CoPECL (spoločné zásady európskeho zmluvného práva) nedávno dokončila svoj návrh spoločného referenčného rámca (27) a predložila ho Európskej komisii. Tieto pravidlá jednoznačne poskytnú európskym legislatívnym orgánom vzor, ktorý by sa mohol použiť pri zavádzaní voliteľného nástroja, ako to odporúča Viviane Reding, členka Komisie (28). Ešte je potrebné vytvoriť pravidlo o voliteľnom používaní spoločného referenčného rámca resp. spoločných zásad v súlade s jestvujúcim návrhom podľa článku 1 ods. 102 Zásad európskeho poistného zmluvného práva (29).

4.3   Budúce oblasti uplatňovania

4.3.1   Potreba voliteľného nástroja je väčšia v tých oblastiach zmluvného práva, v ktorých prevládajú záväzné právne predpisy členských štátov tvoriace právnu prekážku fungovania jednotného trhu (30). Komisia už na to upozornila, pokiaľ ide o finančné služby vrátane poistenia (31). Finančné služby (právne predpisy o bankovníctve a poisťovníctve, pričom návrh týkajúci sa druhej spomenutej oblasti bude dokončený v súlade so spoločným referenčným rámcom) môžu byť hlavnou oblasťou budúceho uplatňovania voliteľného nástroja, pričom sa za všetkých okolností musia brať riadne do úvahy právne predpisy o ochrane spotrebiteľov.

4.3.2   Rovnako by sa uplatnenie 28. režimu mohol predpokladať pri predaji spotrebiteľom (obzvlášť internetový predaj). Pokiaľ však ide o predaj spotrebiteľom, treba dôkladne zvážiť vzťah voliteľného nástroja voči návrhu smernice Európskeho parlamentu a Rady o právach spotrebiteľov (32).

4.3.3   Voliteľné nástroje sa môžu prijať aj v iných oblastiach súkromného práva, než je zmluvné právo: 28. režimu by zjavne mohlo podliehať právo zábezpeky pri hnuteľnom majetku alebo nehmotnom majetku. Návrh Komisie na zavedenie európskeho dedičského osvedčenia (33) ukazuje možné uplatňovanie voliteľných nástrojov v dedičskom práve. Ďalšou oblasťou uplatňovania voliteľného nástroja môže byť v budúcnosti právo upravujúce majetkové pomery manželov.

4.3.4   Potreba voliteľného nástroja je menej naliehavá v oblasti všeobecného zmluvného práva. Návrh spoločného referenčného rámca, ktorý pokrýva všeobecné zmluvné právo v skutočnosti nemá podobu voliteľného nástroja. Napriek tomu tvorcovia návrhu spoločného referenčného rámca v úvode vyzdvihujú, že by sa mohol používať ako základ jedného alebo viacerých voliteľných nástrojov (34). Tento návrh by sa takisto mohol uplatňovať reštriktívne zavedením všeobecných ustanovení návrhu spoločného referenčného rámca do voliteľného nástroja, ktorý platí iba v určitých oblastiach zmluvného práva. Pomohlo by to zabrániť medzerám v úpravách, ktoré by nevyhnutne vznikli, ak by sa zaviedli iba ustanovenia špecifické pre určité druhy zmlúv.

5.   Výsledky verejnej diskusie, ktorú stredisko na monitorovanie jednotného trhu uskutočnilo 6. januára 2010

5.1   Pokiaľ ide o 28. režim, jestvuje už niekoľko tematických variantov alebo návrhov v práve európskych spoločností, procesnom práve týkajúcom sa duševného vlastníctva a v dedičskom práve. Všetky presahujú národné obmedzenia, menej zasahujú do práva členských štátov a otvárajú nové možnosti trhovým subjektom v cezhraničnom obchode. Avšak 28. režim musí splniť požiadavku prísnejších predpisov na ochranu spotrebiteľov a zároveň byť nekompromisnejším ako harmonizácia. Kľúčovou problematikou 28. režimu sú dôchodky, pretože okolo 18 miliónov dôchodcov žije mimo svojho členského štátu. 28. režim by sa mal zamerať na dobrú informovanosť a budovanie dôvery (napr. zmluvy) a mal by viesť k zjednodušeniu služieb a produktov (hlavne finančných služieb). V oblasti maloobchodných finančných služieb sa musia uprednostňovať právne predpisy na väčšiu ochranu spotrebiteľov: kríza ukázala potrebu regulovať všetky finančné služby ponúkané spotrebiteľom a ponúkať zjednodušené finančné služby všetkým spotrebiteľom, ktorí si to želajú. Na programe tak či tak zostáva dosiahnutie politického konsenzu, ktorý by umožnil 28. režim ako voľbu, a stanovenie jeho právneho základu. Hodnotenia vplyvu vykonávané Komisiou by mali systematicky zisťovať možnosti voliteľného prístupu, teda prijatia 28. režimu, pričom by mohlo ísť iba o reakciu na určité problémy a nie o všeobecne použiteľnú alternatívu zmluvného práva.

V Bruseli 27. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 26.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 1.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 157, 28.6.2005, s. 1 (spravodajca: Pegado Liz), Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 200 (spravodajca: von Fürstenwerth), Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 134 (spravodajca: Ravoet), Ú. v. EÚ C 309, 16.12.2006, s. 26 (spravodajca: Iozia), Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 13 (spravodajca: Burani), Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 13 (spravodajca: Grasso), Ú. v. EÚ C 151, 17.6.2008, s. 1 (spravodajca: Iozia), Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 26 (spravodajca: Pegado Liz).

4

(5)  Pokiaľ ide o vnímanie voliteľného nástroja ako „2. režimu“ pozri Heiss, Introduction, in: Basedow/Birds/Clarke/Cousy/Heiss (eds.), Principles of European Insurance Contract Law, (2009) I 45.

5

(6)  Francúzske národné zhromaždenie nedávno schválilo správu o právach spotrebiteľov (spravodajcom bola pani M. Karamanli), v ktorej sa navrhovalo, aby sa v rámci pravidiel Rím I otestoval 28. európsky právny režim.

6

(7)  Pozri Heiss: Introduction, in: Basedow/Birds/Clarke/Cousy/Heiss (eds.), Principles of European Insurance Contract Law, (2009) I 47.

7

(8)  Tamže.

8

(9)  Podľa Prof. Hesselinka z Amsterdamskej univerzity sa z hľadiska sociálnej spravodlivosti „môže 28. režim zvoliť kliknutím na modré tlačidlo. Ak by sa návrh spoločného referenčného rámca stal voliteľným nástrojom v zmluvách medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi, nespôsobilo by to sociálny damping. Voľba práva pre návrh spoločného referenčného rámca, ak by ju európske zákonodarné orgány dovolili, by mohla pri zmluvách medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi vytvoriť situáciu prospešnú pre obidve strany.“

9

môže 28. režim zvoliť kliknutím na modré tlačidlo. Ak by sa návrh spoločného referenčného rámca stal voliteľným nástrojom v zmluvách medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi, nespôsobilo by to sociálny damping. Voľba práva pre návrh spoločného referenčného rámca, ak by ju európske zákonodarné orgány dovolili, by mohla pri zmluvách medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi vytvoriť situáciu prospešnú pre obidve strany

(10)  Pozri Heiss/Downes: Non-Optional Elements in an Optional European Contract Law: Reflections from a Private International Law Perspective, ERPL 13 (2005) 693 (699).

10

(11)  Hesselink/Rutgers/de Booys: The Legal Basis for an Optional Instrument on European Contract Law, Centre for the Study of European Contract Law Working Paper No. 2007/04.

11

(12)  Na základe modelu uvedeného v Zásadách európskych právnych predpisov týkajúcich sa poistných zmlúv, pričom to bude predmetom ďalších diskusií.

12

(13)  S cieľom vyhnúť sa akýmkoľvek nejasnostiam by bolo vhodné definovať tieto všeobecné zásady alebo odvolať sa na všeobecné pravidlá uplatniteľné pri všetkých druhoch zmlúv, ktoré sú obsiahnuté v publikácii „Principles, definitions and model rules of European Private Law – Draft Common Frame of Reference“ (DCFR, Book I-III, outline edition 2009), ak a len čo budú uznané alebo ustanovené právnym nástrojom EÚ.

13

(14)  Pozri napríklad Basedow: Ein optionales Europäisches Vertragsgesetz: Opt-in, opt-out, wozu überhaupt?, ZEuP 2004, 1.

14

Basedow

(15)  Znenie nájdete na adrese www.uncitral.org

15

(16)  Tamže.

16

(17)  Tamže.

17

(18)  Pozri článok 6 Dohovoru o medzinárodnom predaji tovaru, článok 3 Dohovoru o medzinárodnom faktoringu a článok 5 Dohovoru o medzinárodnom finančnom leasingu.

18

(19)  Nariadenie Rady (ES) č. 2157/2001 z 8. októbra 2001 o stanovách európskej spoločnosti (SE), Ú. v. ES L 294, 10.11.2001, s. 1.

19

(20)  Nariadenie Rady (EHS) č. 2137/85 z 25. júla 1985 o Európskom zoskupení hospodárskych záujmov (EZHZ), Ú. v. ES L 199, 31.7.1985, s. 1.

20

(21)  Nariadenie Rady (EHS) č. 1435/2003 z 22. júla 2003 o stanovách európskeho družstva (SCE), Ú. v. EÚ L 207, 18.8.2003, s. 1.

21

(22)  Nariadenie Rady (ES) č. 207/2009 z 26. februára 2009 o ochrannej známke Spoločenstva, Ú. v. EÚ L 78, 24.3.2009, s. 1.

22

(23)  Nariadenie bolo schválené 4. decembra 2009, ale zatiaľ nebolo zverejnené v úradnom vestníku.

23

(24)  Pozri odôvodnenie 14 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1896/2006 z 12. decembra 2006, ktorým sa zavádza európske konanie o platobnom rozkaze, Ú. v. EÚ L 399, 30.12.2006, s. 1 v doplnenom a zmenenom znení.

24

(25)  Pozri odôvodnenie 8 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 861/2007 z 11. júla 2007, ktorým sa ustanovuje Európske konanie vo veciach s nízkou hodnotou sporu, Ú. v. EÚ L 199, 31.7.2007, s. 1.

25

(26)  Pozri kapitolu VI návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o právomoci, rozhodnom práve, uznávaní a výkone rozhodnutí a verejných listín v oblasti dedenia a o zavedení európskeho dedičského osvedčenia, KOM(2009) 154 v konečnom znení.

26

(27)  Pozri Bar/Clive/Schulte-Nölke et al. (eds.): Principles, Definitions and Model Rules of European Private Law – Draft Common Frame of Reference (DCFR) Outline Edition (2009). Návrh všeobecného referenčného rámca pre poistné zmluvy je obsiahnutý v práci Basedow/Birds/Clarke/Cousy/Heiss (eds.): Principles of European Insurance Contract Law, (2009) I 47.

27

(28)  Vypočutie Viviane Redingovej navrhnutej za členku Komisie zodpovednú za spravodlivosť, základné práva a občianstvo 7.1.2010 v Európskom parlamente.

28

(29)  V článku 1 ods. 102 Zásad európskeho poistného zmluvného práva, ktorý sa venuje ich voliteľnému uplatňovaniu sa v príslušnej časti uvádza, že zásady by sa mali uplatňovať vtedy, keď sa strany bez ohľadu na všetky obmedzenia voľby práva podľa medzinárodného súkromného práva dohodli, že ich zmluva sa týmito zásadami bude riadiť. (BASEDOW, The Optional Application of the Principles of European Insurance Contract Law, in Fuchs (ed.), European Contract Law, ERA Forum Special Issue 2008, vol. 9, 111).

29

(30)  Pozri Heiss/Downes: Non-Optional Elements in an Optional European Contract Law: Reflections from a Private International Law Perspective, ERPL (2005), 693 697 et seq.

30

(31)  Pozri napríklad oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a rade z 12. februára 2003„Koherentnejšie európske zmluvné právo: akčný plán“, KOM(2003) 68 v konečnom znení, bod 47 a 48.

31

(32)  KOM(2008) 614 v konečnom znení.

32

(33)  Pozri KOM(2009) 154 v konečnom znení, o ktorom sa hovorí v bode 3.6.3.

33

(34)  Pozri Bar/Clive/Schulte-Nölke et al. (eds.): Principles, Definitions and Model Rules of European Private Law – Draft Common Frame of Reference (DCFR) Outline Edition (2009), Introduction, s. 79.

34

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/33 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/33

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Sociálne zodpovedné finančné produkty“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2011/C 21/06

Spravodajca: Carlos TRÍAS PINTO

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 1. októbra 2009 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Sociálne zodpovedné finančné produkty“.

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. mája 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 463. plenárnom zasadnutí 26. – 27. mája 2010 (schôdza z 26. mája 2010) prijal 129 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Výraz „sociálne zodpovedné finančné produkty“ možno chápať ako všetky produkty a služby poskytované bankovým, poisťovníckym a investičným sektorom. Toto stanovisko sa však prevažne zaoberá sociálne zodpovednými investíciami poskytovanými kolektívnymi investičnými fondmi, ktoré sú dostupné inštitucionálnym investorom a zároveň verejnosti. Kolektívne investičné fondy sa zaoberajú investovaním. Ak má byť fond považovaný za sociálne zodpovedný, musí si svoje investície vyberať dôkladne a na základe vhodných kritérií. Väčšina fondov investuje do akcií spoločností. Pre väčšinu fondov je hlavnou otázkou ich schopnosť určiť spoločnosti, ktoré spĺňajú nevyhnutné etické, sociálne a správne kritériá. V prostredí s rozvinutými sociálne zodpovednými investíciami existuje široká škála organizácií, ktoré stanovujú, do akej miery jednotlivé spoločnosti spĺňajú etické, sociálne a správne kritériá.

1.2   Existujú mnohé poradné orgány, ktoré poskytujú technickú pomoc sociálne zodpovedným investíciám. Medzinárodné burzové indexy, ako Dow Jones Sustainability DJSI Index alebo FTSE4Good index poskytujú dôležité údaje na vytvorenie a spravovanie sociálne zodpovedných investičných fondov, buď na všeobecnom alebo selektívnom základe. Napríklad niektoré fondy sa môžu zamerať na etablované spoločnosti, ktoré vyhovujú náročným požiadavkám na etiku a dobrú správu vecí verejných. Iné môžu mať skôr ekologický alebo environmentálny program. Zohľadnené sú všetky tieto varianty.

1.3   V situácii po skončení krízy je potrebné nasmerovať investície do podnikov so sociálnymi a etickými hodnotami, aby sa tak obnovila dôvera občanov vo finančné trhy. Po tejto kríze môžeme naozaj potvrdiť, že obchodovanie už nikdy nebude takým, akým bolo doteraz („Business as usual“).

1.4   Pri pohľade naspäť možno pozorovať, že výkon mnohých finančných inštitúcií v uplynulých rokoch ani zďaleka nedosahoval sociálne štandardy a štandardy v oblasti riadenia, ktoré sa očakávajú od takýchto významných podnikov. EHSV preto žiada, aby sa programy finančných inštitúcií v rámci sociálnej zodpovednosti zamerali na očakávania Európy 21. storočia v sociálnej oblasti a oblasti dobrej správy vecí verejných.

1.5   Výsledky sociálne zodpovedných investícií dokazujú pozitívny vzťah medzi sociálnym a finančným hodnotením inštitúcií, ktoré ponúkajú sociálne zodpovedné investičné prostriedky. Okrem toho ziskovosť sociálne zodpovedných investícií nie je menšia a riziko nie je väčšie ako v prípade tradičných investícií.

1.6   Podniky kolektívneho investovania a inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sú dôležitým nástrojom na usmerňovanie úspor k produktívnemu investovaniu. Bude však potrebné venovať väčšiu pozornosť investičnému poradenstvu, zlepšeniu riadiacich metód a faktoru medziľudských vzťahov a sociálnej zodpovednosti, ktorá vyplýva z komunikácie.

1.7   Prínos expertov z finančných inštitúcií k sociálne zodpovedným investíciám musí zohľadniť tieto aspekty: vízia z dlhodobého hľadiska, orientácia na všeobecný záujem, spoľahlivosť a precízne analýzy.

1.8   EHSV vyzýva Európsku komisiu a členské krajiny, aby podporovali rozvoj sociálne zodpovedných investícií s cieľom uľahčiť „štandardizáciu“ a konsolidáciu terajších systémov spravujúcich tieto produkty, pričom by presadzovali transparentnosť informovania, porovnateľnosť investičných analýz, technickú odbornú prípravu a výmenu osvedčených postupov. Existujú určité dôkazy, že finančné trhy reagujú pozitívne na uplatňovanie systémov štandardizácie a získavania osvedčení príslušných subjektov.

1.9   Pozitívnym efektom filtrácie sociálne zodpovedných investícií, či už prostredníctvom regulácie alebo profesionálnych poradcov, bude možnosť vylúčenia určitých cenných papierov z portfólia investícií, čo bude motivovať podniky k zlepšeniu ich správania z environmentálneho a sociálneho hľadiska a z hľadiska riadenia.

1.10   EHSV navrhuje zrealizovať špecifické iniciatívy zamerané na propagáciu a vzdelávanie v oblasti financií: publikácie, školenia, tvorbu špecializovaných internetových stránok a výučbu predmetov týkajúcich sa finančnej oblasti na školách.

1.11   Jedným z cieľov programov zameraných na finančné vzdelávanie je propagovať v domácnostiach zodpovednú, uvážlivú a dlhodobú kultúru investovania, ktorá je prispôsobená rizikovému profilu, majetkovej situácii a vlastným cieľom.

1.12   Sociodemografické zmeny vyžadujú zamýšľať sa nad zmenou kultúry a konania, aby sa mohlo investovať z dlhodobého hľadiska. Podľa EHSV je potrebné, aby verejné inštitúcie podporili investície do sociálne zodpovedných fondov prostredníctvom vhodných finančných a fiškálnych nariadení, ako aj prostredníctvom samotného verejného obstarávania.

1.13   Verejná správa zohráva skutočne dôležitú úlohu pri podpore dopytu po zodpovedných investíciách (individuálni alebo inštitucionálni investori), ako aj ponuky (správcovské a obchodné spoločnosti). Samotná verejná správa môže podporovať trh prostredníctvom riadenia investícií zo štátnych investičných alebo rezervných fondov. Jej správanie slúži ako príklad a je hlavným katalyzátorom, ktorý má veľký motivujúci účinok.

1.14   Emitenti a samotné podniky zase môžu mobilizovať investičné spoločnosti tým, že ich presvedčia, do akej miery je ich udržateľná politika ukazovateľom kvality ich riadenia, pokiaľ ide o transparentnosť a začlenenie týchto kritérií do ich investičnej stratégie.

2.   Sociálna zodpovednosť finančných inštitúcií

2.1   Takzvaný „sociálne zodpovedný podnik“ vytvára v oblasti manažmentu príležitosti pre tie finančné inštitúcie, ktoré dokážu reagovať na to, čo od nich spoločnosť očakáva.

2.2   Zverejnením zelenej knihy Európskej komisie o podpore európskeho rámca pre sociálnu zodpovednosť podnikov (1) a následne dokumentu OECD na rovnakú tému (2) sa posilnil sociálno-hospodársky model podniku, ktorý má zodpovednosť voči „zainteresovaným subjektom“ (3).

2.3   V oblasti finančných inštitúcií pripisujú zásady pre zakladanie sporiteľní (4) týmto inštitúciám, ako aj úverovým inštitúciám a vzájomným príspevkovým združeniam sociálnej starostlivosti rolu predchodcov terajšej sociálnej zodpovednosti podnikov. Jej sociálny rozmer ako identifikačný faktor (5) stanovuje špecifické ciele, ktoré sú úzko späté s filozofiou sociálneho hospodárstva, ktoré je rastúcou hospodárskou a sociálnou silou po celom svete (6), pričom jedným z prejavov tohto záväzku je integrácia postihnutých osôb.

2.4   Terajšia finančná kríza má pôvod v bankovom sektore, kde nadmerné riziká, ktorým sa vystavovali banky, sprevádzalo zlyhanie bankového dozoru. V jej centre sa ocitávajú finančné produkty (hypotekárne úvery na bývanie, spotrebné úvery, deriváty a štruktúrované produkty) a „morálne riziká“ počas marketingového procesu banky. Rola, ktorú zohrávali ratingové agentúry, a ktorá je poznačená zjavnými konfliktami záujmov, bola z tohto hľadiska spolu so známymi regulačnými nedostatkami kľúčová pre prehĺbenie krízy.

2.5   Hlavnou zodpovednosťou finančných inštitúcií v súčasnosti je realizovať svoje aktivity opatrne a dôsledne, a zároveň poskytovať prostriedky na financovanie projektov v oblasti produktívneho hospodárstva a spotreby domácností.

2.6   Počas terajšej finančnej krízy nesmú banky prestať plniť svoj záväzok voči spoločnosti. Okrem toho samotná kríza ukázala určitú mieru podnikateľskej nezodpovednosti a ukázala, že je potrebná väčšia a lepšia sociálna zodpovednosť podnikov. V prípade sociálnej zodpovednosti podnikov ide o otázku identity, odhodlanosti a podnikovej stratégie.

2.7   Z tohto dôvodu EHSV podporuje definovanie strategických akčných smerov vo finančnom sektore s cieľom podnietiť rast sociálne zodpovedných investícií, podporiť vhodné fiškálne opatrenia, zriadiť systémy štandardizácie produktov, zvýšiť ochranu investora, zaviesť overené bankové postupy a posilniť európsky trh so zodpovednými a relevantnými finančnými službami.

3.   Sociálne zodpovedné finančné produkty

3.1   Definícia a rozsah stanoviska

3.1.1   Ide o sporiace produkty (bežné účty, účty s vysokým ziskom, úsporné vklady, štruktúrované vklady), investičné produkty (podniky kolektívneho investovania: investičné fondy a investičné spoločnosti, dôchodky a poistenia: dôchodkové plány a fondy, plány dôchodkového zabezpečenia, finančné životné alebo unit-linked poistenia, tematické fondy), nástroje úverového financovania a prostriedky finančnej podpory (mikroúvery, revolvingové fondy, vzájomne garančné fondy a rizikový kapitál), v ktorých sú zahrnuté environmentálne a sociálne kritériá a kritériá dobrého riadenia, pričom sa v žiadnom prípade nesmú prehliadať potrebné ciele rizika a finančnej ziskovosti.

3.1.2   Toto stanovisko sa zameriava na investičné produkty, a to pre maloobchodný alebo inštitucionálny trh. Vo všeobecnosti ide o to, aby sa investovalo do takých organizácií, ktoré sa lepšie správajú a podporujú udržateľný rozvoj. Ich cieľom je preto etablovať sa ako účinný nástroj, ktorý prispieva k celkovému rozvoju spoločnosti a motivuje firmy k adekvátnemu správaniu a tak reagovať na záujem investorov.

3.1.3   Nemožno si však zamieňať sociálne zodpovedné investičné fondy so solidárnymi investičnými fondmi. Solidárne investičné fondy len odovzdávajú určité percento zo svojich ziskov sociálnym podnikom, ale nemusia spĺňať kritériá sociálnej zodpovednosti pri voľbe svojich investícií. Aj napriek tomu možno zaradiť solidárne investície a sociálne zodpovedné investície do toho istého fondu.

3.2   Vznik a vývoj

3.2.1   Vznik sociálne zodpovedných investícií súvisí s morálnymi princípmi. Od 80. rokov tento jav silnel pod vplyvom globalizácie, väčšej environmentálnej a sociálnej uvedomelosti, rozvoja nových informačných a komunikačných technológií.

3.2.2   Sociálne zodpovedné investície vznikli v anglosaskom prostredí (7). V Európe (8) existujú trhy, ktoré zažívajú veľký rast, ako napríklad Spojené kráľovstvo, Holandsko, Nórsko, Francúzsko, Švédsko, Belgicko a v menšej miere Taliansko, Španielsko a Nemecko.

3.3   Koncepčné spresnenia

3.3.1   Sociálne zodpovedné investičné fondy investujú do podnikov. Tradičné etické investície sa opierali predovšetkým o morálne, ideologické alebo sociálne dôvody, zatiaľ čo v súčasnosti sa snažia obsiahnuť integrovaným spôsobom hospodárske, environmentálne a sociálne aspekty, ako aj aspekty riadenia výkonnosti podnikov, a to z dlhodobého hľadiska.

3.3.2   Pri rozhodovaní o investíciách sa uplatňujú kritériá sociálnej zodpovednosti (filter), pričom sa vylúčia určité investície a vyberú sa tie s lepším profilom. V tomto smere je cieľom sociálne zodpovedných investícií ovplyvniť budúce podnikové stratégie a zosúladiť hodnoty investora s hodnotami jeho investície.

3.3.3   Poradcovia používajú až 60 kritérií. Niektoré z najpoužívanejších kritérií sú uvedené v tejto tabuľke (9).

| Negatívne kritériá | Pozitívne kritériá |
| --- | --- |
| zbrojenie | rovnosť príležitostí |
| testy na zvieratách | recyklovanie |
| vykorisťovanie v krajinách tretieho sveta | šetrenie energie a prírodných zdrojov |
| znečistenie | transparentné informácie |
| genetická manipulácia | zaviazanosť k solidarite so spoločnosťou |
| pornografia, tabak a alkohol | podpora odbornej prípravy a vzdelávania |
| poškodzovanie životného prostredia | štandardizácia produktov |

Negatívne kritériá

Pozitívne kritériá

zbrojenie

rovnosť príležitostí

testy na zvieratách

recyklovanie

vykorisťovanie v krajinách tretieho sveta

šetrenie energie a prírodných zdrojov

znečistenie

transparentné informácie

genetická manipulácia

zaviazanosť k solidarite so spoločnosťou

pornografia, tabak a alkohol

podpora odbornej prípravy a vzdelávania

poškodzovanie životného prostredia

štandardizácia produktov

3.3.3.1   Na základe uvedeného zoznamu nemožno tvrdiť, že firmy s negatívnymi atribútmi sú aj riadené nezodpovedným spôsobom. Naopak, môžu mať najvyššie etické štandardy v spôsobe podnikania, hoci niektorí investori by určité odvetvia, napr. zbrojárstvo, mohli považovať za morálne zavrhnutiahodné.

3.3.4   Kritériá udržateľnosti používané v rámci sociálne zodpovedných investícií musia byť chápané ako dynamické, čo má umožniť začlenenie nových dôležitých aspektov do oblasti sociálnej zodpovednosti podnikov. Napríklad v rámci rovnosti príležitostí by bolo vhodné začleniť hodnotiace kritériá súvisiace so zdravotne postihnutými osobami. Môže ísť o ukazovatele týkajúce sa zapojenia do pracovného procesu alebo dostupnosti pracovného a obchodného prostredia, produktov a služieb.

3.3.5   Pre zostavenie porovnávacích údajov o rozvoji sociálne zodpovedných fondov vo svete nás stratégia segmentácie trhu vedie k rozlišovaniu medzi inštitucionálnym trhom (predovšetkým inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia) a maloobchodným trhom (obmedzuje sa na investičné fondy).

3.4   Nové inštitúcie

3.4.1   Inštitúcie pôsobiace na finančnom trhu vyvinuli mechanizmy na začlenenie udržateľnosti do svojho riadenia. Pre takzvanú tradičnú banku, ako aj pre etickú banku (10) je bežným javom dialóg so zainteresovanými subjektmi, ktorý sa môže viesť formou osobných stretnutí alebo formou výmen prostredníctvom elektronických platforiem.

3.4.2   Rozvoj sociálne zodpovedných investícií viedol k vzniku nových inštitúcií a k prispôsobeniu tradičných inštitúcií, ktoré sú zapojené do zostavovania a distribúcie medzinárodných burzových indexov (napríklad Dow Jones Sustainability DJSI Index alebo FTSE4Good), vypracúvania a komercializácie databáz, alebo ktoré fungujú ako agentúry pre analýzu udržateľnosti, či ponúkajú poradenstvo v oblasti sociálne zodpovedných investícií, atď.

3.4.3   Pre stimuláciu rozvoja princípov OSN pre zodpovedné investície treba mať na pamäti aktívnu úlohu Európskej komisie; pričom vznik Fóra sociálneho investovania (SIF) v USA, či Európskeho fóra sociálneho investovania (Eurosif) prispieva k dialógu so zainteresovanými stranami (11).

3.5   Správa portfólií

3.5.1   Sociálno-hospodárske modely začleňujú do klasických finančných modelov opatrenia sociálnej rentability, čím prekonávajú vzťah rentabilita/riziko. Cieľmi sociálne zodpovedných investícií je tak okrem čisto finančných cieľov výber investícií prostredníctvom sociálnych a environmentálnych kritérií a kritérií dobrého riadenia.

3.5.2   V uplynulých rokoch sa uznala potreba zavedenia rámca sociálnej zodpovednosti v oblasti financií, čím sa poskytol priestor takzvaným udržateľným alebo sociálne zodpovedným financiám („Sustainable Finance“). Tento prúd sa spája s rozvojom teórie behaviorálnych financií a rozširuje analýzu hospodárskeho a psychologického správania aktérov aj na ich sociálne a environmentálne správanie (12).

3.5.3   Organizáciami, ktoré prostredníctvom rozličných hodnotiacich metód najviac rozpracovali postupy hodnotenia a kvalifikácie podnikov v oblasti ich sociálne zodpovedného správania, sú tzv. „agentúry pre analýzu udržateľnosti“ (13). Konkrétne ide o to, že výsledky rozličných štúdií uskutočnených v tomto kontexte, ukazujú, že „sociálne zodpovedné investície nepredstavujú pre účastníka hospodárske straty“, a to vždy zo strednodobého a dlhodobého hľadiska.

3.6   Štandardizácia produktov

3.6.1   Zavedenie a využívanie sociálne zodpovedných finančných produktov (či už na účely investovania, sporenia, alebo financovania) si vyžaduje vopred stanovené a úplne jasné požiadavky, ktoré tieto musia spĺňať, a ktoré by zaručili uplatniteľnosť princípov sociálnej zodpovednosti a postupov monitorovania, priebežného hodnotenia a transparentnosti.

3.6.2   Konkrétne Španielske združenie pre štandardizáciu a certifikáciu (AENOR) (14) prehodnocuje momentálne normu pre sociálne zodpovedné finančné produkty (UNE 165001: 2002 EX, Etické finančné nástroje) s cieľom poskytnúť inštitúciám, ktoré ich chcú vytvárať alebo s nimi obchodovať, všeobecné požiadavky, a zabezpečiť užívateľom maximálnu transparentnosť a informovanosť o týchto etických kritériách.

3.6.3   Vo viacerých krajinách Európskej únie sa v uplynulých rokoch súčasne vypracovali kritériá samoregulácie tohto sektora (15), pričom v mnohých prípadoch sa tak stalo na žiadosť národných dozorných orgánov, aby sa tak mohol zaregistrovať rastúci počet nových sociálne zodpovedných investičných fondov, ktoré sa rozšírili. Audítori a odborní poradcovia zabezpečujú ďalšiu kontrolu a súlad.

3.6.4   Takisto treba vyzdvihnúť iniciatívu na zlepšenie transparentnosti pri používaní týchto kritérií, ktorú vyvíja EUROSIF a viaceré SIF členských krajín. Spotrebiteľ tak má k dispozícii informácie o použitých kritériách a ich uplatňovaní bez toho, aby sa zaoberal posudzovaním kvality a zodpovednosti produktov.

3.6.5   Cieľom iniciatívy na podporu porovnateľnosti správ o sociálne zodpovedných investíciách, ktoré vypracúvajú finančné inštitúcie, je vytvoriť určitý štandardizovaný modelový dokument, ktorý by bol odpoveďou na informačné potreby investorov v rozličných krajinách EÚ.

4.   Systémy na ochranu zákazníka

4.1   Dôvera spotrebiteľov voči spoločnostiam ponúkajúcim finančné služby v dôsledku finančnej krízy poklesla. Morálka tohto sektoru je spochybňovaná a preto majú finančné inštitúcie príležitosť podporiť aktivity zamerané na vytvorenie a konsolidáciu finančných produktov, ktoré sú sociálne zodpovedné.

4.2   Zlepšenie informovanosti zákazníka

4.2.1   Jedným z dôsledkov finančnej krízy sú rastúce obavy regulačných inštitúcií o sporiteľov a investorov. Tento prístup sa posilnil prostredníctvom arbitrážnych výborov, informačných letákov a manuálov, dohľadu nad reklamou (16) (ktorá musí byť jasná, nestranná a nezavádzajúca) všetkých finančných produktov, zavedením reklamačných služieb, či prostredníctvom verejného obhajcu práv zákazníka (ombudsman).

4.2.2   V praxi však banky nie vždy informujú zákazníkov primerane ich potrebám. Nedávna štúdia Európskej komisie (17) kritizuje nezrovnalosti, ktorých sa dopúšťajú európske banky v mnohých krajinách, vrátane neprehľadnosti a vysokých bankových poplatkov, problematického porovnávania ponúk jednotlivých bánk a možnosti výberu tej najvhodnejšej.

4.2.3   Transparentnosť vo vzťahu k zákazníkom si vyžaduje jasné, presné, zrozumiteľné a porovnateľné informácie. Konkrétne ide o to, že sociálne zodpovedné finančné produkty musia obsahovať aspoň definíciu sociálne zodpovedných investícií, použité praktické kritériá (filter sociálne zodpovedných investícií), zloženie výboru sociálne zodpovedných investícií (18), správne a depozitné poplatky, atď., a musia pravidelne zverejňovať nezávislé správy o dodržiavaní filozofie sociálnej zodpovednosti produktu.

4.2.4   Získavanie informácií prostredníctvom služieb starostlivosti o zákazníka prispieva k neustálemu zlepšovaniu (kľúčový faktor pre kvalitu služieb) a zodpovednému poskytovaniu popredajných služieb po celú dobu životnosti produktu alebo dokým sa zákazník nerozhodne prestať ho používať.

4.3   Podpora finančného vzdelávania

4.3.1   Finančné vzdelávanie je jednou zo zodpovedností, o ktorú by sa mali zaujímať spoločne verejný a súkromný sektor, aby sa tak mohlo reagovať na výzvu, ktorú predstavuje čoraz zložitejšie finančné prostredie. Toto vzdelávanie sa však musí uskutočňovať mimo komerčných záujmov súvisiacich s konkrétnymi finančnými produktmi.

4.3.2   S cieľom podporiť finančné vedomosti obyvateľstva prišli dozorné orgány a finančné inštitúcie s rozličnými iniciatívami s názvom „Plány finančného vzdelávania“, prostredníctvom ktorých sa má zabrániť predovšetkým prípadom nadmerného zadlžovania rodín a má sa im uľahčiť výber produktov primeraných ich profilu a majetkovým pomerom.

4.3.3   Uskutočnené politiky finančného vzdelávania prispievajú k budovaniu dôvery voči finančnému systému a ich význam uznala Európska únia v oznámení Komisie Finančné vzdelávanie (19), ako aj v záveroch Rady ECOFIN zo 14. mája 2008 (20).

4.3.4   Podnet k vypracovaniu štúdií o sociálne zodpovedných investíciách a odborná príprava účastníkov trhu umožňujú finančným inštitúciám, aby uplatňovali vo svojich politikách udržateľnosti osvedčené postupy. Didaktický materiál a kódexy správania dobre podporujú rozvoj vzdelávania.

4.4   Poradenstvo finančných služieb

4.4.1   Európska smernica MIFID (21) vyžaduje od finančných inštitúcií, aby posilnili ochranu investora a ponúkali svojim klientom produkty, ktoré sú vhodné pre rozličné investičné profily. Okrem toho sa vyžaduje jasné oddelenie poradenstva od komercializácie a od finančných sprostredkovateľov sa požaduje podrobná znalosť ponúkaných produktov. Z tohto hľadiska by v rámci posudzovania vhodnosti bolo treba opýtať sa klienta, či súhlasí s politikami sociálne zodpovedných investícií, a to v momente, keď sa mu ponúkajú alebo priraďujú (spravovanie portfólia) najvhodnejšie produkty sociálne zodpovedných investícií.

4.4.2   Sociálne zodpovedné finančné produkty budú musieť obsahovať procesy vnútornej kontroly, ktoré by odhalili riziká investícií, ktoré by dohliadali nad konfliktami záujmov a náležite informovali výbor sociálne zodpovedných investícií (ktorý bude musieť byť zložený z väčšej časti z externých expertov, aby sa zaručila objektivita ich pripomienok).

5.   Perspektívy sociálne zodpovedných investícií

5.1   Sociálne zodpovedné investície môžu vyjsť z aktuálnej situácie posilnené, ak investori dokážu rozlišovať medzi podnikmi, ktoré sa prikláňajú k sociálnej zodpovednosti podnikov z dlhodobého hľadiska a podnikmi, ktoré ju využívajú len ako marketingový nástroj.

5.2   Inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia sa ukazujú ako segment s veľkým potenciálom pre rast zodpovedných investícií. Podľa Jáureguiho (22) by prípadný príchod 10 % podielu rezervného fondu sociálneho zabezpečenia s udržateľnými kritériami (23) na trh v Španielsku podporil rozvoj kultúry sociálnej zodpovednosti.

5.3   Ako osvedčený postup pre mobilizáciu podnikateľskej spoločnosti a verejnej správy možno uviesť aktivitu s názvom Medal of Social Solidarity, ktorú organizuje jedna z najväčších poľských podnikateľských organizácií - Business Centre Club. Ide o osobitné ocenenie udeľované osobám, vrátane generálnych riaditeľov, za ich podporu idey sociálnej zodpovednosti podniku. Ocenenia sa udeľujú v prítomnosti stoviek generálnych riaditeľov, ministrov, diplomatov, premiéra, či dokonca poľského prezidenta, predsedu Európskej komisie alebo predsedu EHSV.

5.4   Aby sa sociálne zodpovedné investície etablovali, vyzýva EHSV verejné inštitúcie, aby podporili vznik vhodných právnych rámcov a investície s kritériami udržateľnosti, a aby spolupracovali na zviditeľňovaní osvedčených postupov a stimulovali investície do finančných produktov tohto druhu, napríklad prostredníctvom vhodných fiškálnych politík (24). Veľmi účinným spôsobom zdynamizovania trhu je zaradenie týchto kritérií do vlastných investícií, či už s pevným alebo premenlivým výnosom, prostredníctvom štátnych investičných fondov alebo rezervného fondu sociálneho zabezpečenia, ako v prípade Francúzska. V oblasti regulácie a z hľadiska transparentnosti treba vyzdvihnúť dôsledky, ktoré má vypracovanie predpisov, ktoré by orgány spravujúce investičné fondy či inštitúcie zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia viedli k tomu, aby uvádzali, či do výberu investícií zahŕňajú aj sociálne a environmentálne kritériá alebo nie, ako v prípade Veľkej Británie.

5.5   EHSV poukazuje na význam záväzku podnikov a aktívneho riadenia sprostredkovateľov pôsobiacich na finančnom trhu. Riadiace orgány inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia, výbory sociálne zodpovedných investícií, kontrolné výbory a odbory sú dynamizujúcimi faktormi na trhu so sociálne zodpovednými fondmi.

V Bruseli 26. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  KOM(2001) 366 v konečnom znení. Pozri tiež oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, ktorým sa implementuje partnerstvo pre rast a zamestnanosť: Európa ako pilier najvyššej kvality v oblasti podnikovej sociálnej zodpovednosti, KOM(2006) 0136 v konečnom znení.

1

(2)  „Corporate Social Responsibility: Partners for Progress“ (Sociálna zodpovednosť podnikov: Partneri pre pokrok), OECD, Paríž 2001.

2

(3)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Etický a sociálny rozmer finančných inštitúcií“, Ú. v. EÚ C 100, 30.4.2009, s. 84.

3

(4)  Uvedené v dokumente 143 Európskeho združenia sporiteľní z roku 1990.

4

(5)  E. Castelló (2005): „El liderazgo social de las Cajas de Ahorro“ (Vedúce postavenie sporiteľní v sociálnej oblasti), FUNCAS Ediciones.

5

(6)  J. L. García (2009): „Las cuentas de la economía social: magnitudes y financiación del tercer sector en España, 2005“ (Účty sociálneho hospodárstva: význam a financovanie tretieho sektora v Španielsku). Civitas Ediciones. Pozri uznesenie Európskeho parlamentu z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve, ktoré vypracovala spravodajkyňa Patricia Toia.

6

(7)  Eurosif (2008). V roku 2007 dosiahol objem aktív v USA 1 917 mld eur.

7

(8)  Eurosif (2008). Hodnota sociálne zodpovedných investícií predstavovala v roku 2007 v Európe 2 665 mld eur.

8

(9)  Muñoz et al. (2004): „The social responsibility performance of ethical and solidarity funds: An approach to the case of Spain“.(Sociálne zodpovedné správanie etických a solidárnych fondov. Prístup k prípadu Španielska) Business Ethics. A European Review. zväzok 13, číslo 2/3 apríl, júl.

9

et al.

(10)  Pojem „etická“ je všeobecne uznávaným označením, ktoré nevylučuje iné pojmy, ako „občianska“, „alternatívna“ alebo „sociálna“. Pozri IVERCO (etická komisia) (1999).

10

(11)  Pozri stanovisko EHSV na tému Vplyv investičných fondov na priemyselné zmeny, Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 56.

11

(12)  V tejto oblasti sú dôležité priekopnícke práce pána Amartya Sena (1970: „Collective choice and social welfare“ (Kolektívny výber a sociálny blahobyt), Holden-Day.

12

(13)  Ponúkajú investorom funkciu konzultanta kontrolného orgánu.

13

(14)  AENOR (2008): „Etika. Systém riadenia sociálnej zodpovednosti podnikov“.

14

(15)  Komisie pre kontrolu inštitúcií zamestnaneckého dôchodkového zabezpečenia poskytujú vysvetlenie, či vo svojich investičných rozhodnutiach zohľadňujú alebo nezohľadňujú kritériá sociálnej zodpovednosti.

15

(16)  Pozri stanovisko EHSV na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 2003/71/ES o prospekte, ktorý sa zverejňuje pri verejnej ponuke cenných papierov alebo ich prijatí na obchodovanie, a 2004/109/ES o harmonizácii požiadaviek na transparentnosť v súvislosti s informáciami o emitentoch, ktorých cenné papiere sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu“, KOM(2009) 491 v konečnom znení, CESE 257/2010.

16

(17)  „Data collection for prices of current accounts provided to consumers“ (Zber údajov o cenách bežných účtov pre spotrebiteľov), Európska komisia, 2009, http://ec.europa.eu/consumers/strategy/docs/prices_current_accounts_report_en.pdf.

17

(18)  Kolektívny orgán expertov, ktorý pomáha finančnému alebo správcovskému subjektu, či orgánu dozoru nad produktom dohliadať na správne používanie etického filtra a prehodnocovať poskytované informácie. Hoci tomu tak vždy nie je, každý finančný produkt by mal mať svoj výbor.

18

(19)  KOM(2007) 808 v konečnom znení.

19

(20)  Tlačová správa Rady 8850/08 (Presse 113), str. 14.

20

(21)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2004/39/ES z 21. apríla 2004 o trhoch s finančnými nástrojmi.

21

(22)  Poslanec Európskeho parlamentu a člen združenia „Alternativa Responsable“ (Zodpovedná alternatíva).

22

(23)  Viaceré krajiny Európskej únie majú tento fond.

23

(24)  Ekonómovia bez hraníc (2007): „Ako podporovať sociálne zodpovedné investície v Španielsku“, UNED.

24

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/39

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Profesionalizácia práce v domácnosti“ (doplňujúce stanovisko)

2011/C 21/07

Spravodajkyňa: pani Béatrice OUIN

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. februára 2010 rozhodol podľa článku 29 písm. a) vykonávacích predpisov vnútorného poriadku vypracovať doplňujúce stanovisko na tému:

„Profesionalizácia práce v domácnosti“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 5. mája 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 26. mája 2010) prijal 133 hlasmi za, pričom 7 členovia hlasovali proti a 11 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

Správna rada MOP sa na svojom 301. zasadnutí v marci 2008 rozhodla zaradiť otázku dôstojnej práce pre pracovníkov vykonávajúcich prácu v domácnosti na program 99. Medzinárodnej konferencie o práci, ktorá sa má konať v júni 2010, aby sa tak rozprúdila dvojstranná diskusia o tomto jave. Cieľom je nájsť najlepší spôsob, ako zaručiť práva a vhodné pracovné podmienky pre túto kategóriu pracujúcich. MOP už začala diskutovať so štátmi a sociálnymi partnermi o najvhodnejšom nástroji. EHSV si takisto želá, aby bol prijatý účinný nástroj primeraný špecifikám tohto typu práce. Okrem toho by podľa neho európski aktéri, členské štáty a sociálni partneri mali:

| 1.1 | uskutočňovať viac prieskumov v snahe získať presné údaje o predpisoch, pracovných podmienkach a podmienkach zamestnávania, ako aj o sociálnej ochrane pracovníkov vykonávajúcich prácu v domácnosti a o uplatňovaní týchto pravidiel v členských štátoch. Súčasné štúdie poskytujú len neúplný obraz a neumožňujú porovnanie v európskom meradle, hoci situácia v jednotlivých štátoch je veľmi odlišná; |
| --- | --- |

1.1

uskutočňovať viac prieskumov v snahe získať presné údaje o predpisoch, pracovných podmienkach a podmienkach zamestnávania, ako aj o sociálnej ochrane pracovníkov vykonávajúcich prácu v domácnosti a o uplatňovaní týchto pravidiel v členských štátoch. Súčasné štúdie poskytujú len neúplný obraz a neumožňujú porovnanie v európskom meradle, hoci situácia v jednotlivých štátoch je veľmi odlišná;

| 1.2 | zavádzať v členských štátoch právne riešenia, ktoré by zahŕňali predpisy v oblasti daní, sociálneho zabezpečenia a pracovného a občianskeho práva, ktoré by viac motivovali domácnosti, aby zamestnávali pracovníkov oficiálnym spôsobom a podnecovali potenciálnych pracovníkov v domácnosti, aby túto prácu vykonávali na základe legálnej dohody; |
| --- | --- |

1.2

zavádzať v členských štátoch právne riešenia, ktoré by zahŕňali predpisy v oblasti daní, sociálneho zabezpečenia a pracovného a občianskeho práva, ktoré by viac motivovali domácnosti, aby zamestnávali pracovníkov oficiálnym spôsobom a podnecovali potenciálnych pracovníkov v domácnosti, aby túto prácu vykonávali na základe legálnej dohody;

| 1.3 | vypracovať a šíriť rady a odporúčania pre súkromné osoby, ktoré zamestnávajú pracovníkov v domácnosti, a pre týchto pracovníkov; podporovať informovanosť a vzdelávanie v súvislosti s povinnosťami a právami zamestnávateľov ako aj zamestnancov, najmä v prípade, ak existujú systémy daňových výhod alebo úľav pre zamestnávateľov; |
| --- | --- |

1.3

vypracovať a šíriť rady a odporúčania pre súkromné osoby, ktoré zamestnávajú pracovníkov v domácnosti, a pre týchto pracovníkov; podporovať informovanosť a vzdelávanie v súvislosti s povinnosťami a právami zamestnávateľov ako aj zamestnancov, najmä v prípade, ak existujú systémy daňových výhod alebo úľav pre zamestnávateľov;

| 1.4 | doplniť existujúce referenčné zoznamy popisujúce úlohy a povinnosti, ako aj schopnosti a zručnosti potrebné na to, aby práca v domácnosti a rodine bola vykonaná kvalitne, porovnať situáciu v jednotlivých štátoch; nabádať na európsky sektorový dialóg o týchto aktivitách; |
| --- | --- |

1.4

doplniť existujúce referenčné zoznamy popisujúce úlohy a povinnosti, ako aj schopnosti a zručnosti potrebné na to, aby práca v domácnosti a rodine bola vykonaná kvalitne, porovnať situáciu v jednotlivých štátoch; nabádať na európsky sektorový dialóg o týchto aktivitách;

| 1.5 | porovnať rôzne typy organizácie (služby všeobecného záujmu, podniky, združenia, družstvá, priame zamestnávanie) z hľadiska práv zamestnancov a kvality poskytovaných služieb; |
| --- | --- |

1.5

porovnať rôzne typy organizácie (služby všeobecného záujmu, podniky, združenia, družstvá, priame zamestnávanie) z hľadiska práv zamestnancov a kvality poskytovaných služieb;

| 1.6 | dosiahnuť takú organizáciu práce, ktorá by umožňovala zastúpiť pracovníkov pracujúcich v domácnostiach zamestnávateľov alebo zákazníkov (inak zostanú práva na dovolenku, práceneschopnosť, materskú dovolenku a vzdelávanie len fikciou), a preplácať aj čas potrebný na prepravu z jednej domácnosti do druhej. Takisto je nevyhnutné, aby sa zamestnanci a zamestnankyne mohli združovať s cieľom hájiť svoje práva, aby prekonali svoju izolovanosť a mohli vyjednávať so zamestnávateľmi v záujme dosiahnutia takých istých práv, aké majú zamestnanci v podnikoch či verejnej správe; |
| --- | --- |

1.6

dosiahnuť takú organizáciu práce, ktorá by umožňovala zastúpiť pracovníkov pracujúcich v domácnostiach zamestnávateľov alebo zákazníkov (inak zostanú práva na dovolenku, práceneschopnosť, materskú dovolenku a vzdelávanie len fikciou), a preplácať aj čas potrebný na prepravu z jednej domácnosti do druhej. Takisto je nevyhnutné, aby sa zamestnanci a zamestnankyne mohli združovať s cieľom hájiť svoje práva, aby prekonali svoju izolovanosť a mohli vyjednávať so zamestnávateľmi v záujme dosiahnutia takých istých práv, aké majú zamestnanci v podnikoch či verejnej správe;

| 1.7 | zaviesť certifikáciu získaných skúseností a celoživotné vzdelávanie v záujme uznania hodnoty práce v domácnosti a aby mali zamestnávatelia alebo zákazníci potrebné záruky, pokiaľ ide o odborné schopnosti svojich zamestnancov a zamestnankýň; |
| --- | --- |

1.7

zaviesť certifikáciu získaných skúseností a celoživotné vzdelávanie v záujme uznania hodnoty práce v domácnosti a aby mali zamestnávatelia alebo zákazníci potrebné záruky, pokiaľ ide o odborné schopnosti svojich zamestnancov a zamestnankýň;

| 1.8 | uľahčiť inováciu z hľadiska organizácie v tomto sektore podporou experimentovania s inovačnými nápadmi a vytváraním nových foriem organizácie a partnerstiev v snahe zvýšiť efektívnosť a uznanie tohto typu práce; |
| --- | --- |

1.8

uľahčiť inováciu z hľadiska organizácie v tomto sektore podporou experimentovania s inovačnými nápadmi a vytváraním nových foriem organizácie a partnerstiev v snahe zvýšiť efektívnosť a uznanie tohto typu práce;

| 1.9 | zistiť, aké špecifické riziká práca v domácnosti predstavuje, ako ich možno zmenšiť alebo im predísť, zabezpečiť pre týchto zamestnancov také podmienky z hľadiska bezpečnosti a zdravia pri práci, sociálneho zabezpečenia, vrátane materskej dovolenky, a dôchodku, ktoré by neboli horšie ako podmienky, ktoré majú ostatní zamestnanci; |
| --- | --- |

1.9

zistiť, aké špecifické riziká práca v domácnosti predstavuje, ako ich možno zmenšiť alebo im predísť, zabezpečiť pre týchto zamestnancov také podmienky z hľadiska bezpečnosti a zdravia pri práci, sociálneho zabezpečenia, vrátane materskej dovolenky, a dôchodku, ktoré by neboli horšie ako podmienky, ktoré majú ostatní zamestnanci;

| 1.10 | bojovať proti nelegálnej práci, ktorá v tomto sektore nie je zriedkavosťou, a chrániť pracovníčky, ktoré sú nezákonnými migrantkami a často sa stávajú obeťami zneužívania: zabrániť tomu, aby boli potrestané dvakrát, keď ich v prípade, že sa idú na políciu sťažovať, že sa stali obeťami násilia či dokonca sexuálneho zneužívania alebo že im zamestnávateľ neplatí, pošlú späť do krajiny pôvodu. Je nevyhnutné dodržiavať medzinárodné dohovory a chrániť tieto ženy (1). |
| --- | --- |

1.10

bojovať proti nelegálnej práci, ktorá v tomto sektore nie je zriedkavosťou, a chrániť pracovníčky, ktoré sú nezákonnými migrantkami a často sa stávajú obeťami zneužívania: zabrániť tomu, aby boli potrestané dvakrát, keď ich v prípade, že sa idú na políciu sťažovať, že sa stali obeťami násilia či dokonca sexuálneho zneužívania alebo že im zamestnávateľ neplatí, pošlú späť do krajiny pôvodu. Je nevyhnutné dodržiavať medzinárodné dohovory a chrániť tieto ženy (1).

2.   Všeobecné pripomienky

2.1   Fakty

2.1.1   Upratovačky, pestúnky, opatrovateľky, pomocné sily v domácnosti... tieto zamestnania, ktoré vykonávajú výlučne ženy, zatiaľ nie sú skutočnými povolaniami, aj preto, lebo ženy v domácnosti vykonávajú túto prácu bezplatne. Vo chvíli, keď sa Medzinárodná organizácia práce zaoberá otázkou dôstojnej práce pre pracovníkov vykonávajúcich prácu v domácnosti, by chcel Európsky hospodársky a sociálny výbor podrobnejšie rozvinúť niektoré myšlienky, ktoré vyslovil v stanovisku na tému „Vzťah medzi rovnosťou žien a mužov, hospodárskym rastom a zamestnanosťou“ (2) prijatom v októbri 2009. V tomto stanovisku výbor poukazoval na to, že profesionalizácia pracovných miest spojených so službami poskytovanými jednotlivcom je veľmi dôležitá pre rovnosť medzi mužmi a ženami, ako aj pre hospodársky rast.

2.1.2   Európske štáty považujú služby poskytované jednotlivcom za zdroj pracovných miest, ktorý nemožno presunúť do inej krajiny. Mnohé tieto štáty zaviedli rôzne daňové úľavy alebo výhody s cieľom zlegalizovať prácu načierno, podnecovať vytváranie nových pracovných miest, a tak pomôcť osobám využívajúcim takéto služby zosúladiť rodinný a pracovný život.

2.1.3   Podľa správy MOP vypracovanej pre konferenciu, ktorá sa uskutoční v júni 2010 (3), predstavuje práca v domácnosti v priemyselných krajinách okolo 5 až 9 % celkového počtu pracovných miest. V úvode tejto správy sa píše, že platená práca v domácnosti predstavuje formu zamestnania, ktorá je v mnohých krajinách i naďalej takmer neviditeľná. Nevykonáva sa v továrni či kancelárii, ale doma u súkromných osôb. Pracovníci, ktorí takúto prácu vykonávajú nie sú muži-živitelia rodiny, ale vo veľkej väčšine prípadov ženy. Nepracujú v kolektíve, ale samy, medzi štyrmi stenami. Cieľom ich práce nie je vyprodukovať pridanú hodnotu, ale poskytnúť starostlivosť alebo služby miliónom domácností. Práca v domácnosti väčšinou zodpovedá úlohám, ktoré zvyčajne vykonávajú ženy bezplatne u seba doma. To vysvetľuje, prečo je táto práca finančne nedocenená a často ju vykonávajú načierno osoby v nezákonnom postavení. Nepovažuje sa za normálne zamestnanie v súlade so všeobecným rámcom pracovného práva, hoci jej počiatky siahajú k vzťahu medzi pánom a sluhom. Preto mnohé právne ustanovenia nezohľadňujú špecifický charakter pracovných vzťahov v rámci práce vykonávanej v domácnosti, v dôsledku čoho sú títo pracovníci vystavení nerovnoprávnemu a nespravodlivému zaobchádzaniu a často dochádza k ich zneužívaniu
   (4).

2.1.4   Ďalej sa uvádza, že na prípady zlého zaobchádzania a zneužívania, vrátane sexuálneho násilia a otrokárstva, najmä ak ide o migrantky, ktoré vykonávajú práce v domácnosti a bývajú u svojho zamestnávateľa, sa často poukazuje v médiách. Hoci počet osôb pracujúcich v tomto sektore sa neustále zvyšuje, práca v domácnosti zostáva najneistejšou, najhoršie platenou a najmenej chránenou formou zamestnania, ktorá je zároveň jednou z najriskantnejších. Keďže ide o špecifickú formu zamestnania, ktorá nepodlieha medzinárodným predpisom, od roku 1948 sa MOP usiluje vytvoriť pre túto oblasť primerané predpisy.

2.1.5   Toto stanovisko sa zameriava na platenú prácu v domácnosti vykonávanú pre zákazníka uňho doma, vrátane domácich prác, starostlivosti o deti a iných služieb poskytovaných jednotlivcom. Stanovisko sa nezaoberá problematikou sociálnych služieb ani súkromnými podnikmi, ale profesijnou situáciou pracovníkov vykonávajúcich prácu v domácnosti, ktorých zamestnávajú súkromné osoby. Keďže tento typ práce sa týka čoraz väčšieho počtu osôb – tých, ktoré ju vykonávajú a tiež tých, ktoré ju využívajú, a má špecifický charakter, mala by sa naň vzťahovať legislatíva, ktorá by bola primeraná jeho špecifikám.

2.1.6   V Európe má väčšina pracovníkov a pracovníčok vykonávajúcich prácu v domácnosti viacerých zamestnávateľov. Len malý počet týchto pracovníčok, často ide o migrantky, u svojho zamestnávateľa býva. Práca načierno sa tu vyskytuje veľmi často. Pracovníčky vykonávajúce prácu v domácnosti sú často zraniteľné osoby, ktoré nepoznajú dobre svoje práva, prichádzajú z vidieka, majú nízku kvalifikáciu alebo sú to prisťahovalkyne, ktoré dobre neovládajú jazyk hostiteľskej krajiny.

2.1.7   Pracovné právo, bez ohľadu na legislatívnu situáciu v jednotlivých krajinách, bolo vytvorené pre podniky a v praxi sa väčšinou nevzťahuje na prácu vykonávanú v domácnosti, kde sa kontroly uskutočňujú veľmi ťažko, prípadne vôbec neexistujú. Pravidlá, ktorými sa riadi lukratívna činnosť prinášajúca zisk, sa takisto neuplatňujú na túto oblasť. Adam Smith (5) považuje prácu v domácnosti za neproduktívnu. Hoci je táto práca nevyhnutná pre fungovanie spoločnosti, jej hodnota nie je uznaná.

2.1.8   Keďže v mnohých prípadoch legislatíva v oblasti pracovného práva jasne nedefinuje štatút pracovníkov vykonávajúcich prácu v domácnosti, títo pracovníci sú často vylúčení z oficiálnych právnych predpisov, z ich znenia, ako aj z ich uplatňovania v praxi
   (6). Hoci v členských krajinách sa na pracovníkov vykonávajúcich prácu v domácnosti všeobecné normy v oblasti pracovného práva vzťahujú, v praxi sa na nich tieto predpisy uplatňujú len veľmi zriedkavo. Súkromné osoby zamestnávajúce týchto pracovníkov nie sú dobre informované o svojich povinnostiach a zodpovednosti. Pracovníčky pracujúce v domácnosti sú izolované a preto sa len ťažko môžu združovať.

2.2   Definícia profesionalizácie

2.2.1   Úlohy, ktoré zahŕňa práca v domácnosti a rodine sa človek naučí neformálnou cestou v kruhu rodiny. Tieto poznatky sú pre každú generáciu iné. Dnes sa už v Európe neučíme priasť vlnu a kŕmiť sliepky, ale na aký program nastaviť práčku a ako nakupovať v supermarketoch potraviny s platným dátumom spotreby. Toto neformálne vzdelávanie musí byť uznané a poznatky a zručnosti, ktoré si táto práca vyžaduje, je nevyhnutné vymedziť. Okrem toho treba zaviesť celoživotné vzdelávanie. Technologické inovácie musia preniknúť do tohto sektora tak isto ako do ostatných a nové poznatky v oblasti výživy alebo nové požiadavky z hľadiska ochrany životného prostredia musia byť zohľadnené.

2.2.2   Na to, aby sa zlepšili podmienky pre túto prácu, je nevyhnutné presne vymedziť úlohy, ktoré treba vykonať, zodpovednosť, ktorú treba znášať, ako aj požadované zručnosti, a tiež zaviesť formálny spôsob získavania poznatkov, ktoré pracovník potrebuje, aby mohol správne vykonávať túto prácu v službách akéhokoľvek zákazníka, alebo uznať získané skúsenosti. Na základe vzdelania a získaných skúseností by sa mali vydávať osvedčenia o odbornej spôsobilosti. Je v záujme zamestnávateľov alebo zákazníkov mať možnosť využívať služby osôb, ktorých zručnosti a schopnosti sú potvrdené primeraným osvedčením.

2.2.3   Profesionalizovať znamená umožniť pracovníkovi, aby mal také isté práva a ochranu ako pracovníci, ktorí pracujú v kanceláriách alebo dielňach, to jest: dôstojnú mzdu, ktorá by zohľadňovala aj čas potrebný na prepravu medzi dvoma domácnosťami, vymedzenie týždenného pracovného času, možnosť vziať si platenú dovolenku, dodržiavanie pravidiel v oblasti hygieny a bezpečnosti, dôstojný dôchodok, ochranu materstva (7), platenú práceneschopnosť, odškodnenie v prípade invalidity, pravidlá v prípade prepustenia z práce alebo prerušenia pracovnej zmluvy, možnosť podať žalobu v prípade zneužívania a skutočné možnosti z hľadiska odbornej prípravy a kariéry, ako je to v iných profesiách. Rozšírenie pracovných zmlúv by umožnilo chrániť zamestnancov aj zamestnávateľov.

2.2.4   Profesionalizovať túto prácu znamená urobiť z nej povolanie a prekonať stereotypy, podľa ktorých sú v súčasnosti tieto pracovné úkony vyhradené ženám. Pokrok z hľadiska profesionalizácie bude možné porovnať s pokrokom z hľadiska zastúpenia mužov a žien.

2.3   Definícia práce v domácnosti

2.3.1   Hlavnou charakteristickou črtou práce v domácnosti je, že je neviditeľná. Úlohy a najmä povinnosti pracovníkov a pracovníčok vykonávajúcich prácu v domácnosti sa zriedkakedy pomenúvajú či vypočítavajú. Zamestnávatelia zveria svoju domácnosť a svoje deti osobám, ktorých schopnosti si nemôžu overiť (8). Štúdie (9) venované otázke hodnoty práce, ktorá sa vykonáva v domácnosti s cieľom zabezpečiť každodenný život rodín (rozpočet-čas), zdôrazňujú, že ak sa táto práca neurobí, spoločnosť nemôže fungovať. Táto hodnota musí byť uznaná.

2.3.2   Práca v domácnosti a rodine predstavuje činnosť, ktorú vykonávajú osoby, ktoré sú zamestnancami verejných sociálnych služieb, združení podporovaných verejnými orgánmi, súkromných podnikov, ako aj pracovníci pracujúci na základe ústnej dohody, pričom ich práca je oficiálne priznaná alebo nie, keďže zamestnávateľmi sú súkromné osoby. Hoci väčšinou vykonávajú prácu v domácnosti takmer výlučne ženy, pracovné podmienky a podmienky zamestnania sú zvyčajne lepšie vo verejných sociálnych službách a podnikoch, kde sa zamestnanci môžu združovať, sociálni partneri vyjednávajú kolektívne zmluvy a je možné uskutočniť kontrolu správy.

2.3.3   V správe MOP (10) sa uvádza, že podľa Medzinárodnej štandardnej klasifikácie povolaní Medzinárodného úradu práce je práca v domácnosti zaradená do dvoch veľkých skupín (5 a 9), pre ktoré sú charakteristické určité úlohy a určitá úroveň kvalifikácie. Veľká skupina 5 sa týka obchodných priestorov, inštitúcií a súkromných domácností. Patria sem dve veľké kategórie: správcovia a zamestnanci reštauračných služieb (podskupina 512), vrátane personálu vykonávajúceho upratovanie v domácnosti, pracovníkov s podobnou náplňou práce a kuchárov; ošetrovatelia a iní pracovníci s podobnou náplňou práce, ako napríklad osoby zodpovedné za starostlivosť o deti a starostlivosť o osoby v ich domácnosti (podskupina 513). Pracovníci patriaci do skupiny 5121 sa zameriavajú na riadenie personálu, ktorý vykonáva prácu v domácnosti. Podľa definície skupiny 5131 sú opatrovateľky detí osoby, ktoré dohliadajú na deti zamestnávateľa a sprevádzajú ich pri ich každodenných aktivitách. Ich úlohou je:

| — | pomáhať deťom umyť sa, obliecť sa a najesť sa; |
| --- | --- |

—

pomáhať deťom umyť sa, obliecť sa a najesť sa;

| — | odviesť deti do školy, priviesť ich zo školy domov a odprevádzať ich na aktivity, ktoré vykonávajú v rámci voľného času; |
| --- | --- |

—

odviesť deti do školy, priviesť ich zo školy domov a odprevádzať ich na aktivity, ktoré vykonávajú v rámci voľného času;

| — | hrať sa s deťmi alebo ich zabávať, čítať im knižky alebo rozprávať rozprávky; |
| --- | --- |

—

hrať sa s deťmi alebo ich zabávať, čítať im knižky alebo rozprávať rozprávky;

| — | udržiavať poriadok v miestnosti, kde deti spávajú alebo sa hrajú; |
| --- | --- |

—

udržiavať poriadok v miestnosti, kde deti spávajú alebo sa hrajú;

| — | starať sa o deti v škole počas obeda alebo iných prestávok vo vyučovaní; |
| --- | --- |

—

starať sa o deti v škole počas obeda alebo iných prestávok vo vyučovaní;

| — | starať sa o deti v škole, keď idú na výlet, na návštevu múzea alebo na iné podobné vychádzky; |
| --- | --- |

—

starať sa o deti v škole, keď idú na výlet, na návštevu múzea alebo na iné podobné vychádzky;

| — | vykonávať všetky ďalšie úlohy s tým spojené; |
| --- | --- |

—

vykonávať všetky ďalšie úlohy s tým spojené;

| — | dohliadať na iných pracovníkov. |
| --- | --- |

—

dohliadať na iných pracovníkov.

Pracovníci, ktorí sa starajú o osoby v ich domácnosti (skupina 5133) zabezpečujú niektoré osobné potreby a vo všeobecnosti poskytujú starostlivosť v domácnosti osobám, ktoré to potrebujú, pretože trpia fyzickou alebo duševnou chorobou alebo zdravotným postihnutím alebo majú krehké zdravie v dôsledku staroby. Pracovníci tejto kategórie, do ktorej patria „opatrovatelia v domácnosti“, majú tieto úlohy:

| — | pomáhať príslušným osobám ľahnúť si a vstať a tiež prezliecť sa podľa potreby; |
| --- | --- |

—

pomáhať príslušným osobám ľahnúť si a vstať a tiež prezliecť sa podľa potreby;

| — | vymieňať posteľnú bielizeň a pomáhať príslušným osobám okúpať sa a umyť sa; |
| --- | --- |

—

vymieňať posteľnú bielizeň a pomáhať príslušným osobám okúpať sa a umyť sa;

| — | naservírovať jedlo, ktoré samy pripravili alebo ktoré pripravil niekto iný, a nakŕmiť tých, ktorí potrebujú pri jedle pomôcť; |
| --- | --- |

—

naservírovať jedlo, ktoré samy pripravili alebo ktoré pripravil niekto iný, a nakŕmiť tých, ktorí potrebujú pri jedle pomôcť;

| — | podať príslušným osobám lieky, ktoré im boli predpísané, alebo dohliadať na to, aby si ich vzali; |
| --- | --- |

—

podať príslušným osobám lieky, ktoré im boli predpísané, alebo dohliadať na to, aby si ich vzali;

| — | sledovať, či sa zdravotný stav týchto osôb nezhoršuje, a ak sa zhorší, upozorniť na to ich lekára alebo zodpovedných pracovníkov sociálnych služieb; |
| --- | --- |

—

sledovať, či sa zdravotný stav týchto osôb nezhoršuje, a ak sa zhorší, upozorniť na to ich lekára alebo zodpovedných pracovníkov sociálnych služieb;

| — | vykonávať všetky ďalšie úlohy s tým spojené; |
| --- | --- |

—

vykonávať všetky ďalšie úlohy s tým spojené;

| — | dohliadať na iných pracovníkov. |
| --- | --- |

—

dohliadať na iných pracovníkov.

Podskupina 913 zahŕňa práve „pomocné sily v domácnosti a iné pomocné sily, ktorých náplňou práce je upratovanie, pranie a žehlenie“. Ide o práce vykonávané doma u súkromných osôb, v hoteloch, kanceláriách, nemocniciach a iných zariadeniach, ako aj v rôznych druhoch vozidiel s cieľom udržať čistotu interiérov a vybavenia. Do tejto podskupiny patria pomocné sily v domácnosti a osoby, ktoré sa špecializujú na upratovanie a čistenie, ako aj osoby zabezpečujúce pranie a ručné žehlenie. Pomocné sily v domácnosti a osoby zabezpečujúce upratovanie v domácnosti patriace do skupiny 9131 zametajú, vysávajú, umývajú a voskujú podlahy, starajú sa o bielizeň, nakupujú pomôcky a iné výrobky potrebné do domácnosti, pripravujú a podávajú jedlo a vykonávajú množstvo ďalších domácich prác.

2.3.4   Zdravotná starostlivosť síce nie je súčasťou práce v domácnosti, pomocná sila alebo pestúnka musí však byť schopná zabezpečiť, aby osoby, ktoré má na starosti, užili svoje lieky a musí vedieť zareagovať v prípade, že odrazu dôjde k situácii, keď by bol ohrozený život týchto osôb. Musí byť na to vyškolená.

2.3.5   Osoby, ktoré vykonávajú túto prácu, musia byť počas neprítomnosti zamestnávateľa, alebo ak je tento závislý od pomoci druhých, samostatné a schopné zorganizovať si čas, musia vzbudzovať dôveru – zamestnávatelia im zverujú kľúče od bytu, bábätká, starnúcich rodičov, skrátka to najcennejšie, čo majú, musia mať zmysel pre zodpovednosť, neváhať chopiť sa iniciatívy, zostať diskrétne, a keď sú plne zodpovedné za deti alebo osoby závislé od pomoci druhých, musia vedieť zvládnuť viacero úloh naraz, musia byť obozretné, pozorné, presvedčivé, trpezlivé, nenáladové, schopné sústrediť sa, vedieť počúvať, vedieť prejaviť autoritu, vedieť, čo robiť v prípade nehody. Musia mať empatiu a poznatky z oblasti psychológie, dietetiky, hygieny.

2.4   Charakteristické črty práce v domácnosti

2.4.1   Práca v domácnosti je nestabilná a zle platená, keďže jej hodnota nie je uznaná. Je to preto, lebo tú istú prácu vykonávajú ženy v domácnosti bezplatne, lebo zamestnávateľmi sú súkromné osoby, ktoré nemôžu alebo nechcú platiť viac, lebo túto prácu vykonávajú ženy samy, väčšinou u viacerých zamestnávateľov, lebo sa nemôžu združovať do kolektívov, nemôžu štrajkovať a blokovať výrobu, aby presadili svoje požiadavky, ako to robia zamestnanci v podnikoch, lebo stereotypy, ktoré prevládajú, pokiaľ ide o tieto povolania a o obraz ženy a matky, zastierajú skutočnú situáciu z hľadiska kvalifikácie, lebo pracoviskom je súkromné bydlisko, ktoré sa vymyká spod kontroly a tiež preto, lebo túto prácu často vykonávajú nelegálne prisťahovalkyne, ktoré nemajú žiadne práva.

2.4.2   Práca v domácnosti má nestabilný charakter, keďže potreby domácností sa menia: deti rastú a stávajú sa nezávislými, staršie osoby závislé od pomoci druhých umierajú a keď sa napríklad v dôsledku nezamestnanosti prostriedky rodiny zmenšia, prestane zamestnávať pomocnú silu v domácnosti.

3.   Konkrétne pripomienky

3.1   Ciele profesionalizácie

3.1.1   Lepšie zosúladiť rodinný a pracovný život

3.1.1.1   Keďže ženy začali chodiť do zamestnania, čo je podmienkou rovnosti pohlaví, bolo nutné vytvoriť služby, ktoré by nahradili prácu, ktorú robili doma ženy v domácnosti. Okrem toho zamestnanosť žien priniesla rodinám viac finančných prostriedkov, a preto môžu niektoré z nich využívať tieto služby, a tak vytvárať nové pracovné miesta.

3.1.1.2   Tieto služby sa rozvinuli, pretože sú nevyhnutné na to, aby vznikla rovnováha medzi rodinným a pracovným životom. Muži a ženy musia mať možnosť venovať sa svojej práci tak, aby tým netrpel ich rodinný a osobný život, preto potrebujú zveriť časť práce v domácnosti a rodine iným osobám.

3.1.1.3   Aby sa dosiahla rovnováha z hľadiska podielu mužov a žien na trhu práce a mohli byť zohľadnené nové potreby, ktoré vznikajú v dôsledku starnutia obyvateľstva, bude nutné v budúcnosti tieto služby ešte viac rozvinúť, čo znamená, že ich bude vykonávať ešte väčší počet zamestnancov.

3.1.2   Kvalitné pracovné miesta a služby

3.1.2.1   Na to, aby sa tieto služby mohli rozvinúť, bude potrebné zabezpečiť ich kvalitu, vo väčšej miere využívať odbornú prípravu, ktorá už existuje, zaviesť celoživotné vzdelávanie, aby sa mohlo kráčať s dobou a rozšíriť možnosti kontroly zručností. Profesionalizovať tieto služby znamená poskytnúť lepšiu kvalitu práce zákazníkom a osobám, ktoré ich využívajú a kvalitnejšie pracovné miesta zamestnancom. To je najistejšia cesta ako zabezpečiť, že aj zajtra nájdeme záujemcov o túto prácu.

3.1.3   Boj proti chudobe

3.1.3.1   Je známe že v Európe postihuje chudoba viac ženy. Nízke mzdy, neisté pracovné miesta a práca načierno, ktoré sú pre prácu v domácnosti príznačné, sú faktormi sociálneho vylúčenia. Najviac nelegálnej práce v Európe je práve v oblasti práce v domácnosti, viac než v stavebníctve alebo reštauračných službách (11).

3.1.4   Boj proti práci načierno a nelegálnemu prisťahovalectvu

3.1.4.1   Prípady otrokárstva odhalené v Európe sa týkajú nelegálnych prisťahovalkýň, ktoré vykonávajú prácu v domácnosti a ktorým zamestnávateľ nevypláca mzdu, pretože im prisľúbil, že im zabezpečí povolenie na pobyt. Tieto pracovníčky sú najviac zraniteľné: zo strachu pred vyhostením sa neodvážia podať na zamestnávateľa sťažnosť za zlé zaobchádzanie, násilie alebo sexuálne zneužívanie. Práca v domácnosti by mala spadať do rámca selektívneho prisťahovalectva, ktoré sa v súčasnosti zameriava na vysoko kvalifikované osoby. V dôsledku demografickej situácie v Európe je prisťahovalectvo potrebné, a to najmä na pokrytie potrieb spojených so starostlivosťou o staršie osoby závislé od pomoci druhých.

3.1.4.2   Práca načierno oberá pracovníka o sociálnu ochranu a spoločenstvo o príjem z daní a sociálnych príspevkov. Kazí práci v domácnosti renomé, pretože zamestnáva ľudí pod ich úroveň, čím podporuje stereotypy a ťahá celú túto profesiu ku dnu. Okrem toho zvyšuje riziko chudoby.

3.1.4.3   Ak chceme zamedziť tomu, aby sa práca v domácnosti vykonávala načierno, je nevyhnutné zaviesť do právnych systémov jednotlivých členských štátov veľa opatrení, najmä konkrétne predpisy v oblasti daní, sociálneho zabezpečenia, pracovného a občianskeho práva. Tendencia ponúkať prácu načierno a vykonávať takúto prácu má väčšinou ekonomické príčiny, keď je pre obe strany takáto práca výhodnejšia než oficiálne registrovaná práca. Cieľom opatrení členských krajín by malo byť zmenšiť rozdiely, pokiaľ ide o tieto výhody, pri čom by im mali napomáhať kroky prispôsobené miestnym sociálnym a kultúrnym podmienkam (mediálne kampane, príklady verejných činiteľov, informovanie o rizikách spojených s prácou načierno).

3.2   Podmienky zamestnávania

3.2.1   Zamestnávatelia, ktorí sa združili do organizácií a zamestnanci, ktorí sú v odborových zväzoch, sa dohodli na kolektívnych zmluvách. A práve z týchto výsledkov treba vychádzať, ak chceme zlepšiť osud pracovníkov v domácnosti. Treba preskúmať kolektívne zmluvy, ktorými sa v súčasnosti riadi práca v domácnosti v Európe a inšpirovať sa osvedčenými postupmi, aby sa stali všeobecne rozšírenými. Je tiež nevyhnutné porovnať rôzne typy organizácie (podniky, združenia, družstvá, priame zamestnávanie) z hľadiska práv zamestnancov a kvality poskytovaných služieb.

3.2.2   V mnohých európskych krajinách nie sú pracovníčky v domácnosti ani zamestnávatelia, ktorými sú súkromné osoby, dobre informovaní o svojich právach a povinnostiach. Zamestnávateľ neuvažuje o upratovačke alebo o pestúnke ako o zamestnancovi, ktorý má určité práva. Vinou zaužívaných klišé ju vníma ako pomocnú silu, ktorej pomáha tým, že jej poskytuje prácu na pár hodín. Často nie je medzi týmito dvoma stranami uzavretá žiadna písomná pracovná zmluva a podmienky zamestnávania, mzdy, dovolenka, pracovný čas, úlohy, prerušenie zmluvy či odstupné v prípade prepustenia nie sú jasne stanovené. Práva a povinnosti oboch strán treba jasne vymedziť – je to aj v záujme ochrany zamestnávateľa, ktorý si musí viac uvedomovať, aké riziká preňho môže znamenať, ak niekoho zamestná na prácu vo svojom byte (krádeže, nehody) a akú má zodpovednosť.

3.2.3   Hygiena a bezpečnosť: z tohto hľadiska sa práca v domácnosti mylne považuje za nerizikovú. Popáleniny, porezania, otravy čistiacimi prostriedkami, pády, zásahy elektrickým prúdom pri používaní elektrospotrebičov, to všetko sú časté nehody, najmä ak si zamestnávateľ neuvedomuje, že musí dodržiavať pravidlá bezpečnosti a že zamestnankyňa nebola na prípadné nebezpečenstvá upozornená a nebola vyškolená na to, ako sa im vyhnúť.

3.2.4   Zdravie, ochrana materstva, dôchodok: materská dovolenka je často príležitosťou na prepustenie, keďže zamestnávateľ potrebuje, aby prácu v jeho domácnosti niekto urobil, a preto si nájde inú pracovnú silu a necíti sa povinný zamestnať potom opäť zamestnankyňu, ktorá odišla na materskú dovolenku. Vzhľadom na to, že neexistuje organizácia, ktorá by umožnila dočasné zastúpenie zamestnanca, nie je možné uplatňovať v tejto súvislosti príslušné práva, ktoré preto zostávajú teóriou. Systémy sociálneho zabezpečenia a dôchodkové systémy sú často neprimerané a na tých niekoľko hodín práce odpracovaných u viacerých zamestnávateľov ich nemožno uplatniť.

3.2.5   Kvalifikácia, vzdelávanie: nadobudnuté zručnosti boli dlho výsledkom neformálneho vzdelávania. V ostatných rokoch možno konštatovať, že odovzdávanie zručností v kruhu rodiny ustúpilo do úzadia. Mladé mamičky sú pri narodení prvého dieťaťa bezradné, mladí rodičia nevedia variť vyvážené jedlá, uprednostňujú radšej hotové, čo je jednou z príčin detskej obezity. Keby sa jednotlivé pracovné úkony a zručnosti jasne vymedzili a vyučovali, umožnilo by to lepšie ich šíriť ďalej a zabezpečiť vyvážené zapojenie mužov i žien do tejto práce.

V Bruseli 26. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Pozri Európsky dohovor o právnom postavení migrujúcich pracovníkov a Dohovor Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 15.

2

(3)  Pozri MOP: „Travail décent pour les travailleurs domestiques“ (Dôstojná práca pre pracovníkov vykonávajúcich prácu v domácnosti), IV. správa pre Medzinárodnú konferenciu práce, 99. zasadnutie, 2010. http://www.ilo.org/wcmsp5/groups/public/@ed_norm/@relconf/documents/meetingdocument/wcms_104701.pdf.

3

(4)  Tamže, bod 1.

4

(5)  Tamže, bod 11.

5

(6)  Tamže.

6

(7)  Revízia smernice o materskej dovolenke (smernica Rady 92/85/EHS z 19. októbra 1992) zavádza právo na materskú dovolenku pre pracovníčky vykonávajúce prácu v domácnosti.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 102.

8

(9)  Marianne A. Ferber a Bonnie G. Birnbaum, Housework: priceless or valueless ? (1977), http://www.roiw.org/1980/387.pdf;

9

Housework: priceless or valueless ?

Björn Gustafsson and Urban Kjulin, Time Use in Child Care and Housework and the Total Cost of Children, © 1994 Springer, http://www.jstor.org/pss/20007438.

Time Use in Child Care and Housework and the Total Cost of Children

(10)  Pozri poznámku pod čiarou na strane 3, body 31 a 32.

10

(11)  Pozri „Undeclared work in the European Union“, mimoriadny prieskum Eurobarometra 284, časť 67, 3. októbra 2007, s. 21.

11

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

463. plenárne zasadnutie 26. a 27. mája 2010

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/44 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/44

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Možnosti označovania, pokiaľ ide o dobré životné podmienky zvierat, a vytvorenie európskej siete referenčných stredísk pre ochranu a dobré životné podmienky zvierat“

KOM(2009) 584 v konečnom znení

2011/C 21/08

Spravodajca: pán Leif E. NIELSEN

Európska komisia sa 28. októbra 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom dokument na tému:

„Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Možnosti označovania, pokiaľ ide o dobré životné podmienky zvierat, a vytvorenie európskej siete referenčných stredísk pre ochranu a dobré životné podmienky zvierat“

KOM(2009) 584 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 6. mája 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 26. mája) prijal 106 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Je potrebná schéma označovania, ktorá spotrebiteľom poskytne objektívne informácie s cieľom umožniť im vybrať si výrobky živočíšneho pôvodu, ktoré presahujú minimálne požiadavky EÚ na dobré životné podmienky zvierat. Označovanie by malo poskytnúť identifikovateľné záruky založené na spoľahlivých informáciách, ktoré môžu spotrebitelia ľahko pochopiť.

1.2   Cieľom tejto schémy je vyhodnotiť a porovnať normy na vedeckom základe. Táto schéma by mala byť dobrovoľná, harmonizovaná a riadená trhom; mala by byť založená na osvedčovaní a mala by sa môcť využívať spolu so súkromnými značkami a ostatnými značkami kvality za predpokladu, že budú splnené určité kritériá. Táto schéma musí byť zároveň v súlade s medzinárodnými záväzkami a uplatňovať sa za rovnakých podmienok, aké platia pre tovar dovážaný do EÚ.

1.3   Výbor víta podrobné štúdie iniciované Komisiou zamerané na hodnotenie vplyvu rôznych dostupných možností na schému označovania a európsku sieť referenčných stredísk. Z týchto štúdií jasne vyplynulo, že najrealistickejšou možnosťou je vyššie uvedený typ schémy označovania, ktorý je zároveň v súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami EHSV v tejto veci (1).

1.4   Komisia nevyhodnotila, čo sa vyžaduje od „schémy záruk“ tohto typu, ani neuviedla zoznam možností bez stanovenia priority, ale ponecháva túto záležitosť otvorenú – napriek skutočnosti, že väčšina návrhov je nereálna. Oveľa zmysluplnejšie – a prínosnejšie – by bolo, keby Komisia predložila konkrétny návrh, ktorý by slúžil ako základ pre ďalšiu diskusiu. Takýto záver je o to presvedčivejší, že Rada pred dvomi rokmi osobitne požiadala Komisiu, aby pri svojich ďalších rokovaniach vychádzala z odporúčaní EHSV.

1.5   Je nevyhnutné predchádzať zbytočne zdĺhavým diskusiám, a to najmä vzhľadom na potrebu zavedenia výsledkov projektu Welfare Quality (WQ) (2) do praxe, zachovanie a podporu existujúcej siete zainteresovaných inštitúcií a odhodlanie výskumných pracovníkov v danej oblasti bez toho, aby sa zbytočne mrhalo časom v diskusiách o teoretických možnostiach bez predloženia konkrétnych návrhov.

1.6   Projekt WQ tým poskytol pevný základ pre rozvoj vedeckých indikátorov, ktoré sú v prvom rade založené na dobrých životných podmienkach zvierat a správaní, ale aj nepriamo na systémoch výroby a použitých metódach, ktoré sa neskôr môžu využiť na účely klasifikácie a poskytovanie transparentných a spoľahlivých informácií spotrebiteľom.

1.7   EHSV preto podporuje vytvorenie európskej siete, ktorá by bola pokračovaním práce projektu WQ. Výbor sa so zreteľom na svoje predchádzajúce odporúčania domnieva, že kombinácia schémy označovania a centrálne koordinovanej siete je z dostupných možností tá najvhodnejšia. Zainteresované strany by tak zároveň mohli získať dôležité informácie o tom, ako táto schéma funguje, ako aj o zavádzaní príslušných noriem.

1.8   Navrhovaný systém je plánovaný ako doplnenie existujúcich schém kvality EÚ, ktoré na opis organických výrobkov a systémov produkcie vajec a na pravidlá pre zemepisné označenia a tradičné špeciality, v rámci ktorých sú hlavnými referenčnými kritériami spôsob výroby a pôvod a nie dobré životné podmienky zvierat, používajú „vyhradené výrazy“.

2.   Východiská

2.1   Merateľné indikátory, vyššie normy dobrých životných podmienok zvierat, označovanie a vytvorenie európskej siete sú kľúčovými prvkami akčného plánu Komisie pre dobré životné podmienky zvierat (3). Cieľom je umožniť spotrebiteľom lepší výber výrobkov živočíšneho pôvodu, pri výrobe ktorých boli dodržané dobré životné podmienky zvierat a ktoré prekračujú minimálne požiadavky EÚ. Môže sa tak stať na základe zlepšenia informácií a zvyšovania povedomia o dobrých životných podmienkach zvierat, vypracovaním noriem a rozvojom a uplatňovaním osvedčených postupov prostredníctvom európskej siete pre ochranu a dobré životné podmienky zvierat. Jednoznačnou úlohou EHSV ako zástupcu občianskej spoločnosti – a vzhľadom na rozmanitosť jej členov – je poskytnúť pomoc pri zavádzaní flexibilného a účinného systému.

2.2   Táto správa je reakciou na žiadosť Rady z mája 2007 o vyhodnotenie možností označovania, pokiaľ ide o dobré životné podmienky zvierat. Vychádza z prieskumného stanoviska EHSV a následnej konferencie (4). Rada vyzvala Komisiu, aby vyhodnotila dostupné možnosti označovania, pokiaľ ide o dobré životné podmienky zvierat, so zreteľom na odporúčania EHSV, ktorý zohľadnil praktické aspekty zavedenia systému označovania založeného na indikátoroch dobrých životných podmienok zvierat v súlade so závermi projektu WQ. Rada podobne ako EHSV odporučila, aby sa na úrovni EÚ viedla informačná kampaň o dobrých životných podmienkach zvierat a schémach označovania.

2.3   Prílohy tejto správy obsahujú rozsiahle externé štúdie o dostupných možnostiach označovania, pokiaľ ide o dobré životné podmienky zvierat a o poskytovanie informácií, ako aj o určitých aspektoch týkajúcich sa vytvorenia európskej siete. V súlade so žiadosťou Rady je cieľom začať medziinštitucionálnu rozpravu o správe a rôznych štúdiách, ktorá by slúžila ako základ pre prebiehajúce rokovania Komisie.

2.4   Správa a priložený súhrn štúdií, ktoré poskytli útvary Komisie obsahujú súhrn dostupných možností, vrátane množstva povinných alebo dobrovoľných schém označovania, pričom neuprednostňujú ani jednu z nich. Akákoľvek budúca schéma však musí zabezpečiť poskytovanie informácií prispôsobených spotrebiteľom. Musí byť založená na vedeckých kritériách a pochádzať od nezávislých certifikačných orgánov. Musí zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže a spĺňať medzinárodné záväzky.

2.5   Komisia je presvedčená, že európska sieť referenčných stredísk bude mať potenciál harmonizovať normy a indikátory v oblasti dobrých životných podmienok zvierat, koordinovať existujúce zdroje, pomáhať spoločne využívať osvedčené postupy, poskytovať nezávislé informácie a predchádzať prekrývaniu. Medzi dostupné možnosti patria: pokračovanie súčasnej situácie bez žiadnych ďalších opatrení, centralizovaný prístup, decentralizovaný prístup alebo špecializovanejšia stratégia zahŕňajúca centralizované a decentralizované prvky.

2.6   Komisia z tohto dôvodu preskúma aspekty, ako sú administratívna záťaž, náklady a vzťah medzi schémami označovania a kvalitou výrobkov, napríklad v oblasti ekologického poľnohospodárstva. Bude vychádzať zo záverov projektu WQ a preskúma všetky možné sociálne, hospodárske a environmentálne vplyvy. Komisia taktiež plánuje uskutočniť ďalší výskum s cieľom stanoviť, či sa stanoviská spotrebiteľov uvedené v predchádzajúcich prieskumoch zmenili a ak áno, prečo.

3.   Pripomienky

3.1   Výbor bude naďalej podporovať akčný plán Komisie o dobrých životných podmienkach zvierat (5) a je potešený, že protokol o ochrane a dobrých životných podmienkach zvierat získal v rámci Lisabonskej zmluvy väčšiu prioritu, čo odráža rastúci záujem o tieto záležitosti (6).

3.2   Vypracované štúdie odrážajú potrebu súdržnejšieho a koordinovanejšieho prístupu k ochrane zvierat a k dobrým životným podmienkam zvierat v EÚ. Veľké množstvo dobrovoľných schém označovania a kvality v členských štátoch môže byť zavádzajúce, s rizikom nezaručeného a nedomysleného rozlišovania medzi výrobkami a vytváraním nerovnakých podmienok pre zainteresovaných výrobcov a distribútorov.

3.3   Spotrebitelia sú schopní uprednostňovať dobré životné podmienky zvierat na základe etických, kvalitatívnych alebo iných dôvodov, ale chýbajúca dokumentácia vedie k tomu, že nedôverujú platnosti a spoľahlivosti marketingových tvrdení. Objektívna a vedecky podložená dokumentácia je preto dôležitá pre podporu predaja výrobkov živočíšneho pôvodu, ktoré presahujú minimálne požiadavky EÚ. Označovanie môže mať želaný účinok len vtedy, ak budú poskytované informácie ľahko pochopiteľné, ak si budú spotrebitelia v dostatočnej miere vedomí toho, čo znamenajú a ak budú mať záujem o ich získanie.

3.4   Z tohto dôvodu sú potrebné identifikovateľné záruky založené na objektívnych a spoľahlivých informáciách a výbor EHSV v súlade so svojím stanoviskom z roku 2007 v plnej miere podporuje napredovanie týmto smerom. EHSV oceňuje množstvo práce, ktoré bolo odvtedy vykonané, a chápe, že bola časovo náročná.

3.5   Preto by bolo väčším prínosom, keby Komisia vypracovala zoznam dostupných možností podľa priorít a uzniesla sa na jednom alebo viacerých návrhoch, ktoré by boli východiskovým bodom pre prebiehajúci politický proces, vrátane jedného návrhu, ktorý by bol založený na odporúčaniach EHSV. Rozsiahle štúdie, ktoré boli vypracované, jasne podporujú odporúčania EHSV, t. j. že každý systém označovania musí byť, reálne vzaté, dobrovoľný, harmonizovaný a trhovo orientovaný, ak má vytvoriť praktický a funkčný rámec pre predaj výrobkov živočíšneho pôvodu, ktoré presahujú minimálne požiadavky v oblasti dobrých životných podmienok zvierat.

3.6   Komisia by v tejto oblasti mala čerpať z rozsiahlej činnosti na európskej úrovni, zo systémov založených na vedomostiach, ktoré informujú poskytovateľov a výrobcov tovarov a služieb a stimulujú činnosti orientované na trh a reakcie spotrebiteľov. Medzi takéto príklady patrí označenie Fairtrade, organizácie Forest Stewardship Council, Marine Stewardship Council a Rainforest Alliance. Základom je riešiť otázky riadenia, rozsahu a cieľov schémy a stanovenia noriem, poskytovať nezávislú revíziu, hodnotenie vplyvu a analýzu nákladov a prínosov; a zároveň monitorovať verejné pohľadávky a podporu (7).

3.7   Koordináciou výskumu sa zabezpečí účinnejšie využívanie zdrojov a výbor EHSV v tejto súvislosti považuje za dôležité urýchliť medziinštitucionálnu diskusiu. Platí to najmä vzhľadom na potrebu čo najrýchlejšieho zavedenia výsledkov projektu Welfare Quality do praxe a nevyhnutnosť podpory odhodlania a napredovania výskumných pracovníkov na základe dosiahnutých výsledkov bez toho, aby sa zbytočne mrhalo časom v diskusiách o teoretických možnostiach bez predloženia konkrétnych návrhov. Nadväzovanie kontaktov medzi výskumnými pracovníkmi v kľúčových krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ je taktiež veľmi dôležité pre ďalšie šírenie výsledkov výskumu a lepšie porozumenie politiky EÚ. Má to veľký význam pre budúce vzťahy v oblasti obchodu.

Systém označovania

3.8   Hoci štúdia v súvislosti so schémou označovania nedospela k žiadnym jasným záverom, poukazuje – aj keď nepriamo – na to, že najreálnejšou možnosťou je priamy a flexibilný systém, ktorý vo všetkých hlavných bodoch nadväzuje na odporúčania a návrhy EHSV, t. j. systém, ktorý je založený na vedeckom základe, trhovo orientovaný, dobrovoľný a ktorý je možné využívať spolu s existujúcimi súkromnými značkami a značkami kvality.

3.9   EHSV sa preto ešte stále domnieva, že tento systém by mal byť v zásade podporený nasledujúcimi prvkami:

| — | Navrhované referenčné strediská by mali vytvoriť potrebné objektívne kritériá a vyhodnotiť celý životný cyklus zvierat. Tieto kritériá by sa mali premietnuť do praktických a reálnych výrobných podmienok tak, aby sa dosiahla čo najlepšia interakcia medzi výskumom, vývojom a uplatňovaním nových technológií (8). |
| --- | --- |

—

Navrhované referenčné strediská by mali vytvoriť potrebné objektívne kritériá a vyhodnotiť celý životný cyklus zvierat. Tieto kritériá by sa mali premietnuť do praktických a reálnych výrobných podmienok tak, aby sa dosiahla čo najlepšia interakcia medzi výskumom, vývojom a uplatňovaním nových technológií (8).

| — | Tieto kritériá sa musia premietnuť do noriem (9), ktoré sa majú uplatňovať v systéme označovania najmä, aby sa zabezpečilo náležité meranie a kontrola nezávislým orgánom s pomocou príslušných zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

—

Tieto kritériá sa musia premietnuť do noriem (9), ktoré sa majú uplatňovať v systéme označovania najmä, aby sa zabezpečilo náležité meranie a kontrola nezávislým orgánom s pomocou príslušných zainteresovaných strán.

| — | Výrobcovia a spotrebitelia tak budú schopní označovať na dobrovoľnom základe výrobky živočíšneho pôvodu logom uznávaným v EÚ, ktoré bude zaručovať, že spĺňajú vyššie normy, ako sú minimálne požiadavky EÚ. |
| --- | --- |

—

Výrobcovia a spotrebitelia tak budú schopní označovať na dobrovoľnom základe výrobky živočíšneho pôvodu logom uznávaným v EÚ, ktoré bude zaručovať, že spĺňajú vyššie normy, ako sú minimálne požiadavky EÚ.

| — | Tieto normy môžu predstavovať napríklad tri rôzne úrovne presahujúce minimálne požiadavky v závislosti od ich relevantnosti pre konkrétne druhy alebo daný výrobok (10). |
| --- | --- |

—

Tieto normy môžu predstavovať napríklad tri rôzne úrovne presahujúce minimálne požiadavky v závislosti od ich relevantnosti pre konkrétne druhy alebo daný výrobok (10).

| — | Dodržiavanie konkrétnych požiadaviek a kontrola v súvislosti s používaním označovania by malo podliehať samostatnému dohľadu a nezávislému monitorovaniu (11). |
| --- | --- |

—

Dodržiavanie konkrétnych požiadaviek a kontrola v súvislosti s používaním označovania by malo podliehať samostatnému dohľadu a nezávislému monitorovaniu (11).

3.10   V rámci tejto schémy sa dané logo umiestňuje, kontroluje a používa v súlade s trhovými podmienkami, nezávisle od verejných orgánov. Prostredníctvom dobrovoľného pridania loga na existujúce značky (spolu so systémom hviezd, farieb alebo bodov) by sa týmto návrhom vyriešil aj problém priveľkého počtu značiek poskytujúcich priveľa informácií na jednotlivých výrobkoch. Tieto informácie by sa dostali k zainteresovaných a motivovaným zákazníkom a dôvera v daný systém by bola založená na platnom vedeckom základe a nezávislom osvedčovaní.

3.11   Časový harmonogram na zavedenie tejto schémy musí byť v súlade s požiadavkami trhu, ale organizácie výrobcov, podniky a maloobchody by mohli využívať tento systém pre škálu svojich vlastných výrobkov za predpokladu, že spĺňajú vyššie požiadavky, a ako také ich predávať. Napríklad je dôležité, aby bol tento systém zlučiteľný s rastúcim trendom „označovania“, v rámci ktorého odvetvie maloobchodu používa iné spôsoby ako označovanie na propagovanie osvedčenia výrobku o dobrých životných podmienkach zvierat.

3.12   Tento systém by sa mohol za podobných podmienok uplatňovať aj na dovážanom tovare, čím by sa predišlo problémom týkajúcim sa pravidiel WTO, keďže WTO umožňuje dobrovoľné systémy označovania za predpokladu, že sú primerané a dostupné výrobcom z tretích krajín za rovnakých podmienok.

3.13   Trhový prístup tohto druhu okrem iného predpokladá, že tento systém je pre spotrebiteľov a maloobchodníkov dostatočne atraktívny – a že výrobné náklady sú kompenzované zlepšením prístupu na trh a vyššími cenami.

Európska sieť a referenčné strediská

3.14   Ak sa majú ustanovenia o dobrých životných podmienkach zvierat hladko rozvíjať na objektívnom základe, je nevyhnutné zapojiť v rámci EÚ aj existujúce výskumné orgány. Z tohto dôvodu EHSV podporuje vytvorenie európskej siete v tejto oblasti, ktorú by koordinovalo jedno alebo niekoľko referenčných stredísk (ENRC) zorganizovaných podobne ako existujúce referenčné strediská pre zdravie zvierat (12).

3.15   Do istej miery sa dobrými životnými podmienkami zvierat zaoberajú Európsky úrad pre bezpečnosť potravín, Spoločné výskumné centrum a národné referenčné laboratóriá, v rámci EÚ však nemajú kvalifikáciu na koordináciu tejto oblasti. Táto sieť musí doplniť – nie znásobiť – prácu týchto orgánov EÚ. V zásade by mala zahŕňať všetky aspekty komerčného využívania zvierat a musí byť nezávislá od vonkajších záujmov.

3.16   Sieť by mala vykonávať tieto navzájom prepojené úlohy:

| — | vytvárať a aktualizovať indikátory a ostatné prvky s cieľom vyhodnotiť dobré životné podmienky zvierat na vedeckom základe so zapojením rôznych zainteresovaných strán, |
| --- | --- |

—

vytvárať a aktualizovať indikátory a ostatné prvky s cieľom vyhodnotiť dobré životné podmienky zvierat na vedeckom základe so zapojením rôznych zainteresovaných strán,

| — | vyhodnotiť vplyv opatrení a zlepšení zameraných na dobré životné podmienky zvierat, |
| --- | --- |

—

vyhodnotiť vplyv opatrení a zlepšení zameraných na dobré životné podmienky zvierat,

| — | presadzovať výskum a ďalej rozvíjať vedecký základ používaný na aktualizáciu noriem, |
| --- | --- |

—

presadzovať výskum a ďalej rozvíjať vedecký základ používaný na aktualizáciu noriem,

| — | poskytovať informácie a viesť dialóg o uplatňovaní noriem a pomáhať zabezpečiť aktívnejšiu politiku v oblasti dobrých životných podmienok zvierat na celom svete. |
| --- | --- |

—

poskytovať informácie a viesť dialóg o uplatňovaní noriem a pomáhať zabezpečiť aktívnejšiu politiku v oblasti dobrých životných podmienok zvierat na celom svete.

3.17   Najlepším spôsobom na dosiahnutie tohto cieľa by mohlo byť presadzovanie existujúcej siete WQ spolu s väčšou sieťou v kľúčových krajinách, ktoré nie sú členmi EÚ. Projekt WQ poskytol základ pre rozvoj schémy označovania tým, že vypracoval indikátory založené na zvieratách, ktoré sa neskôr môžu využívať v procese klasifikácie na podporu transparentných a spoľahlivých informácií pre spotrebiteľov.

3.18   Normy, ktoré navrhuje táto sieť, by mal prijímať nezávislý orgán. So zreteľom na skutočnosť, že ak má tento systém riadne fungovať, zainteresované strany sa musia do tohto procesu aktívne zapájať, musia sa v čo najväčšej miere zúčastňovať na rozhodovacom procese, a to aj vo forme vypracovania stratégie a pracovného programu.

Ďalšie otázky

3.19   Návrh EHSV na označovanie dobrých životných podmienok zvierat je založený na najlepších vedeckých poznatkoch a hodnoteniach, ktoré sú v súčasnosti k dispozícii. Harmonizované požiadavky spotrebiteľom umožňujú uskutočniť pri nákupe kvalifikovanejšie rozhodnutie, čím pre výrobcov vytvárajú stimuly. Na tento účel je však potrebné prijať opatrenia zamerané na zvýšenie informovanosti o dobrých životných podmienkach zvierat, normách a označovaní, a to prostredníctvom informačných kampaní a vzdelávacích programov. Napriek zreteľnej potrebe európskej koordinácie by sa tento proces mal organizovať a vykonávať na regionálnej a vnútroštátnej úrovni, pretože skúsenosti ukázali, že centralizované informačné kampane EÚ nie sú v členských štátoch účinné.

3.20   Návrhy uvedené vyššie nebudú v rozpore s platnou schémou EÚ pre ekologické poľnohospodárstvo, ktorá sa takisto zaoberá mnohými aspektmi dobrých životných podmienok zvierat. S istotou možno povedať, že dobrým životným podmienkam zvierat sa v ekologických výrobkoch bude venovať náležitá pozornosť prostredníctvom postupného uplatňovania noriem hneď, ako budú k dispozícii a budú faktorom v rámci mechanizmov monitorovania takýchto výrobkov bez toho, aby to viedlo k vzniku akýchkoľvek dodatočných administratívnych nákladov. Spotrebitelia spájajú ekologické poľnohospodárstvo s vyššími normami dobrých životných podmienok zvierat a možno očakávať, že budú rozpoznávať ekologické výrobky označené logom EÚ.

3.21   Navrhovaný systém sa v zásade plánuje ako doplnenie existujúcich schém kvality EÚ, ktoré na opis systémov produkcie vajec, na pravidlá pre zemepisné označenia a tradičné špeciality používajú „vyhradené výrazy“. Tieto schémy využívajú ako referenčný bod aj spôsoby výroby a pôvod, nie dobré životné podmienky zvierat, hoci tieto aspekty je možné do istej miery chápať ako také. Spotrebitelia sú však s týmito schémami oboznámení, a preto by sa mali zachovať. Na jednej strane by sa však malo zabrániť ďalším povinným alebo dobrovoľným požiadavkám na používanie „vyhradených výrazov“ založených na systémoch produkcie, pretože špecifické výrobné podmienky nie sú vhodné na reguláciu podľa komplexných legislatívnych postupov EÚ – čo je úplne zrejmé napríklad pri stanovovaní minimálnych noriem EÚ.

3.22   Oznámenie Komisie o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov obsahuje návrh na vypracovanie usmernení na súkromné a vnútroštátne systémy certifikácie potravín (13). Navrhované usmernenia preto pomôžu chrániť spotrebiteľov pred zavádzajúcimi informáciami a zároveň prenechajú reakciu na obavy spotrebiteľov o dobré životné podmienky zvierat trhu, a zavedú osvedčovanie ako kľúčový prvok v rámci potravinovej politiky EÚ.

3.23   Navrhovaný systém nemá žiadny vplyv na konkrétne náboženské otázky, pretože označovanie slúži len ako záruka súladu s požiadavkami na dobré životné podmienky zvierat, ktoré výslovne presahujú minimálne požiadavky EÚ.

3.24   Európska sieť referenčných stredísk by mala zohrávať kľúčovú úlohu pri posilnení dobrých životných podmienok všetkých stavovcov chovaných na komerčné účely, vrátane napríklad rýb a kožušinových zvierat, ktoré by mali podliehať rovnakým kritériám ako ostatné hospodárske zvieratá. Mali by sa vzťahovať aj na laboratórne zvieratá, v súvislosti s ktorými Európske centrum pre validáciu alternatívnych metód (ECVAM) vyhodnocuje alternatívy využívania zvierat na vedecké účely.

V Bruseli 26. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Prieskumné stanovisko EHSV na tému „Označovanie výrobkov preukazujúce dodržanie zásad dobrých životných podmienok zvierat“ z 15. marca 2007 bolo vypracované na žiadosť nemeckého predsedníctva Rady EÚ (Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007. s. 54).

1

(2)  Welfare Quality® bol výskumný program financovaný EÚ a realizovaný v rokoch 2004 až 2009. Do tohto programu bolo zapojených približne 250 výskumných pracovníkov a celkovo 39 inštitúcií a univerzít z 13 európskych krajín a kľúčových tretích krajín. Projekt sa opieral o vedecký základ pri vypracovávaní noriem v oblasti dobrých životných podmienok zvierat a praktických stratégií na začlenenie dobrých životných podmienok zvierat do celého reťazca – od poľnohospodárskej a nadväzujúcej výroby a distribučných sektorov až po predaj a poskytovanie relevantných informácií spotrebiteľom.

2

(3)  KOM(2006) 13, 23. 1. 2006.

3

(4)  Konferencia Pohoda zvierat – zlepšenie situácie pomocou označovania? sa uskutočnila 28. marca 2007 a usporiadali ju Európsky hospodársky a sociálny výbor, Európska komisia a nemecké predsedníctvo Rady EÚ. Zo záverov Rady zreteľne vyplýva, že „do úvahy by sa mali vziať odporúčania Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru v jeho prieskumnom stanovisku.“ (závery, 2797. zasadnutie Rady pre poľnohospodárstvo a rybné hospodárstvo, Brusel, 7. mája 2007).

4

Pohoda zvierat – zlepšenie situácie pomocou označovania?

(5)  Pozri stanovisko EHSV k akčnému plánu Spoločenstva o ochrane a dobrých životných podmienkach zvierat na obdobie 2006 – 2010, Ú. v. EÚ C 324, 30.12.2006, s. 18.

5

(6)  V článku 13 sa uvádza, že: „(...) Únia a členské štáty [berú] maximálny ohľad na požiadavky blaha zvierat ako cítiacich bytostí, pričom rešpektujú zákonné a správne ustanovenia a zvyky členských štátov týkajúce sa najmä náboženských rituálov, kultúrnych tradícií a regionálneho dedičstva.“ Toto povinné ustanovenie nahrádza formálne platnú „džentlmenskú dohodu“ (t. j. protokol) a napríklad poskytuje Súdnemu dvoru EÚ právomoc na urovnanie sporov.

6

(7)  Takáto schéma by sa mala snažiť aj o získanie akreditácie ISO65 – všeobecné požiadavky pre orgány ponúkajúce certifikačné systémy výrobkov.

7

(8)  V súlade s projektom WQ sa hodnotenia musia vzťahovať primárne na správanie zvierat („výsledky dobrých životných podmienok zvierat“) a nie priamo na výrobné systémy („vstup a zdroje“). V praxi to znamená, že výrobné systémy sú hodnotené na základe vplyvu na správanie zvierat. Tieto indikátory by mali zahŕňať všetky dôležité údaje o druhu daného zvieraťa, jeho chove, priestore a umiestnení, priestore pre prirodzené správanie, dennom dozore, zdravotných a chorobných aspektoch, odstavení, chirurgických operáciách, preprave na bitúnok, omráčení a porážke. Tento systém podporuje aj dobrovoľné inovácie a zlepšenia uskutočnené na individuálnom základe.

8

(9)  Termín „normy“ sa navrhuje preto, aby sa predišlo zámene s pojmom „štandardy“, ktoré vypracovali európske normalizačné orgány pomocou konkrétnych postupov.

9

(10)  Vzťahujú sa na tri úrovne klasifikácie v rámci projektu WQ: excelentná (najvyššia úroveň), zvýšená (dobré životné podmienky) a presahujúca minimálne požiadavky.

10

(11)  Inštitút alebo organizácia či špeciálny certifikačný orgán pracujúci v súlade s príslušnými európskymi a medzinárodnými normami ISO v EN – ISO – 17000 alebo akreditovaný ako certifikačný orgán v súlade s normou EN – ISO – 45011.

11

(12)  Komisia používa termín „európska sieť referenčných stredísk“ (ENRC), tu však ide o sieť výskumných jednotiek koordinovaných, rovnako ako v sektore zdravia zvierat, jedným alebo viacerými referenčnými strediskami (podľa možnosti pre každý jednotlivý druh), ktoré na základe indikátorov predkladajú nezávislému orgánu normy v oblasti dobrých životných podmienok zvierat, ktoré je potrebné prijať. V tomto stanovisku sa podrobne neuvádza, akým spôsobom majú byť tieto orgány usporiadané, na rozdiel od návrhu na zapojenie relevantných zainteresovaných strán.

12

(13)  KOM(2009) 234, 28.5.2009.

13

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/49 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/49

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Investície do vývoja nízkouhlíkových technológií“

KOM(2009) 519 v konečnom znení

2011/C 21/09

Hlavný spravodajca: Gerd WOLF

Európska komisia sa 7. októbra 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Investície do vývoja nízkouhlíkových technológií“

KOM(2009) 519 v konečnom znení.

Predsedníctvo Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo 3. novembra 2009 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť.

Vzhľadom na naliehavosť prác (článok 59 vnútorného poriadku) vymenoval výbor na svojom 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 27. mája 2010) Gerda WOLFA za hlavného spravodajcu a prijal 168 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Plán SET predložený Komisiou sa v súčasnosti zaoberá najdôležitejšími opatreniami, ktorými sa majú zachovať životne dôležité a vzájomne súvisiace ciele ochrany klímy a zabezpečenia dodávok energie, ako aj medzinárodná konkurencieschopnosť Európy. Výbor v plnom rozsahu podporuje navrhované investície a opatrenia,

1.2   pretože iba s mimoriadnym a spoločným úsilím sa môže podariť zamerať a preorientovať na tieto ciele celú našu energetickú sústavu: dodávky, premenu, spotrebu.

1.3   Na to sa musia vyvinúť také techniky a metódy na získavanie resp. využívanie energie, pri ktorých bude dochádzať k nízkym emisiám CO2 a ktoré budú schopné konkurovať existujúcim technikám aj na medzinárodnej úrovni.

1.4   Výbor má však vážne obavy z toho, že sa ešte stále veľmi podceňujú výdavky, ktoré na to Komisia, členské štáty a súkromné hospodárstvo musia vynaložiť. Preto naliehavo odporúča, aby Komisia, členské štáty a hospodárstvo na to vyvinuli spoločne financovanú, dostatočnú a aj v budúcom rozpočte EÚ zakotvenú koncepciu financovania. Dovtedy by sa mali mobilizovať ďalšie možnosti financovania. Predovšetkým by sa mali všetky výnosy členských štátov z obchodovania s emisnými kvótami na СО2 využiť výlučne na tento účel. To isté platí pre príjmy z možnej budúcej dane z emisií СО2.

1.5   Vzhľadom na závažnosť klimatickej a energetickej problematiky a s tým súvisiace konkurenčné postavenie považuje za nezmyselné, aby sa dodatočné daňové príjmy z odvetvia energetiky slúžiace na ochranu klímy odčerpali a venovali na iné účely závažnosť.

1.6   Investície do energetických techník s nízkymi emisiami СО2 núkajú príležitosť na inováciu, hospodársku dynamiku, trvalý rast a zamestnanosť. Už aj preto, že využiteľná energia za prijateľnú cenu je miazgou nášho hospodárstva a spôsobu života. Hospodárnosť je pri energii rozhodujúcim činiteľom konkurencieschopnosti Európy v globálnom prostredí. Preto potrebujeme formy získavania a využívania energie, ktoré obstoja aj v budúcnosti.

1.7   Výbor v tejto súvislosti zdôrazňuje osobitný význam elektrickej energie. Odporúča však, aby sa aj v odvetviach mimo elektroenergetiky venovala zvýšená pozornosť využívaniu energie a aby sa hľadali inovatívne výskumné prístupy, pretože v týchto odvetviach sa zatiaľ spotrebúva najväčší podiel fosílnych zdrojov energie.

1.8   Na splnenie koordinačnej úlohy Komisie by sa po dohode s príslušnými zúčastnenými partnermi mali vytvoriť aj zodpovedajúce výskumno-vývojové programové štruktúry. Komisia potrebuje skúsených, medzinárodne uznávaných a angažovaných odborníkov z odvetvia, ktorí sú činní v danom odbore a plne sa stotožňujú s úspechom programu, ktorý koordinujú.

2.   Oznámenie Komisie (obsah veľmi zjednodušený a skrátený)

2.1   Plán SET má vytvoriť technologickú základňu politiky EÚ v oblasti energetiky a ochrany klímy.

2.2   Kľúčovým prvkom plánu SET sú plány EÚ na roky 2010 až 2020, podľa ktorých sa majú vyvíjať technológie s nízkymi emisiami oxidu uhličitého do ovzdušia („nízkouhlíkové technológie“). Spolu s finančnými plánom a rozdelením medzi priemysel a verejné orgány sú obsiahnuté v pracovnom dokumente Komisie (1).

2.3   Oznámenie Komisie okrem iného obsahuje:

| 2.3.1 | Európske priemyselné iniciatívy, konkrétne:






  — | veterná energia |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Európske priemyselné iniciatívy, konkrétne:

—

veterná energia

| — | solárna energia |
| --- | --- |

—

solárna energia

| — | elektrická sieť |
| --- | --- |

—

elektrická sieť

| — | udržateľná výroba energie z biologických zdrojov |
| --- | --- |

—

udržateľná výroba energie z biologických zdrojov

| — | zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS) |
| --- | --- |

—

zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého (CCS)

| — | perspektívne jadrové štiepenie |
| --- | --- |

—

perspektívne jadrové štiepenie

| — | palivové články a vodík. |
| --- | --- |

—

palivové články a vodík.

| 2.3.2 | Energetická účinnosť – iniciatíva Inteligentné mestá. |
| --- | --- |

2.3.2

Energetická účinnosť – iniciatíva Inteligentné mestá.

| 2.3.3 | Európska aliancia pre energetický výskum (EERA). Týka sa spoločných programov výskumných ústavov a vysokých škôl. |
| --- | --- |

2.3.3

Európska aliancia pre energetický výskum (EERA). Týka sa spoločných programov výskumných ústavov a vysokých škôl.

| 2.3.4 | Medzi ďalšie ciele patria:






  — | ostatné technológie, napr. iné než veterné technológie na otvorenom mori využívané ako obnoviteľné zdroje energie, akumulácia energie, predlžovanie životnosti jadrových elektrární a likvidácia jadrového odpadu, |
| --- | --- | --- |

2.3.4

Medzi ďalšie ciele patria:

—

ostatné technológie, napr. iné než veterné technológie na otvorenom mori využívané ako obnoviteľné zdroje energie, akumulácia energie, predlžovanie životnosti jadrových elektrární a likvidácia jadrového odpadu,

| — | energia jadrovej syntézy, predovšetkým projekt ITER, |
| --- | --- |

—

energia jadrovej syntézy, predovšetkým projekt ITER,

| — | základný výskum, napr. palivá získané využitím slnečného svetla, novodobé LED ako zdroje svetla, vysokokapacitné akumulátory, |
| --- | --- |

—

základný výskum, napr. palivá získané využitím slnečného svetla, novodobé LED ako zdroje svetla, vysokokapacitné akumulátory,

| — | mobilizácia stredísk vedy a výskumu, na ktoré sú k dispozícii aj finančné prostriedky z kohéznej politiky, |
| --- | --- |

—

mobilizácia stredísk vedy a výskumu, na ktoré sú k dispozícii aj finančné prostriedky z kohéznej politiky,

| — | medzinárodná spolupráca. |
| --- | --- |

—

medzinárodná spolupráca.

| 2.3.5 | Investície v EÚ potrebné pri pláne SET majú z dnešných 3 mld. EUR ročne stúpnuť na približne 8 mld. EUR ročne. |
| --- | --- |

2.3.5

Investície v EÚ potrebné pri pláne SET majú z dnešných 3 mld. EUR ročne stúpnuť na približne 8 mld. EUR ročne.

| 2.3.6 | Najmenej 50 % príjmov z aukčného predaja v novom európskom systéme obchodovania s emisnými kvótami sa má investovať na národnej úrovni do opatrení na ochranu klímy, pričom časť z nich sa má venovať na vývoj ekologicky vhodných technológií. |
| --- | --- |

2.3.6

Najmenej 50 % príjmov z aukčného predaja v novom európskom systéme obchodovania s emisnými kvótami sa má investovať na národnej úrovni do opatrení na ochranu klímy, pričom časť z nich sa má venovať na vývoj ekologicky vhodných technológií.

| 2.3.7 | Podnetný a stimulujúci účinok verejného financovania sa má maximalizovať paletou finančných nástrojov. |
| --- | --- |

2.3.7

Podnetný a stimulujúci účinok verejného financovania sa má maximalizovať paletou finančných nástrojov.

2.4   Komisia preto vyzýva Radu a Európsky parlament, aby:

| — | podporovali technologické plány na roky 2010 – 2020, |
| --- | --- |

—

podporovali technologické plány na roky 2010 – 2020,

| — | súhlasili s tým, že sa existujúce programy Spoločenstva zamerajú na podporu iniciatív plánu SET, |
| --- | --- |

—

súhlasili s tým, že sa existujúce programy Spoločenstva zamerajú na podporu iniciatív plánu SET,

| — | vyzvali členské štáty, aby zintenzívnili úsilie na podporu financovania technológií s nízkymi emisiami oxidu uhličitého, |
| --- | --- |

—

vyzvali členské štáty, aby zintenzívnili úsilie na podporu financovania technológií s nízkymi emisiami oxidu uhličitého,

| — | podporovali navrhované rozšírenie finančných nástrojov ako príspevok k financovaniu plánu SET, |
| --- | --- |

—

podporovali navrhované rozšírenie finančných nástrojov ako príspevok k financovaniu plánu SET,

| — | schválili zodpovedajúce zámery Komisie a EIB, |
| --- | --- |

—

schválili zodpovedajúce zámery Komisie a EIB,

| — | súhlasili s rozvíjaním prebiehajúcich a nových medzinárodných iniciatív zameraných na technológie. |
| --- | --- |

—

súhlasili s rozvíjaním prebiehajúcich a nových medzinárodných iniciatív zameraných na technológie.

3.   Všeobecné pripomienky výboru

3.1   Kodanská konferencia o klimatických zmenách. Výbor uznáva snahy EÚ a jej členských štátov o úspešné ukončenie rokovaní na kodanskej konferencii o klimatických zmenách. Sformulovanie hranice +2 stupne, o ktorú sa usilujeme, považuje za prvý krok v ochote skutočne pracovať na ochrane klímy. O to viac ľutuje, že sa nedosiahli žiadne dohody, ktoré by prekročili rámec vyhlásení o zámeroch a ktoré by účastníkov zaväzovali.

3.1.1   Podcenená vážnosť problému. Napriek neustálemu celosvetovému pribúdaniu obyvateľstva s jeho veľkými nárokmi na energiu (2) a obrovskou potrebou dohnať zaostávanie v tejto oblasti, napriek vyčerpateľným zásobám fosílnych primárnych zdrojov energie (3) a stúpajúcej závislosti Európy na dovoze, mnohí politici a iní aktéri zjavne ešte stále veľmi podceňujú vážnosť energetického a klimatického problému a s ním súvisiacich potrebných investícií, či už kvôli jeho dlhodobým účinkom, neistote klimatických modelov, ekonomickým záujmom, obávanému zníženiu kvality života, kvôli strachu pred nevyhnutnými investíciami alebo preto, že klimatické zmeny očakávané v príslušných regiónoch sa považujú za menej kritické.

3.1.2   Šetrenie zdrojmi. Vývoj konkurencieschopných energetických techník s nízkymi emisiami СО2
   (4) okrem toho prispieva k pomalšiemu spotrebúvaniu vyčerpateľných fosílnych prvotných zdrojov energie, ovplyvňuje súvisiacu cenotvorbu a aj takýmto spôsobom prispieva k udržateľnosti, lebo len tak by sa mohlo podariť predĺžiť obdobie dostupnosti fosílnych zdrojov energie a dalo sa účinnejšie pripraviť na obdobie po ich vyčerpaní. Kto nekoná teraz, ten bude neskôr o to viac postihnutý.

3.1.3   Dôsledok: techniky s nízkymi emisiami СО2. Preto je o to naliehavejšie, aby sa s dôrazom a so zintenzívneným úsilím nanovo alebo ďalej vyvíjali techniky a metódy získavania a využívania energie, ktoré budú mať nízke emisie СО2 tak, aby boli schopné konkurovať doteraz využívaným technikám na medzinárodnej scéne. Celosvetovo totiž možno pozorovať, že techniky využívania energie, ktoré majú nízke emisie СО2, sa v rozhodujúcom rozsahu môžu využívať len vtedy, keď je to pre príslušné subjekty finančne zaujímavé.

3.1.4   Cieľ 30 % zníženia ako možnosť. Spomenutá naliehavosť by bola ešte väčšia, keby sa uplatnil cieľ znížiť emisie СО2 o 30 % (5), čo je možnosť podporovaná výborom (a to v prípade, že by sa splnili príslušné medzinárodné predpoklady).

3.1.5   Možnosť ďalšieho zvyšovania spotreby. Podľa referenčného scenára IEA (6) sa v najbližších desaťročiach očakáva stále rastúca spotreba aj fosílnych primárnych zdrojov energie, predovšetkým uhlia. Vzhľadom na to sa (IEA) môže len s mimoriadnym úsilím podariť zvrátiť tento trend (7), takže využívanie fosílnych zdrojov energie by celosvetovo dosiahlo vrchol už v roku 2020 a potom by opäť kleslo, lebo by bolo stále viac nahrádzané energetickými technikami s nízkymi emisiami СО2.

3.2   Výskum a vývoj – plán SET. Preto má rozhodujúci význam výskum a vývoj. Dôležitým príspevkom má byť plán SET predložený Komisiou. Zahŕňa aj podiel financovania, ktorý je na to plánovaný v rozpočte Spoločenstva.

3.2.1   Výskum a vývoj – medzinárodné snahy a konkurencia. Na kodanskej konferencii o klimatických zmenách sa opäť potvrdilo, že aj štáty, ako sú USA alebo Čína, ktoré sa nezasadzovali za povinné dohody, aj napriek tomu s veľkým nasadením prostriedkov pracujú na výskume a vývoji v zmysle cieľov uvedených v bode 3.1.2. Zároveň to ukazuje, že Európa bude iba s podstatne väčším úsilím vo výskume a vývoji schopná zachovať si vedúce postavenie.

3.2.2   Investičný program inovácií, dynamiky a zamestnanosti. Investície do príslušného výskumu a vývoja okrem toho ponúkajú vynikajúce príležitosti na inovácie, hospodársku dynamiku, trvalý rast a zamestnanosť, o to viac, že dostupnosť využiteľnej energie za prijateľnú cenu je miazgou nášho hospodárstva a spôsobu života. Bez dostatočného energetického zásobovania spĺňajúceho podmienky hospodárnosti hrozí, že sa zrúti naše hospodárstvo, náš sociálny systém a všeobecne naša spoločnosť. Preto potrebujeme také formy získavania a využívania energie, ktoré obstoja aj v budúcnosti.

3.3   Súhlas. Výbor preto víta iniciatívy Komisie a oznámenie navrhovaných opatrení ako dôležitý a rozhodujúci krok. Vyzýva Radu, Európsky parlament, Komisiu, členské štáty, ale aj priemysel a sociálnych partnerov, aby urobili všetko, čo je v ich silách na riadne rozbehnutie vývoja a využívania energetických techník s nízkymi emisiami СО2 a poskytli finančné prostriedky na investície do výskumu a vývoja, ktoré sú na to potrebné.

3.3.1   Otázna dostatočnosť rozsahu a otázne ťažiská. Výbor nepovažuje za svoju úlohu, aby v rámci tohto stanoviska sám podrobne skúmal, či je finančný rámec uvedený v pracovnom dokumente Komisie (8) primeraný uvedeným cieľom, a rovnako či je primerané jeho rozdelenie. Preto odporúča, aby sa ešte raz overilo, či sa v podporných projektoch správne stanovili ťažiská a či celkové náklady zodpovedajú významu úlohy. Okrem toho by sa po primeranom období nábehu malo zabezpečiť, že opatrenia sa ukážu ako účinné a že finančný plán sa prípadne zodpovedajúco prehodnotí a rozšíri.

3.3.2   Problém financovania. Výbor zdôrazňuje, že iba s mimoriadnym úsilím bude možné v najbližších desaťročiach preorientovať na vzájomne súvisiace ciele ochrany klímy, zabezpečenia dodávok energie a trvalej udržateľnosti celú našu energetickú sústavu: dodávky, premenu, spotrebu. Už len s odkazom na mieru príslušného úsilia USA v oblasti výskumu a vývoja výbor pochybuje o tom, že stanovené investície budú dostatočné na úspešný rozsiahly vývoj, ktorý musí prebehnúť v širokom rozsahu a s potrebným dôrazom, alebo dokonca na získanie vedúceho postavenia na trhu.

3.3.3   Podrobná koncepcia financovania. Výbor preto naliehavo odporúča, aby Komisia, členské štáty a hospodárstvo na to vyvinuli spoločne financovanú, dostatočnú a aj v budúcom rozpočte EÚ zakotvenú koncepciu financovania.

3.3.4   Získanie dodatočných finančných zdrojov – náklady na spotrebu energie ako meradlo. Na to a dovtedy by sa mali nájsť ďalšie možnosti financovania, tak na úrovni Spoločenstva, ako aj a predovšetkým na úrovni členských štátov. Výbor víta, že aj EIB ukazuje ochotu zúčastniť sa. Pritom treba ako meradlo potrebných investícií použiť náklady na súčasnú spotrebu energie: rozhodujúce percento investícií by malo slúžiť na zabezpečenie do budúcnosti. V tejto súvislosti výbor odkazuje na svoje stanovisko o akčnom pláne energetickej účinnosti (9).

3.3.4.1   Príjmy z obchodovania s emisnými kvótami na СО2 a možnej dane z emisií СО2. Okrem toho by členské štáty mali príjmy z obchodovania s emisnými kvótami na СО2
   (10) použiť v plnej výške a výlučne na energetické techniky s nízkymi emisiami СО2
   (11). Vzhľadom na závažnosť klimatickej a energetickej problematiky považuje výbor za nezmyselné, aby sa z týchto príjmov odčerpávali peniaze na iné účely. Toto odporúčanie platí rovnako pre príjmy z možnej budúcej dane z emisií СО2. Výbor preto vyzýva aj členské štáty, aby sa neuzatvárali pred týmto odporúčaním.

3.3.4.2   Žiadne odčerpávanie peňazí. Vzhľadom na nepopierateľnú závažnosť klimatickej a energetickej problematiky a s tým súvisiace konkurenčné postavenie považuje výbor za nezmyselné, aby sa dodatočné daňové príjmy z odvetvia energetiky slúžiace na ochranu klímy odčerpali a venovali na iné účely.

3.3.4.3   Rezervné emisné certifikáty. Výbor víta zámer Komisie použiť 300 miliónov emisných certifikátov EÚ vyčlenených z rezervy nových účastníkov systému obchodovania s emisnými kvótami (ETS) na podporu zachytávania a ukladania СО2 a inovačných obnoviteľných zdrojov energie. Tieto emisné certifikáty sprístupnia členské štáty na financovanie demonštračných projektov, ktoré sa vyberú na základe kritérií definovaných na úrovni Spoločenstva (12).

3.3.5   Nové stimuly inovácie. Okrem toho výbor poukazuje na svoje stanovisko o inovačnej politike Spoločenstva (13), ktorého odporúčania platia aj pri vývoji energetických technológií vhodných aj do budúcnosti.

3.3.6   Rozlišovanie medzi vývojom a aplikáciou. Výbor pritom tiež odporúča, aby sa jasnejšie rozlišovalo medzi nevyhnutným novým vývojom a ďalším vývojom nákladovo priaznivých energetických techník s nízkymi emisiami СО2 a ich rozhodujúcim širším uplatňovaním resp. prenikaním na trh.

3.4   Obmedzená schopnosť predpovedať ďalší vývoj. Doteraz sa ukázalo, že budúci vývoj a jeho účinky sa aj pri energetickej a klimatickej politike dajú iba obmedzene dlhodobo predpovedať. Preto sa dnes ešte nemusí urobiť obmedzujúca voľba techník potrebných v roku 2050. Skôr by sa mali sledovať možnosti s dobrými vyhliadkami, aby sa čo najefektívnejšie dosiahli ciele v napätej oblasti bezpečnosti dodávok, konkurencieschopnosti a ochrany klímy. Už rok 2020 bude míľnikom, pri ktorom sa ukáže, či sa dosiahol aspoň dovtedy naplánovaný cieľ.

3.4.1   Tematická šírka rozvoja. Výbor preto víta tematickú šírku navrhovanú Komisiou: rozvoj techník a opatrení až po štádium vhodné na ich aplikáciu, čím sa vytvoria predpoklady na taký postup pri ich využívaní, ktorý bude založený na skúsenostiach a flexibilný, a zabráni sa ich predčasnému stanovovaniu.

3.4.2   Základný výskum. Výbor víta, že Komisia tiež predovšetkým vyzdvihuje význam a nevyhnutnosť dostatočného základného výskumu. Iba tak sa dá získať základ zásadne nových poznatkov a z toho vyplývajúcich koncepcií.

3.4.3   Európska aliancia pre energetický výskum. Výbor rovnako víta návrh snažiť sa o vytvorenie Európskej aliancie pre energetický výskum, pričom Komisia by mala použiť nástroj otvorenej koordinácie a predovšetkým zabezpečiť spolufinancovanie darcami v členských štátoch alebo z priemyslu podľa podielových pravidiel.

3.4.4   Stimulačný účinok plánu SET. Pri skúmaní navrhovaného finančného rámca by sa teda malo dbať na to, aby prostriedky Spoločenstva dostupné vďaka plánu SET stačili aj na vytvorenie želaného stimulačného účinku, pokiaľ ide o potrebnú účasť členských štátov a priemyslu.

3.5   Stanovenie priorít pri využívaní. Pri využívaní vyvinutých techník a systémov, ktoré popri cieli ochrany klímy do popredia posúvajú také dôležité zásady, ako je bezpečnosť dodávok a hospodárnosť (napr. náklady na zamedzenie emisiám СО2), vrátane regionálnych a globálnych aspektov (energetická ponuka pri slnečnej, vodnej a veternej energii, vzdialenosti, záujmy dodávateľov surovín atď.). Zodpovedajúco by sa na počiatočnú podporu trhu nemali predpisovať žiadne špecifické technológie, ani by sa nemali uprednostňovať špeciálnou podporou.

3.6   Význam elektroenergetiky. Veľká časť navrhovaných techník a opatrení sa týka sústav dodávky alebo využitia elektrickej energie. Aj keď elektroenergetické odvetvie v súčasnosti predstavuje iba približne 19 % európskeho energetického trhu (14), považuje výbor určité zameranie navrhovaných opatrení v oblasti výskumu a vývoja na elektrickú energiu za oprávnené, pretože tento druh energie má v súčasnosti neodmysliteľnú kľúčovú úlohu vo všetkých oblastiach každodenného života, v technike a v hospodárstve. K zvýšeniu významu elektriny prispeje želanie čo najviac zelektrifikovať celú pozemnú dopravu (elektromobily, železničná nákladná doprava) a popri kogenerácii viac využívať elektrické pomocné zariadenia (čerpadlá, kompresory) aj pri vykurovaní budov pomocou tepelných čerpadiel a geotermálnej energie.

3.6.1   Rozhodujúca úloha obnoviteľných zdrojov energie. Výbor opätovne potvrdzuje, že obnoviteľné zdroje energie majú rozhodujúcu úlohu pri vyvíjaní energetických techník s nízkymi emisiami СО2. Výbor s uspokojením konštatuje, že podiel obnoviteľných zdrojov energie pri výrobe elektriny sa za posledné roky predovšetkým vďaka rozsiahlemu rozvoju využívania veternej energie zvýšil viac, než sa očakávalo.

3.6.2   Európske elektrické siete. Výbor preto podporuje budovanie príslušných elektrických sietí v Európe a vývoj potrebných technológií (napr. inteligentné siete), aby sa lepšie mohlo vyrovnávať kolísanie ponuky v Európe a aby sa prípadne mohla prenášať aj elektrická energia zo solárnych elektrární z Afriky do Európy.

3.6.3   Akumulačné techniky, pokrývanie špičkového zaťaženia a záložné elektrárne. Pri vytýčenom ďalšom budovaní zariadení na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov, ktoré sú nezávislé od počasia, denného času alebo ročného obdobia to však predbežne sotva bude stačiť na zabezpečenie dodávok elektrickej energie podľa potrieb. Preto by sa mali ďalej skúmať aj inovatívne stacionárne akumulačné techniky (napr. stlačený vzduch, vodík). Rovnako dôležité je, aby sa rozvinuli vysoko účinné a zároveň nákladovo priaznivé kapacity na pokrývanie špičkového zaťaženia. Kým pred rokmi zariadenia na pokrývanie špičkového zaťaženia boli potrebné iba na doplnenie zariadení pokrývajúcich základné zaťaženie pri zvládaní kolísania spotreby, predovšetkým pri špičkovej potrebe resp. spotrebe, v súčasnosti už začínajú a v budúcnosti budú stále viac slúžiť aj ako záložné elektrárne na kompenzáciu kolísajúcej ponuky pri väčšine zariadení využívajúcich obnoviteľné zdroje energie. Preto má osobitný význam ich rozvoj a dostupnosť.

3.6.4   Systémové riešenia. Kvôli spomenutému systematickému prepojeniu rozličných energetických techník by ďalším ťažiskom malo byť skúmanie systémových problémov, s tým spojená otázka bezpečnosti dodávok a vývoj možných riešení.

3.6.5   Ďalšie náklady. Pritom sa musia náklady na sieťové, regulačné, akumulačné a záložné sústavy potrebné pri fluktujúcich zdrojoch energie zohľadniť aj pri celkových ekonomických výpočtoch tak, ako to výbor žiadal už pri problematike internalizácie externých nákladov, napr. pri jadrovej energii a rozličných formách využívania fosílnych zdrojov energie (15).

3.6.6   Akumulátory energie na mobilné použitie. Tu je dôležitý zintenzívnený základný výskum, aby sme sa – dúfajme – dopracovali úplne novými prístupmi k podstatnej vyššej akumulačnej hustote, vyššiemu počtu cyklov resp. vyššej životnosti a vyšším kapacitám. Za určitých predpokladov by sa akumulátory pre elektromobily mohli čiastočne možno dokonca využívať ako akumulátory pre fluktuujúce energetické zdroje.

3.6.7   Pokrytie základného zaťaženia. Rozhodujúcu úlohu však majú zariadenia na pokrývanie základného zaťaženia ako ťažné kone elektroenergetiky. Preto je rozhodujúce:

| — | využívať uhlie ako zdroj tak, aby sa nenarúšala klíma, predovšetkým vďaka vyššej účinnosti a/alebo zachytávaniu a ukladaniu СО2 (CCS), |
| --- | --- |

—

využívať uhlie ako zdroj tak, aby sa nenarúšala klíma, predovšetkým vďaka vyššej účinnosti a/alebo zachytávaniu a ukladaniu СО2 (CCS),

| — | zlepšiť využiteľnosť jadrovej energie (jadrové štiepenie) ďalším vývojom vo všetkých oblastiach (bezpečnosť, konečné úložiská, proliferácia, využívanie zdrojov, záložná funkcia), |
| --- | --- |

—

zlepšiť využiteľnosť jadrovej energie (jadrové štiepenie) ďalším vývojom vo všetkých oblastiach (bezpečnosť, konečné úložiská, proliferácia, využívanie zdrojov, záložná funkcia),

| — | vyvinúť plynové elektrárne s najvyššou účinnosťou, |
| --- | --- |

—

vyvinúť plynové elektrárne s najvyššou účinnosťou,

| — | s dôrazom ďalej vyvíjať technológiu jadrovej fúzie, ktorá veľa sľubuje z dlhodobého hľadiska, |
| --- | --- |

—

s dôrazom ďalej vyvíjať technológiu jadrovej fúzie, ktorá veľa sľubuje z dlhodobého hľadiska,

| — | snažiť sa aj pri zariadeniach pokrývajúcich základné zaťaženie o čo najväčšiu regulovateľnosť, aby ich bolo možné zapojiť do prepojených regulačných sústav. |
| --- | --- |

—

snažiť sa aj pri zariadeniach pokrývajúcich základné zaťaženie o čo najväčšiu regulovateľnosť, aby ich bolo možné zapojiť do prepojených regulačných sústav.

3.7   Ťažisko využívania energie je mimo elektroenergetiky. Ťažisko využívania energie konečnými spotrebiteľmi však v súčasnosti leží mimo elektroenergetiky. Platí to pre veľkú časť priemyselného využitia (napr. chemický alebo oceliarsky priemysel), takmer celú dopravu a takmer celé vykurovanie budov. Výbor preto odporúča, aby sa tomuto ťažisku problematiky venovala oveľa väčšia pozornosť. Preto by bolo mimoriadne dôležité, aby sa vyvinuli nové výskumné prístupy, ktoré by nezostali pri pojmoch „energetická účinnosť“, „šetrenie energiou“ a „elektrifikácia“. Iba ak sa nájdu primerané riešenia aj pre túto oblasť, môžu sa klimatické ciele naozaj dosiahnuť.

3.7.1   Námorná a letecká doprava. Výbor vidí v kategóriách námorná doprava a letecká doprava aj dlhodobo sotva príležitosť upustiť od využívania fosílnych resp. chemických zdrojov energie (16). Preto pri nich ide predovšetkým o zlepšenie účinnosti, čistenie výfukových plynov od ostatných škodlivých plynov, získavanie chemických zdrojov energie (napr. vodíka a jeho zlúčenín) využitím elektriny alebo slnečnej energie a možno vyvinutie používania CCS [aj v lodnej doprave (17)].

3.7.2   Priemyselné procesy, chemický a oceliarsky priemysel. Rovnako ťažké asi bude úplne nahradiť fosílne zdroje energie pri priemyselných procesoch, osobitne v chemickom a oceliarskom priemysle (18). Výbor preto odporúča hľadať nové riešenia intenzívnym výskumom a vývojom.

3.7.3   Biotechnológie a biomasa. Výbor poukazuje na značný potenciál inovatívneho vývoja biotechnológií, ich relevantnosť aj v energetike a ciele, o ktorých sa pritom diskutuje. Používanie biomasy ako dlhodobo obmedzeného zdroja, ktorý konkuruje dodávkam potravín a zásobovaniu surovinami [pričom treba zohľadňovať aj skleníkové plyny súvisiace s hnojením (19), napríklad NO2], by však malo zostať vyhradené pri takých aplikáciách, pri ktorých niet inej alternatívy.

3.7.4   Tepelná izolácia budov. Veľmi podstatným aspektom je šetrenie energiou v budovách. Tu ešte jestvuje značný rozvojový (a aplikačný) potenciál na znižovanie tepelných strát budov, ktorý by sa mal viac zohľadňovať pri stanovovaní priorít, pokiaľ ide o opatrenia na zamedzovanie emisiám СО2.

4.   Konkrétne pripomienky výboru

4.1   Úlohy Spoločenstva a subsidiarita. Plán SET sa týka priority úloh Spoločenstva, ktoré sú potrebné alebo majú zmysel pri vývoji spomenutých techník. Preto by malo ísť o nadnárodné úlohy alebo o úlohy, pri riešení ktorých má nadnárodná spolupráca veľký význam a zároveň vedie k prínosu na celoeurópskej úrovni.

4.2   Plán financovania a určenie ťažísk. Malo by sa tiež overiť, či plán financovania a ťažiská, s ktorými sa v ňom počíta, zodpovedajú uvedeným kritériám.

4.3   Ešte raz: vývoj a aplikácia. Rovnako by sa malo overiť, či plán financovania z hľadiska ťažísk skutočne slúži na rozvoj nových techník alebo systémov. Bezpodmienečne by sa malo zabrániť subvencovaniu energetických technológií prostredníctvom plánu SET v ich širokej aplikácii.

4.4   Prepojenie jestvujúcich programov. Výbor okrem toho odporúča, aby sa klimaticky relevantný výskum a vývoj navrhovaný v pláne SET prepojil s jestvujúcimi programami a projektmi 7. rámcového programu výskumu a technologického rozvoja, napríklad s hlavnými projektmi (TRANS E) programu „Vznikajúce technológie a technológie budúcnosti“ (FET). Týka sa to predovšetkým tých častí plánu SET, pri ktorých strednodobo počas najbližších desiatich rokov nemožno očakávať úspech.

4.5   Medzinárodná spolupráca. Aby sa použitými prostriedkami dosiahol optimálny účinok, odporúča výbor (20) snažiť sa predovšetkým pri potrebných veľkých projektoch (napríklad ITER) o medzinárodnú spoluprácu, nielen kvôli tomu, aby sa na viaceré plecia rozdelili náklady a personálna náročnosť, ale aj kvôli tomu, aby táto spolupráca priniesla širšiu vedomostnú základňu a vyšší inovačný potenciál.

4.6   Úloha Komisie. Na splnenie svojej koordinačnej úlohy by Komisia po dohode s príslušnými zúčastnenými partnermi mala vytvoriť aj zodpovedajúce výskumno-vývojové programové štruktúry. Ako rozhodujúcich úradníkov (projektoví vedúci TRANS E) Komisia potrebuje skúsených, medzinárodne uznávaných a angažovaných odborníkov z odvetvia, ktorí sú činní v danom odbore a plne sa stotožňujú s úspechom programu, ktorý koordinujú.

4.7   Správny úsudok, zapojenie a akceptovanie – informácie a transparentnosť. Predpokladom úspechu všetkých doterajších opatrení je úplne a otvorene informovať občanov, predovšetkým občanov, ktorých sa plánované opatrenia potenciálne týkajú, a vhodným spôsobom ich spolu s politikmi, zástupcami priemyslu a inými aktérmi zapojiť do rozhodovacieho procesu. Najdôležitejším prostriedkom na dosiahnutie správneho úsudku a akceptácie je úplná informovanosť, zapojenie a transparentnosť.

4.8   Doterajšie stanoviská výboru. Výbor poukazuje na to, že už vypracoval stanoviská k mnohým tu spomenutým témam, v ktorých boli vysvetlené aj podrobnosti k tu súhrnne uvedeným názorom. Predovšetkým odkazuje na tieto stanoviská:

| — | INT/146 „Potreba výskumu vzhľadom na bezpečné a trvalo udržateľné zásobovanie energiou“ (21) |
| --- | --- |

—

INT/146 „Potreba výskumu vzhľadom na bezpečné a trvalo udržateľné zásobovanie energiou“ (21)

| — | TEN/299 „Energetická účinnosť budov – prínos konečných užívateľov“ (22) |
| --- | --- |

—

TEN/299 „Energetická účinnosť budov – prínos konečných užívateľov“ (22)

| — | TEN/311 „Možné kladné a záporné účinky zvýšených ekologických a energetických požiadaviek na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu“ (23) |
| --- | --- |

—

TEN/311 „Možné kladné a záporné účinky zvýšených ekologických a energetických požiadaviek na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu“ (23)

| — | TEN/332 „Európsky strategický plán energetických technológií“ (24) |
| --- | --- |

—

TEN/332 „Európsky strategický plán energetických technológií“ (24)

| — | TEN/398 „Ekologicky účinné hospodárstvo/príležitosť na vznik novej energetickej éry“ (25) |
| --- | --- |

—

TEN/398 „Ekologicky účinné hospodárstvo/príležitosť na vznik novej energetickej éry“ (25)

| — | TEN/340 „Trvalo udržateľná výroba energie z fosílnych palív“ (26) |
| --- | --- |

—

TEN/340 „Trvalo udržateľná výroba energie z fosílnych palív“ (26)

| — | TEN/404 „Vplyv a účinky európskej energetickej politiky na MSP“ (27) |
| --- | --- |

—

TEN/404 „Vplyv a účinky európskej energetickej politiky na MSP“ (27)

| — | NAT/391 „Medzinárodné rokovania o klimatických zmenách“ (28) |
| --- | --- |

—

NAT/391 „Medzinárodné rokovania o klimatických zmenách“ (28)

| — | Niet cesty späť – UZNESENIE Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru o klimatických zmenách pri príležitosti Konferencie Organizácie Spojených národov o zmene klímy, Kodaň, 7. – 18. decembra 2009. |
| --- | --- |

—

Niet cesty späť – UZNESENIE Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru o klimatických zmenách pri príležitosti Konferencie Organizácie Spojených národov o zmene klímy, Kodaň, 7. – 18. decembra 2009.

V Bruseli 27. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  SEC(2009) 1296, 7.10.2009.

1

(2)  Podľa odhadov Medzinárodnej energetickej agentúry (IEA) narastie svetová spotreba energie do roku 2050 o 50 %.

2

(3)  Podľa konzervatívnych odhadov bude v roku 2050 spotrebovaná polovica fosílnych zdrojov.

3

(4)  Výnimkou je CCS.

4

(5)  Stratégia EURÓPA 2020, KOM(2010) 2020.

5

(6)  International Energy Agency – IEA: World Energy Outlook 2009 – Reference Scenario.

6

(7)  IEA: World Energy Outlook 2009 – the 450 scenario.

7

(8)  SEC(2009) 1296, 7.10.2009.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2008, s. 22.

9

(10)  Napr. výnosy z aukčného predaja za obchodné roky 2013 – 2020.

10

(11)  Kým Komisia vo svojom oznámení navrhuje, aby to bolo len 50 % a nie výlučne na výskum a vývoj (pozri 2.3.6).

11

(12)  Zahŕňa to aj geotermálnu energiu.

12

(13)  INT/509, zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

13

(14)  Správa Eurostatu z roku 2009.

14

(15)  Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 1; Ú. v. EÚ C 120, 16.5.2008, s. 15.

15

(16)  Odhliadnuc od špeciálnych aplikácií vo vojenskej oblasti.

16

(17)  Pokiaľ nechceme pripustiť jadrový pohon.

17

(18)  Pokiaľ sa budú ešte používať fosílne zdroje energie, aj tu sa núka CCS na zmenšenie zaťaženia ovzdušia.

18

(19)  Atmos. Chem. Phys. Discuss., 7, 11191–11205, 2007.

19

(20)  Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade a Európskemu parlamentu: Európsky strategický rámec pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu“, Ú. v. EÚ C 306, 16.12.2009, s. 13.

20

(21)  Ú. v. ES C 241, 7.10.2002, s. 13.

21

(22)  Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 62.

22

(23)  Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 72.

23

(24)  Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 53.

24

(25)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

25

(26)  Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 49.

26

(27)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

27

(28)  Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 73.

28

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/56 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/56

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán mestskej mobility“

KOM(2009) 490 v konečnom znení

2011/C 21/10

Spravodajca: pán HENCKS

Európska komisia sa 30. septembra 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný plán mestskej mobility“

KOM(2009) 490 v konečnom znení.

Grémium poverilo 3. novembra 2009 odbornú sekciu pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť vypracovaním návrh stanoviska výboru v danej veci.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy (článok 59 ods. 1 vnútorného poriadku) bol pán HENCKS rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 27. mája) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 175 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

Závery a odporúčania

1.1   V mestských oblastiach žije viac ako 60 % obyvateľov Európy. Takmer všetky oblasti čelia rovnakým problémom spôsobeným cestnou premávkou: preťaženie ciest, narúšanie životného prostredia, znečisťovanie ovzdušia a hluk, dopravné nehody, zdravotné problémy, zhustenie logistického reťazca atď.

1.2   EHSV teda v plnej miere schvaľuje, že Európska komisia prostredníctvom plánu mestskej mobility navrhuje miestnym, regionálnym a národným orgánom riešenia na dosiahnutie čo najvyššej a najudržateľnejšej kvality života v mestských oblastiach.

1.3   EHSV je presvedčený, že v niektorých oblastiach mestskej mobility môžu byť opatrenia na úrovni Spoločenstva vysloveným prínosom, a preto žiada jasnejšie vymedzenie oblastí právomocí a zodpovednosti Únie, a to v súlade so zásadou subsidiarity a proporcionality.

1.4   Treba však uviesť, že návrhy, ktoré Komisia predložila vo svojom akčnom pláne v značnej miere zaostávajú vzhľadom na odporúčania, ktoré predostrel EHSV v predchádzajúcich stanoviskách o mestskej mobilite.

1.5   Rovnako ani väčšina opatrení odporúčaných Komisiou nepresahuje úroveň dobre mienených rád (mimochodom veľmi chvályhodných), ktoré však neprinášajú nič záväzné ani revolučné.

1.6   Skutočnosť, že v predkladanom oznámení sa nachádza veľká časť tém a návrhov, ktoré už boli predložené v oznámení o rozvoji občianskej siete z roku 1998, okrem toho navodzuje dojem, že situácia sa odvtedy takmer vôbec nezlepšila. V tejto súvislosti vyjadruje EHSV poľutovanie nad chýbajúcim hodnotením iniciatív navrhnutých v spomínanom oznámení.

1.7   Predkladaný akčný plán by mal prinajmenšom obsahovať kvantitatívne ciele merateľné na základe súboru ukazovateľov, ktoré by sa mali mestá a prímestské oblasti snažiť uplatňovať prostredníctvom plánov trvalo udržateľnej mobility podľa vlastného výberu.

1.8   EHSV považuje za potrebné doplniť k predkladanému akčnému plánu ďalší plán, ktorý by sa okrem iného podrobnejšie zaoberal kriminalitou vo verejnej doprave, nemotorizovanou mobilitou a motocyklami.

1.9   EHSV schvaľuje zámer španielskeho predsedníctva Rady EÚ vytvoriť celoeurópsky mechanizmus alebo program zameraný na podporu zlepšenia prístupu osôb so zníženou pohyblivosťou v mestách a obciach Európy, a chcel by sa intenzívne zapojiť do takejto iniciatívy, a to vzhľadom na jej význam pre občiansku spoločnosť.

1.10   Na záver EHSV navrhuje lepšie nasmerovať štrukturálne a kohézne fondy EÚ, najmä vytvorením špecifického finančného nástroja na podporu mestskej mobility. Navrhuje, aby bolo prideľovanie finančných prostriedkov podmienené uplatňovaním plánov mestskej mobility a dodržiavaním kritérií prístupu pre osoby so zníženou pohyblivosťou.

2.   Vznik akčného plánu

Vznik akčného plánu

2.1   Európska komisia schválila 30. septembra 2009 akčný plán na podporu mestskej mobility, ktorá má byť trvalo udržateľná (hoci sa to v názve výslovne neuvádza).

2.2   Uverejnením tohto akčného plánu Európska komisia reaguje na požiadavku viacerých aktérov, najmä Európskeho parlamentu, ale aj EHSV, ktorý vo svojom prieskumnom stanovisku na tému „Doprava v mestách a mestských aglomeráciách“ (1) a v iných stanoviskách (2) o takúto iniciatívu žiadal. EHSV si myslí, že takýto plán by mali dopĺňať kvantitatívne ciele zamerané na zlepšenie kvality života, ochranu životného prostredia a na energetickú účinnosť v mestách.

1

2

2.3   Komisia začala 25. septembra 2007 verejnú konzultáciu o zelenej knihe „Za novú kultúru mestskej mobility“. Táto konzultácia v značnej miere potvrdila, že Európska únia má zohrávať významnú úlohu pri podpore trvalo udržateľnej mestskej mobility.

2.4   Uverejnenie akčného plánu (plánované v rámci legislatívnej činnosti Európskej komisie v roku 2008) teda bolo ohlásené, následne bolo však niekoľkokrát preložené vzhľadom na viaceré protestné vyjadrenia, podľa ktorých je každá iniciatíva zo strany Komisie v tejto oblasti v rozpore so zásadou subsidiarity a nezávislej verejnej správy miestnych a územných samospráv.

2.5   Vzhľadom na to, že Komisia z uvedených dôvodov nemohla uviesť svoj akčný plán pred koncom roka 2008, ako sa pôvodne predpokladalo, Európsky parlament v obave, že od iniciatívy sa úplne upustilo, prevzal túto tému a odhlasoval uznesenie o akčnom pláne mestskej mobility (3) s cieľom podporiť Komisiu, ktorá bola požiadaná, aby niektoré z pripomienok uvedených v zelenej knihe pretransformovala do príručky pre územné samosprávy.

3

3.   Úloha EÚ v rámci mestskej mobility

Úloha EÚ v rámci mestskej mobility

3.1   Napriek tomu, že politická vôľa dosiahnuť trvalo udržateľnú mestskú dopravu nechýba, treba ju aj premietnuť do konkrétnych riešení a prepojiť s orgánmi, ktoré majú najlepšie prostriedky na jej realizáciu.

3.2   Systémy mestskej dopravy sú súčasťou európskeho dopravného systému a vychádzajú zo spoločnej dopravnej politiky. Na neformálnom zasadnutí Rady ministrov dopravy EÚ 16. februára 2010 bola vyzdvihnutá potreba začleniť plány mestskej mobility do legislatívy, ktorú by koordinovali miestne, regionálne, národné a európske orgány s cieľom podporiť lepšiu integráciu dopravných infraštruktúr a služieb do územných, mestských a vidieckych stratégií.

3.3   Početné európske smernice, nariadenia, oznámenia a akčné plány už vo veľkom rozsahu ovplyvňujú mestskú dopravu, či už v rámci klimatických zmien, ochrany zdravia, životného prostredia, trvalo udržateľných dodávok energie, bezpečnosti na cestách alebo investícií do verejnej dopravy a jej prevádzky.

3.4   Komisia v snahe prísne dodržiavať zásadu subsidiarity len nabáda mestá, aby zaviedli opatrenia zamerané na boj proti klimatickým zmenám a vytvorili efektívne a trvalo udržateľné dopravné systémy, a to všetko výlučne na základe dobrovoľných záväzkov.

3.5   EHSV by v tejto súvislosti chcel pripomenúť, že aj napriek značným rozdielom čelia mestské a prímestské oblasti rovnakým problémom v oblasti trvalo udržateľného rozvoja, ktoré sa nekončia na hraniciach miest a ktoré možno vyriešiť len zosúladením všetkých opatrení na európskej úrovni, podobne ako v prípade ustanovení Spoločenstva týkajúcich sa kvality okolitého ovzdušia alebo riadenia environmentálneho hluku (4).

4

3.6   Komisia okrem toho v oznámení na tému „Udržateľná budúcnosť dopravy: smerom k integrovanému a používateľsky prístupnému systému založenému na technológiách“ (5) konštatuje, že v oblasti dopravnej politiky „však boli výsledky [obmedzenejšie] v prípade cieľov SDS EÚ: ako sa uvádza v správe o pokroku za rok 2007, európsky dopravný systém sa stále nenachádza na ceste trvalo udržateľného rozvoja, a to v niekoľkých oblastiach“.

5

3.7   EHSV v nedávnom prieskumnom stanovisku, ktoré sa zaoberalo východiskovými bodmi európskej dopravnej politiky po roku 2010 (6) uviedol, že hoci je doprava kľúčom k mnohým slobodám (sloboda žiť a pracovať v rôznych regiónoch sveta, sloboda využívať rôzne tovary a služby, sloboda obchodovať a nadväzovať osobné kontakty), hlavnou úlohou politiky je stanoviť pre uvedené slobody jasný rámec alebo dokonca hranice tam, kde sú zasiahnuté či dokonca ohrozené iné slobody alebo potreby, napríklad pokiaľ ide o zdravie ľudí, životné prostredie alebo podnebie, ale aj potreby budúcich generácií.

6

3.8   Aj napriek tomu, že opatrenia v oblasti mestskej dopravy niektorých miest, ktoré sú priekopníkmi v oblasti trvalo udržateľnej dopravy dokazujú, že angažovaní zákonodarcovia môžu, ak majú vôľu, zvrátiť neblahé trendy, z nevyhnutnej potreby celosvetovo obmedziť emisie CO2 vyplýva, že EÚ musí nevyhnutne postupovať spoločne.

2

3.9   Z dopravy v meste a najmä z motorizovaných presunov pochádza 40 % emisií CO2 a 70 % emisií iných znečisťujúcich látok, ktoré vznikajú pri cestnej doprave. EÚ nebude môcť splniť svoje vlastné ciele v oblasti klimatických zmien, ak nezmení politiku mestskej dopravy. Problémy nebude možné trvalo udržateľným spôsobom vyriešiť ojedinelými opatreniami – nech sú akokoľvek chvályhodné a nevyhnutné – prijatými výlučne na miestnej alebo regionálnej úrovni.

2

3.10   Treba preto zmobilizovať všetky európske zdroje s cieľom podporiť opatrenia na miestnej a územnej úrovni, aby sa dosiahli ciele všeobecnej stratégie Európskej únie zamerané na boj proti klimatickým zmenám, na zvyšovanie energetickej účinnosti, rozvoj obnoviteľných energií a na posilnenie sociálnej súdržnosti.

4.   Obsah akčného plánu

Obsah akčného plánu

4.1   Akčný plán navrhnutý Komisiou sa vzťahuje tak na nákladnú, ako aj na osobnú dopravu v mestských a prímestských oblastiach a v značnom rozsahu vychádza z výsledkov verejnej konzultácie spustenej 25. septembra 2007.

4.2   Jeho cieľom je pomôcť miestnym, regionálnym a národným orgánom pri podpore kultúry trvalo udržateľnej mestskej mobility, najmä prostredníctvom zníženia premávky a preťaženia dopravy v mestách, s čím súvisí aj zníženie počtu dopravných nehôd, znečistenia ovzdušia a spotreby energie, pričom sa im nesnaží nanútiť hotové riešenia.

4.3   Akčný plán Komisie sa preto v žiadnom prípade nesnaží miestnym, regionálnym a národným orgánom odobrať možnosť zvoliť si spôsob, akým budú riešiť problémy súvisiace s mestskou mobilitou. Plán má byť stimulom a navrhuje zbieranie, zdokumentovanie a výmenu skúseností s cieľom podporiť osvedčené postupy, pomôcť pri využívaní možností financovania alebo spolufinancovania so strany EÚ, podporovať výskumné projekty a vypracovať usmernenia, najmä pre nákladnú dopravu alebo inteligentné dopravné systémy.

4.4   Všeobecný akčný plán stanovuje 20 konkrétnych opatrení, ktoré sú zoradené do šiestich hlavných tém (zhrnutých nižšie) a mali by sa zrealizovať do roku 2012 podľa vopred určeného harmonogramu.

4.4.1   Podpora integrovaných politík

Podpora integrovaných politík

Navrhuje vytvorenie integrovaného prístupu, ktorý by zohľadnil vzájomnú závislosť jednotlivých spôsobov dopravy, environmentálne obmedzenia v rámci mestského priestoru a úlohu mestských systémov pri podpore vzájomného prepojenia všetkých spôsobov dopravy, a to najmä v rámci plánov mestskej mobility.

4.4.2   Orientácia na občanov

Orientácia na občanov

Pozornosť by sa mala zamerať na:

| — | stimuly (cenový režim, kvalita, prístup pre osoby so zníženou pohyblivosťou, informácie, práva cestujúcich, zelené zóny atď.), ktoré podnietia občanov pravidelne využívať verejnú dopravu alebo nemotorové dopravné prostriedky, |
| --- | --- |

—

stimuly (cenový režim, kvalita, prístup pre osoby so zníženou pohyblivosťou, informácie, práva cestujúcich, zelené zóny atď.), ktoré podnietia občanov pravidelne využívať verejnú dopravu alebo nemotorové dopravné prostriedky,

| — | vzdelávacie a informačné a kampane na zvyšovanie povedomia zamerané na podporu udržateľného správania, |
| --- | --- |

—

vzdelávacie a informačné a kampane na zvyšovanie povedomia zamerané na podporu udržateľného správania,

| — | energeticky úsporné riadenie vozidiel vodičov z povolania aj ostatných vodičov. |
| --- | --- |

—

energeticky úsporné riadenie vozidiel vodičov z povolania aj ostatných vodičov.

4.4.3   Ekologickejšia mestská doprava

Ekologickejšia mestská doprava

Akčný plán chce podporovať výskum a vývoj vozidiel s nižšími emisiami alebo bez emisií a menej znečisťujúce spôsoby dopravy. Komisia vypracuje internetovú príručku s informáciami o ekologických vozidlách a umožní výmenu informácií o mestských cenových režimoch. Zamýšľa tiež preskúmať účinnosť mýta a internalizácie externých nákladov.

4.4.4   Posilnenie financovania

Posilnenie financovania

Komisia by chcela zracionalizovať existujúce zdroje európskeho financovania a preskúmať potreby do budúcnosti. Uverejní usmernenia o trvalo udržateľnej mestskej mobilite a politike v oblasti sociálnej súdržnosti a preskúma rôzne cenové riešenia vhodné pre mestskú dopravu. Cieľom je lepšie poskytovať informácie o súčasných možnostiach financovania Únie a optimalizovať ich zlepšením všetkých nástrojov, ako sú štrukturálne fondy a fondy určené na výskum, preskúmať inovačné mechanizmy verejno-súkromného partnerstva a tiež zistiť potreby vlastného financovania trvalo udržateľnej mestskej mobility.

4.4.5   Výmena skúseností a poznatkov

Výmena skúseností a poznatkov

Zainteresované strany by mali mať možnosť zužitkovať skúsenosti iných. Na tento účel vytvorí Komisia databázu informácií o širokom spektre otestovaných riešení, ktoré sa už uplatňujú. Táto databáza tiež poskytne prehľad celej európskej legislatívy a užitočných nástrojov financovania, a to prostredníctvom strediska monitorovania mestskej mobility vo forme virtuálnej platformy.

4.4.6   Optimalizácia mestskej mobility

Optimalizácia mestskej mobility

Komisia s cieľom zjednodušiť presun na ekologickejšie spôsoby dopravy a účinnejšiu logistiku navrhuje urýchliť realizáciu plánov trvalo udržateľnej mestskej mobility v mestách a regiónoch. Na tento účel vypracuje usmernenia o dôležitých aspektoch týchto plánov, ako je logistika nákladnej dopravy v mestskom prostredí a inteligentné dopravné systémy.

4.5   Komisia v roku 2012 preskúma realizáciu tohto akčného plánu a posúdi, či sú potrebné ďalšie opatrenia.

5.   Všeobecné pripomienky

Všeobecné pripomienky

5.1   Verejná doprava je predmetom všeobecného záujmu, a preto by mala zodpovedať kritériám všeobecnosti, prístupnosti, kontinuity, kvality a cenovej dostupnosti. EHSV vzhľadom na to schvaľuje všetky opatrenia naplánované v predkladanom oznámení, pretože sú správne nasmerované.

5.2   EHSV síce vyjadruje potešenie nad tým, že v dokumente Komisie je jeho stanovisko k zelenej knihe o mestskej mobilite uvedené medzi referenčnými stanoviskami, ktoré tvoria základ predkladaného oznámenia, konštatuje však, že návrhy Komisie značne zaostávajú vzhľadom na odporúčania, ktoré výbor predložil v predchádzajúcom stanovisku a v iných stanoviskách k tejto téme (7).

7

5.3   EHSV nespochybňuje zásadu subsidiarity a obmedzenú právomoc EÚ v tejto oblasti, vyjadruje však poľutovanie nad tým, že odporúčania predložené v jeho prieskumnom stanovisku (8) („Integrácia dopravnej politiky a územného plánovania pre udržateľnejšiu mestskú dopravu“), ktoré sa vyjadrujú za posilnenie úlohy Únie, ešte neboli zohľadnené.

8

5.4   Komisia v snahe neporušiť zásadu subsidiarity preberá skôr úlohu sprostredkovateľa alebo pomocníka, a nie regulátora alebo poskytovateľa služieb. Väčšina opatrení odporúčaných Komisiou nepresahuje úroveň dobre mienených rád (mimochodom veľmi chvályhodných), ktoré však neprinášajú nič záväzné ani revolučné.

5.5   Pri posudzovaní predkladaného oznámenia treba konštatovať, že ide zjavne o kópiu, ak nie doslovnú, tak prinajmenšom po obsahovej stránke, oznámenia o rozvoji občianskej siete KOM(1998) 431 v konečnom znení.

5.6   Jedenásť rokov po uverejnení oznámenia z roku 1998, ktoré je známe pod heslom „push and pull“ („vytiahnuť“ ľudí z osobného vozidla a nasadiť ich do prostriedkov verejnej dopravy) sa dnes stretávame s rovnakými témami, a to: podporiť výmenu informácií a porovnávanie výsledkov, vytvoriť vhodný politický rámec, využívať finančné nástroje Európskej únie.

5.7   EHSV vyjadruje poľutovanie nad chýbajúcim hodnotením iniciatív navrhnutých v oznámení z roku 1998, ako napríklad európska informačná služba pre miestnu dopravu (ELTIS), dohoda uzavretá so sieťou miest a regiónov (POLIS), prepojenie národných sietí cyklistických trás, rozvoj systému samohodnotenia výsledkov v oblasti kvality, pilotný projekt vytvorenia referenčných hodnôt systémov miestnej osobnej dopravy, príručka o riadení mobility a analýze prekážok, elektronická rezervácia lístkov, odborná príprava vodičov z povolania, oznámenie o riadení mobility plánované na rok 2000, ako aj mnohé ohlásené výskumné projekty.

5.8   EHSV by uprednostnil, keby predkladaný akčný plán obsahoval prinajmenšom kvantitatívne ciele merateľné na základe súboru ukazovateľov (pozri stanovisko CESE 1196/2009), ktoré by sa mali mestá a prímestské oblasti snažiť uplatňovať prostredníctvom plánov trvalo udržateľnej mobility podľa vlastného výberu.

5.9   Komisia navyše v oznámení na tému „Udržateľná budúcnosť dopravy: smerom k integrovanému a používateľsky prístupnému systému založenému na technológiách“ dokonca vyjadruje poľutovanie nad tým, že ciele stanovené v oblasti trvalej udržateľnosti dopravy ešte zďaleka neboli dosiahnuté a uvádza, že je potrebná zásadná zmena smerovania.

5.10   Sociálne otázky, tlak na životné prostredie vyvíjaný konzumnou spoločnosťou, nemotorizovaná mobilita, motocykle a opatrenia na predchádzanie motorizovaným presunom sú väčšinou odsunuté bokom. To isté platí pre cezhraničnú spoluprácu, problémy územného plánovania a rozširovanie miest, ktoré znásobujú potreby v oblasti infraštruktúry a dopravy.

5.11   EHSV teda považuje za potrebné doplniť k predkladanému akčnému plánu ďalší plán, ktorý by sa okrem iného podrobnejšie zaoberal nemotorizovanou mobilitou a motocyklami.

5.12   Akčný plán sa v prvom rade snaží skôr „optimalizovať“ a riadiť individuálnu motorizovanú mobilitu, a nie jej predchádzať. Reštriktívne riadenie dopytu súvisiaceho s používaním osobného automobilu, či už prostredníctvom pozitívneho prístupu, ako je podpora systémov spoločného využívania áut alebo prostredníctvom odrádzajúcich opatrení (odrádzajúca politika parkovania, mýto, pokuty) sa obmedzuje len na plán vypracovať štúdiu o rôznych pravidlách týkajúcich sa prístupu do rozličných druhov zelených zón.

5.13   Štúdie naplánované v akčnom pláne, najmä štúdia o verejnej akceptovateľnosti mýta za vstup do mesta, o začlenení energeticky úsporného riadenia vozidiel, o internalizácii externých nákladov a o dostupnosti technológií a spôsobe pokrytia nákladov, budú určite prínosom, avšak potrebné praktické opatrenia sa nesmú stať obeťou diskusie o zásade subsidiarity.

5.14   Akčný plán sa nezaoberá spôsobom, akým by sa občianska spoločnosť mohla intenzívnejšie zapojiť do opatrení na podporu trvalo udržateľnej mobility, napriek tomu, že občianska spoločnosť je schopná zhromaždiť politických aktérov a zákonodarcov a zvyšovať povedomie všetkých skupín spoločnosti s cieľom prehodnotiť a zmeniť ich dopravné návyky.

6.   Konkrétne pripomienky

Konkrétne pripomienky

EHSV by chcel vyššie uvedené všeobecné pripomienky doplniť komentármi k niektorým z 20 špecifických opatrení.

Opatrenie 1 –   Zrýchlenie realizácie plánov udržateľnej mestskej mobility

Opatrenie 1 –

Zrýchlenie realizácie plánov udržateľnej mestskej mobility

Opatrenie 6 –   Zlepšovanie informovania cestujúcich

Opatrenie 6 –

Zlepšovanie informovania cestujúcich

6.1   EHSV pozitívne prijíma to, že Komisia v budúcnosti podporí miestne orgány pri tvorbe plánov udržateľnej mestskej mobility vzťahujúcich sa na nákladnú a osobnú dopravu v mestských a prímestských oblastiach.

6.2   Akčný plán konkrétne uvádza, že Komisia by mohla v dlhodobom horizonte podniknúť ďalšie kroky, napríklad prostredníctvom stimulov a odporúčaní.

6.3   EHSV by chcel zopakovať svoj návrh podmieniť všetku finančnú pomoc mestám a obciam, ktorá pochádza z európskych fondov, povinnosťou vypracovať plány mobility, pričom mestá by mali mať aj naďalej možnosť prispôsobiť tieto plány miestnym špecifikám.

6.4   Tieto plány by však mali obsahovať záväzný cieľ posunu smerom k dopravným prostriedkom kompatibilným so životným prostredím, ktoré by spĺňali minimálne európske podmienky, aby:

| — | všetky kategórie obyvateľov, návštevníci a profesionáli mohli využívať trvalo udržateľné dopravné prostriedky a aby sa odstránila sociálna nerovnosť spôsobená mobilitou; |
| --- | --- |

—

všetky kategórie obyvateľov, návštevníci a profesionáli mohli využívať trvalo udržateľné dopravné prostriedky a aby sa odstránila sociálna nerovnosť spôsobená mobilitou;

| — | sa znížili emisie CO2, znečistenie, hluk a spotreba energie; |
| --- | --- |

—

sa znížili emisie CO2, znečistenie, hluk a spotreba energie;

2

| — | sa zlepšila efektívnosť a účinnosť osobnej a nákladnej dopravy berúc do úvahy externé náklady. |
| --- | --- |

—

sa zlepšila efektívnosť a účinnosť osobnej a nákladnej dopravy berúc do úvahy externé náklady.

6.5   Dodržiavanie týchto kritérií by malo byť základom pre udelenie osobitnej ceny za mestskú mobilitu, ktorú navrhuje Komisia a EHSV podporuje jej čo najrýchlejšie zavedenie.

Opatrenie 4 –   Platforma o právach cestujúcich

Opatrenie 4 –

Platforma o právach cestujúcich

6.6   EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že jeho návrh, aby boli práva všetkých užívateľov hromadnej dopravy zosúladené v „charte práv“, nebol vzatý do úvahy.

6.7   Schvaľuje však vyhlásenie Komisie o doplnení regulačného prístupu prijatím spoločných ukazovateľov kvality s cieľom chrániť práva cestujúcich a osôb so zníženou pohyblivosťou, ako aj spoločne dohodnutých postupov riešenia sťažností a mechanizmov podávania správ.

6.8   EHSV ľutuje, že predkladané oznámenie sa nezaoberá jednou z hlavných prekážok využívania verejnej dopravy, a to nedostatočnou bezpečnosťou, najmä na najmenej frekventovaných linkách a počas prevádzky vo večerných hodinách alebo v noci, pričom riadne zaškolený sprievodný personál v dostatočnom počte, ako aj video monitoring sú účinnými prostriedkami na boj proti kriminalite vo verejnej doprave.

6.9   Veľký počet aktérov, ktorý spôsobuje značnú formálnu aj obsahovú rôznorodosť jednotlivých opatrení, si nevyhnutne vyžaduje pravidelné hodnotenie týchto opatrení, aby bolo možné posúdiť, či dané opatrenie alebo politika zodpovedá potrebám užívateľov a aby ich bolo v prípade potreby možné upraviť alebo zrušiť. Akčný plán Komisie sa však k tejto problematike nevyjadruje.

Opatrenie 5 –   Zlepšenie prístupu pre osoby so zníženou pohyblivosťou

Opatrenie 5 –

Zlepšenie prístupu pre osoby so zníženou pohyblivosťou

6.10   EHSV odhaduje, že počet európskych obyvateľov so zníženou pohyblivosťou (starší ľudia, invalidi, ľudia so zdravotným postihnutím, ale aj tehotné ženy a ľudia s kočíkom) presahuje 100 miliónov.

6.11   Pravdou je, že niektoré mestá prijali príkladné opatrenia v prospech osôb so zníženou pohyblivosťou, no tieto iniciatívy sú len ojedinelými opatreniami. Títo ľudia sú až príliš často vytavení neprekonateľným prekážkam pri cestovaní verejnou dopravou (prístup, vybavenie) alebo pri premiestňovaní sa po chodníkoch (zložité križovatky, zúžené chodníky, terasy kaviarní a reštaurácií umiestnené na chodníkoch). K tomu sa pridáva neuvedomelosť ostatných občanov (nepovolené parkoviská, nerešpektovanie parkovacích miest určených ľuďom so zdravotným postihnutím). EHSV schvaľuje zámer španielskeho predsedníctva Rady EÚ vytvoriť celoeurópsky mechanizmus alebo program zameraný na podporu zlepšenia prístupu pre osoby so zníženou pohyblivosťou v mestách a obciach Európy a chcel by sa intenzívne zapojiť do takejto iniciatívy, a to vzhľadom na jej význam pre občiansku spoločnosť.

6.12   Technická pomoc nie je rozvinutá dostatočne na to, aby zodpovedala skutočným potrebám z dôvodu malého trhu, čo brzdí investície a inovácie.

6.13   EHSV teda v plnej miere súhlasí s tým, aby bola otázka prístupu pre osoby so zníženou pohyblivosťou začlenená do európskej stratégie v oblasti osôb so zdravotným postihnutím na obdobie 2010 – 2020 a aby boli vytvorené ukazovatele kvality a mechanizmy podávania správ.

6.14   Tieto opatrenia by mali byť sprevádzané poskytnutím adekvátnych finančných prostriedkov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, ale najmä na úrovni EÚ, a to prostredníctvom európskych fondov.

Opatrenie 8 –   Kampane na podporu správania zabezpečujúceho udržateľnú mobilitu

Opatrenie 8 –

Kampane na podporu správania zabezpečujúceho udržateľnú mobilitu

6.15   Komisia chce zvážiť udeľovanie osobitnej ceny na podporu prijímania plánov trvalo udržateľnej mestskej mobility.

6.16   EHSV môže len súhlasiť so zavedením takejto ceny, pričom by chcel navyše poukázať na svoje stanovisko (CES 324/99) k zelenej knihe o sieti pre občanov, v ktorom už vtedy zdôraznil, že udeľovanie cien kvality a/alebo cenovej dostupnosti naozaj stimuluje konkurenciu v oblasti kvality.

Opatrenie 12 –   Štúdia o mestských aspektoch internalizácie externých nákladov

Opatrenie 12 –

Štúdia o mestských aspektoch internalizácie externých nákladov

Opatrenie 13 –   Výmena informácií o mestských cenových režimoch

Opatrenie 13 –

Výmena informácií o mestských cenových režimoch

6.17   „Cenovo dostupná“ verejná doprava je nepochybne prínosná z pohľadu spoločnosti, no je tiež jasné, že z ekonomického hľadiska je nevyhnutne stratová. Príjmy od užívateľov by nepostačovali na pokrytie celkových nákladov na prevádzku, o to menej na investície, a preto sú verejné dotácie aj naďalej nevyhnutné.

6.18   EHSV v tejto súvislosti súhlasí s tým, že metodologická štúdia o mestských aspektoch internalizácie externých nákladov, ktorú plánuje Komisia, v budúcnosti vnesie do výpočtu nákladov v tomto odvetví viac transparentnosti. Pripomína, že otázka externých nákladov už bola spomenutá aj v oznámení z roku 1998, rovnako ako aj možnosť reinvestovať príjmy z poplatkov za užívanie ciest na miestnej úrovni, a to najmä vo verejnej doprave a pri povrchových úpravách v prospech cyklistickej dopravy a chôdze. Tieto dva problémy však odvtedy ostávajú nevyriešené.

Opatrenie 15 –   Analýza potrieb budúceho financovania

Opatrenie 15 –

Analýza potrieb budúceho financovania

6.19   Len 9 % príspevkov zo štrukturálnych fondov vyčlenených na dopravu je určených na mestskú dopravu, hoci takmer všetky mestá a regióny majú nedostatok (vo veľmi rozdielnej miere) prostriedkov potrebných na dostatočné investície do mestskej mobility.

6.20   Napriek tomu, že Komisia vo svojom pláne predpokladá analýzu potrieb budúceho financovania od roku 2010, pričom naďalej finančne podporuje program CIVITAS (9), EHSV by uprednostnil formálnejší záväzok na poskytnutie dodatočných prostriedkov, ale bez toho, aby sa zanedbali možnosti financovania mestskej mobility, aspoň čiastočne, z prostriedkov získaných z režimov vyberania mýta za vstup do mesta alebo z parkovacích poplatkov. EHSV navrhuje vytvorenie špecifického finančného nástroja na podporu mestskej mobility.

9

6.21   Komisia v oznámení o rozvoji občianskej siete z roku 1998 plánovala podporovať v prvom rade trvalo udržateľné miestne a regionálne dopravné systémy a chcela preskúmať, ako dohliadnuť na to, aby prevádzkovatelia týchto dopravných systémov zohľadňovali podmienky dostupnosti. EHSV by sa chcel oboznámiť s výsledkami tohto prieskumu.

6.22   EHSV sa nazdáva, že namiesto udeľovania určitého stupňa priority by mali budúce predpisy v oblasti fondov Spoločenstva (ich revízia je naplánovaná na rok 2013) podmieniť prideľovanie finančných prostriedkov na mestskú verejnú dopravu uplatňovaním plánov mestskej mobility a prísnym dodržiavaním kritérií prístupu pre osoby so zníženou pohyblivosťou.

Opatrenie 17 –   Vytvorenie strediska monitorovania mestskej mobility

Opatrenie 17 –

Vytvorenie strediska monitorovania mestskej mobility

6.23   EJHSV pozitívne prijíma vytvorenie strediska monitorovania mestskej mobility vo forme virtuálnej platformy, pričom výmena osvedčených postupov by sa mala týkať všetkých aspektov mestskej mobility, vrátane prístupu pre osoby so zníženou pohyblivosťou.

V Bruseli 27. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 77.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 39; Ú. v. EÚ C 317, 23.12.2009, s. 1.

2

(3)  [2008/2217(INI)] spravodajca: pán Savary.

3

(4)  Smernica 2008/50/ES o kvalite okolitého ovzdušia a čistejšom ovzduší v Európe; Smernica 2002/49/ES, ktorá sa týka posudzovania a riadenia environmentálneho hluku.

4

(5)  KOM(2009) 279 v konečnom znení.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 255, 27.9.2010, s. 110.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 255, 27.9.2010, s. 110; Ú. v. EÚ C 224, 30.8.2008, s. 39; Ú. v. EÚ C 168, 20.7.2007, s. 77.

7

(8)  Ú. v. EÚ 317, 23.12.2009, s. 1.

8

(9)  CIVITAS: (City Vitality Sustainability) výskumný a inovačný program Spoločenstva v oblasti mestskej dopravy.

9

City Vitality Sustainability

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/62 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/62

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vyšetrovaní a prevencii nehôd a incidentov v civilnom letectve“

KOM(2009) 611 v konečnom znení – 2009/0170 (COD)

2011/C 21/11

Hlavný spravodajca: pán KRAWCZYK

Rada sa 20. novembra 2009 rozhodla podľa článku 80 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vyšetrovaní a prevencii nehôd a incidentov v civilnom letectve“

KOM(2009) 611 v konečnom znení – 2009/0170 (COD).

Grémium Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru poverilo 15. decembra 2009 vypracovaním tohto stanoviska odbornú sekciu pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy (článok 59 ods. 1 vnútorného poriadku) bol pán Krawczyk rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 463. plenárnom zasadnutí (schôdza z 27. mája 2010) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 157 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Systém Spoločenstva v oblasti vyšetrovania nehôd v civilnom letectve a hlásenia udalostí, ktorý v súčasnosti existuje, nefunguje tak účinne, ako by mal. Nezohľadňuje totiž významný pokrok v zámeroch vytvoriť jednotný trh leteckej dopravy, najmä vďaka zriadeniu Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva.

1.2   EHSV víta návrh Európskej komisie, ktorý podľa neho predstavuje krok správnym smerom v záujme odstránenia nedostatkov súvisiacich s rozdrobeným vyšetrovaním nehôd v EÚ.

1.3   Návrh Komisie zavádza podporu dobrovoľnej spolupráce prostredníctvom Európskej siete orgánov vyšetrovania bezpečnosti civilného letectva. EHSV súhlasí s názorom Komisie, že vytvorenie európskej agentúry pre vyšetrovanie nehôd v civilnom letectve by bolo predčasné.

1.4   EHSV by rád zdôraznil, že jediným cieľom vyšetrovania nehôd a incidentov by malo byť predchádzať ich vzniku, a nie viniť a haniť niekoho. Podľa EHSV je preto nutné ešte viac spresniť znenie článku 15, aby sa zabezpečil jeho plný súlad s ustanoveniami prílohy 13 Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO).

1.5   EHSV zdôrazňuje, že pre bezpečnosť letectva má prioritný význam, aby bol proces vyšetrovania nehôd skutočne nezávislý a aby doň nezasahovali zainteresované strany, ani verejnosť, politici, médiá či súdne orgány.

1.6   EHSV by chcel poukázať na význam „kultúry bezpečnosti“ ako aj toho, aby sa vo všetkých členských štátoch EÚ zaistilo, že sa bude uplatňovať „kultúra spravodlivosti“ v rámci vnútroštátneho trestnoprávneho systému jednotlivých štátov. Je potrebné prijať ďalšie opatrenia na úrovni EÚ s cieľom zabezpečiť, aby každý členský štát upravil svoj vnútroštátny trestnoprávny systém tak, že sa v ňom bude rešpektovať kultúra spravodlivosti.

1.7   EHSV zdôrazňuje, že je potrebné, v súčinnosti s ostatnými príslušnými zainteresovanými stranami, vytvoriť európsku chartu kultúry spravodlivosti.

1.8   Podľa EHSV je nevyhnutné zaručiť, že proces vyšetrovania nehôd bude úplne nezávislý od všetkých zainteresovaných strán vrátane Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva. Preto je dôležité zakomponovať do zákonov viac záruk, ktoré by zabezpečili vedúce postavenie orgánov pre vyšetrovanie nehôd.

1.9   EHSV zdôrazňuje, že pre rodiny obetí nehôd má nesmierny význam, aby boli čo najskôr dostupné zoznamy cestujúcich. EHSV však zároveň zastáva názor, že rovnako dôležité je, aby dostupný zoznam bol správny.

2.   Úvod

2.1   Lietanie patrí k najbezpečnejším spôsobom dopravy. Štatistiky ukazujú, že napriek výraznému nárastu leteckej dopravy sa Európskej únii podarilo od vytvorenia jednotného trhu leteckej dopravy v roku 1992 zvýšiť úroveň bezpečnosti leteckej dopravy, vďaka čomu patria aerolínie v EÚ medzi najbezpečnejšie na svete.

2.2   Napriek tomu však bezpečnosť nikdy nemožno považovať za samozrejmú, a preto je potrebné vyvíjať nepretržité úsilie v záujme zvyšovať jej úroveň. Bez ohľadu na úroveň bezpečnosti leteckej dopravy v EÚ nemožno nehody alebo vážne incidenty nikdy vylúčiť. Nezávislé vyšetrovanie týchto nehôd alebo incidentov má preto zásadný význam. Na základe analýzy okolností, ktoré viedli k nehodám vznikajú odporúčania, ktorých cieľom je zabrániť opakovanému výskytu týchto nehôd v budúcnosti.

2.3   Povinnosť vyšetriť každú nehodu v civilnom letectve je zakotvená v Dohovore o medzinárodnom civilnom letectve, ku ktorému sa pripojili všetky členské štáty EÚ. Podrobné normy a odporúčané postupy sú uvedené v prílohe 13 Chicagského dohovoru ICAO.

2.4   Vzhľadom na význam vyšetrovania nehôd a incidentov Európske spoločenstvo už v roku 1980 prijalo smernicu 80/1266/EHS o spolupráci a vzájomnej pomoci medzi členskými štátmi v oblasti vyšetrovania leteckých nehôd (1). Smernica z roku 1980 bola následne nahradená smernicou 94/56/ES (2). Navyše bola v roku 2003 prijatá smernica 2003/42/ES (3) o hlásení udalostí v civilnom letectve.

2.5   Systém Spoločenstva v oblasti vyšetrovania nehôd v civilnom letectve a hlásenia udalostí, ktorý v súčasnosti existuje, je roztrieštený, a preto nefunguje tak, ako by mal. Nezohľadňuje totiž primerane významný pokrok v zámeroch vytvoriť jednotný trh leteckej dopravy, ktorý zvýšil vplyv EÚ v oblasti bezpečnosti letectva, najmä vďaka zriadeniu Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva. Komisia preto 29. októbra 2009 prijala návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o vyšetrovaní a prevencii nehôd a incidentov v civilnom letectve, ktorým sa rušia všetky existujúce právne predpisy v týchto oblastiach.

3.   Návrh Komisie

3.1   V predloženom návrhu Komisia posilňuje dobrovoľnú spoluprácu, t. j. v súlade s navrhovaným nariadením sa táto neformálna spolupráca zmení na európsku sieť orgánov vyšetrovania bezpečnosti civilného letectva (ďalej len „sieť“). Sieť nebude mať žiadnu právnu subjektivitu a jej mandát sa obmedzí na poradné a koordinačné úlohy.

3.2   Nariadenie ďalej dopĺňa dobrovoľnú spoluprácu niekoľkými záväznými ustanoveniami zakotvenými v právnych predpisoch, ako napríklad:

| — | zahrnutie medzinárodných noriem a odporúčaných postupov týkajúcich sa ochrany dôkazov a citlivých bezpečnostných informácií do práva Spoločenstva v súlade s prílohou 13 ICAO; |
| --- | --- |

—

zahrnutie medzinárodných noriem a odporúčaných postupov týkajúcich sa ochrany dôkazov a citlivých bezpečnostných informácií do práva Spoločenstva v súlade s prílohou 13 ICAO;

| — | určenie spoločných požiadaviek z hľadiska organizácie vnútroštátnych orgánov vyšetrovania bezpečnosti a posilnenie nezávislosti bezpečnostného vyšetrovania; |
| --- | --- |

—

určenie spoločných požiadaviek z hľadiska organizácie vnútroštátnych orgánov vyšetrovania bezpečnosti a posilnenie nezávislosti bezpečnostného vyšetrovania;

| — | lepšia koordinácia rôznych vyšetrovaní príčin nehôd a incidentov; |
| --- | --- |

—

lepšia koordinácia rôznych vyšetrovaní príčin nehôd a incidentov;

| — | vyjasnenie vzájomných práv a záväzkov Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (EASA) a vnútroštátnych orgánov bezpečnostného vyšetrovania bez toho, aby sa ohrozila nezávislosť bezpečnostného vyšetrovania; |
| --- | --- |

—

vyjasnenie vzájomných práv a záväzkov Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva (EASA) a vnútroštátnych orgánov bezpečnostného vyšetrovania bez toho, aby sa ohrozila nezávislosť bezpečnostného vyšetrovania;

| — | určenie kritérií, na základe ktorých by orgány bezpečnostného vyšetrovania menovali akreditovaných zástupcov pre „štát projektu“; |
| --- | --- |

—

určenie kritérií, na základe ktorých by orgány bezpečnostného vyšetrovania menovali akreditovaných zástupcov pre „štát projektu“;

| — | zabezpečenie kultúry spravodlivosti načrtnutím základov nesankčného systému podávania správ; |
| --- | --- |

—

zabezpečenie kultúry spravodlivosti načrtnutím základov nesankčného systému podávania správ;

| — | ustanovenie spoločných požiadaviek na letecké spoločnosti Spoločenstva týkajúcich sa zoznamov cestujúcich a ochrany údajov v nich uvedených (t. j. článok 23 navrhnutého nariadenia); |
| --- | --- |

—

ustanovenie spoločných požiadaviek na letecké spoločnosti Spoločenstva týkajúcich sa zoznamov cestujúcich a ochrany údajov v nich uvedených (t. j. článok 23 navrhnutého nariadenia);

| — | posilnenie práv obetí leteckých nehôd a ich rodinných príslušníkov; |
| --- | --- |

—

posilnenie práv obetí leteckých nehôd a ich rodinných príslušníkov;

| — | lepšia ochrana anonymity účastníkov nehôd; |
| --- | --- |

—

lepšia ochrana anonymity účastníkov nehôd;

| — | zriadenie centrálnej databázy bezpečnostných odporúčaní a stavu ich dodržiavania. |
| --- | --- |

—

zriadenie centrálnej databázy bezpečnostných odporúčaní a stavu ich dodržiavania.

4.   Konkrétne pripomienky

4.1   EHSV víta návrh Európskej komisie, ktorý podľa neho predstavuje krok správnym smerom v záujme odstránenia nedostatkov súvisiacich s rozdrobeným vyšetrovaním nehôd v EÚ. EHSV však pritom kladie dôraz na význam monitorovania efektívnosti návrhu berúc pri tom do úvahy skutočnosť, že niektorým menším členským štátom chýbajú skúsenosti v oblasti vyšetrovania nehôd a/alebo potrebné zdroje. EHSV preto odporúča, aby Komisia stanovila kritériá týkajúce sa minimálnej požadovanej úrovne technickej spôsobilosti orgánov pre vyšetrovanie nehôd a vyšetrovateľov – a nabádala členské štáty, aby sa zaviazali dodržiavať ich.

4.2   EHSV víta najmä pragmatický prístup Komisie založený na subsidiarite a proporcionalite. EHSV súhlasí s názorom Komisie, že vytvorenie Európskej agentúry pre vyšetrovanie nehôd v civilnom letectve by bolo predčasné, aj keď v dlhšom časovom horizonte by sa nemalo vylúčiť. EHSV tiež zdôrazňuje, že je dôležité zabezpečiť, aby sieť bola otvorená aj pre štáty, ktoré susedia s EÚ a nie sú jej členmi, úzko s ňou však spolupracujú, a najmä pre krajiny, ktoré sú členmi Európskej konferencie civilného letectva (ECAC).

4.3   EHSV zdôrazňuje, že pre bezpečnosť letectva má prioritný význam, aby bol proces vyšetrovania nehôd skutočne nezávislý a aby doň nezasahovali zainteresované strany, ani verejnosť, politici, médiá či súdne orgány.

4.4   EHSV by chcel zdôrazniť, že jediným cieľom vyšetrovania nehôd a incidentov by malo byť predchádzať ich vzniku, a nie viniť a haniť niekoho. Podľa EHSV je preto nutné ešte viac spresniť znenie článku 15, aby sa zabezpečil jeho plný súlad s ustanoveniami prílohy 13 Medzinárodnej organizácie civilného letectva (ICAO). Predovšetkým návrh na rozšírenie práv súdnych orgánov a verejného záujmu na iné účely než na vyšetrovanie nehôd by bol kontraproduktívny a bránil by dobrovoľnému podávaniu správ o nehodách alebo incidentoch. EHSV považuje za dôležité, aby bol proces vyšetrovania nehôd striktne oddelený od akýchkoľvek súdnych konaní. V opačnom prípade by mohol mať negatívny vplyv na zber bezpečnostných informácií a viesť k zhoršeniu leteckej bezpečnosti v EÚ. EHSV zdôrazňuje, že to neovplyvní právo obetí na získanie odškodnenia v nezávislým postupom, ktorý bude oddelený od postupov vyšetrovania nehody. Poukazuje tiež na to, že je nevyhnutné chrániť citlivé bezpečnostné informácie a zamestnancov, ktorí poskytnú správu o nehode.

4.4.1   EHSV uznáva význam vyhlásenia organizácií pôsobiacich v leteckej doprave k nariadeniu EÚ o vyšetrovaní leteckých nehôd z 26. apríla 2010, ktoré vyvoláva vážne obavy v súvislosti s návrhom Komisie (návrh bol podporený Radou pre dopravu 11. marca 2010), pokiaľ ide o to, čo definujú ako prednosť súdneho vyšetrovania pred bezpečnostným vyšetrovaním. Podľa signatárskych organizácií by to vážne ohrozilo schopnosť vyšetrovateľov nehody získať dôverné informácie potrebné na zistenie faktorov, ktoré prispievajú k nehodám, a tým by sa im bránilo v tom, aby formulovali bezpečnostné odporúčania založené na dobrej informovanosti, ktoré sú potrebné na zlepšenie bezpečnosti letectva a predchádzanie budúcim nehodám, čo by nebolo v záujme európskych cestujúcich.

4.5   EHSV by chcel poukázať na význam „kultúry bezpečnosti“ ako aj toho, aby sa vo všetkých členských štátoch EÚ zaistilo, že sa bude uplatňovať „kultúra spravodlivosti“ v rámci vnútroštátneho trestnoprávneho systému jednotlivých štátov. V záujme leteckej bezpečnosti je dôležité, aby výsledky vyšetrovania nehôd boli využívané na prevenciu nehôd do budúcnosti, a nie na trestanie neúmyselných chýb, čo by zabránilo riadnemu vyšetrovaniu nehôd. EHSV zastáva názor, že nariadenie poskytne rámec, v ktorom si budú môcť všetci účastníci nehôd vzájomne vymieňať informácie a vyjadrovať sa slobodne a dôverne. Právna istota, t. j. striktné stanovenie právnych noriem, ktoré jednoznačne definujú, za akých okolností bude, respektíve nebude možné použiť bezpečnostnú informáciu mimo vyšetrovania nehody, je nevyhnutná na zabezpečenie otvorenej a dôvernej komunikácie. Bez tejto istoty budú mať zainteresované osoby obavy zúčastniť sa vyšetrovania. EHSV zdôrazňuje, že je potrebné prijať ďalšie opatrenia na úrovni EÚ s cieľom zabezpečiť, aby každý členský štát upravil svoj vnútroštátny trestnoprávny systém tak, že sa v ňom bude rešpektovať kultúra spravodlivosti. EHSV zdôrazňuje najmä význam vytvorenia európskej charty kultúry spravodlivosti. EHSV víta Chartu pre kultúru spravodlivosti, ktorú prijali sociálni partneri európskeho civilného letectva 31. marca 2009.

4.6   EHSV zdôrazňuje, že pre rodiny obetí nehôd má nesmierny význam, aby boli čo najskôr dostupné zoznamy cestujúcich. EHSV však zároveň zastáva názor, že rovnako dôležité je, aby dostupný zoznam bol správny. EHSV sa preto domnieva, že predloženie zoznamu cestujúcich do jednej hodiny by mohlo zostať zachované, pod podmienkou, že budú existovať výnimky z tohto pravidla pre prípad, keď dodržanie tohto termínu nebude technicky možné, ako napríklad pri diaľkových letoch z tretích krajín. Letecká spoločnosť môže do jednej hodiny ľahko vyrukovať s neovereným zoznamom, overený zoznam je však veľmi dôležitý, a to najmä v prípade diaľkových letov z destinácií mimo EÚ. EHSV taktiež zdôrazňuje význam ochrany súkromia a údajov, a preto zastáva názor, že zoznamy cestujúcich, ktoré poskytujú letecké spoločnosti na základe odbavovania pasažierov a rezervačných systémov, musia byť na tento účel postačujúce.

4.7   Podľa EHSV je nevyhnutné zaručiť, že proces vyšetrovania nehôd bude úplne nezávislý od všetkých zainteresovaných strán vrátane Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva. Preto je dôležité zakomponovať do zákonov viac záruk, ktoré by zabezpečili vedúce postavenie orgánov pre vyšetrovanie nehôd. Namiesto toho by sa EASA popri ďalších zainteresovaných stranách (letecká spoločnosť, výrobca atď.) mohla stať jedným z účastníkov vyšetrovania (ako poradca), nemala by však dostať možnosť ovplyvňovať smer vyšetrovania alebo jeho výsledok. EHSV chce zdôrazniť najmä to, že EASA by nemala dostať možnosť vystupovať ako akreditovaný vyšetrovateľ nehôd. Vyvolalo by to konflikt záujmov s úlohou bezpečnostného regulačného orgánu, ktorú EASA vykonáva, čo je v rozpore s duchom prílohy 13 ICAO. Okrem toho by však EHSV chcel zdôrazniť význam odporúčaní týkajúcich sa vyšetrovania adresovaných EASA, v prípadoch, keď je vhodné a žiaduce, aby sa EASA zapojila do záležitostí týkajúcich sa bezprostredne bezpečnosti.

4.8   EHSV víta návrh vytvoriť centrálnu databázu odporúčaní pri vyšetrovaní nehôd vrátane stavu ich dodržiavania. Napriek tomu však – podľa vzoru systému Federálneho leteckého úradu USA (FAA), ktorý prehodnocuje odporúčaní Národného úradu pre bezpečnosť dopravy USA (NTSB) – EHSV považuje za dôležité, aby Európska agentúra pre bezpečnosť letectva (EASA) starostlivo zhodnotila zvýšený prínos pre bezpečnosť a regulačný vplyv každého bezpečnostného odporúčania ešte predtým, než sa začnú pripravovať nové pravidlá v tejto oblasti.

4.8.1   EHSV nabáda, aby boli v EÚ vykonané ďalšie kroky, ktoré by zabezpečili riadnu hĺbkovú analýzu správ o incidentoch a zlepšili sústredenie prostriedkov z celej Európy na tento účel.

4.9   EHSV zdôrazňuje, že z hľadiska bezpečnosti je dôležité, aby všetky členské štáty EÚ (a štáty, ktoré nie sú jej členmi) dokonale chápali obsah správy z vyšetrovania nehody (článok 19). Často sa stáva, že vnútroštátne civilné vyšetrovacie orgány vyhotovia napriek účasti strán z iných krajín správu len v jazyku danej krajiny. EHSV odporúča, aby bol ku každej vyšetrovacej správe o nehode vyhotovený aspoň anglický preklad.

4.10   EHSV konštatuje, že bezpečnosť bude mať vždy prednosť pred inými požiadavkami, ako napríklad ochrana duševného vlastníctva. Na druhej strane je dôležité poskytnúť viac záruk pokiaľ ide o ochranu duševného vlastníctva (článok 15). Citlivé obchodné informácie by sa mali oznamovať iba štátnym orgánom, pritom by však nemali byť poskytnuté konkurencii. Výrobcovia pôvodného zariadenia (OEM) by nemali dostávať všetky informácie o dodatočnom typovom osvedčení (STC) ani o ďalších zmenách či opravách a naopak (keďže tieto môžu obsahovať komerčne významné duševné vlastníctvo projektovej organizácie (DOA), ktoré nemá nič spoločné s danou nehodou/daným incidentom).

V Bruseli 27. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Ú. v. ES L 375, 31.12.1980, s. 32.

1

(2)  Ú. v. ES L 319, 12.12.1994, s. 14.

2

(3)  Ú. v. EÚ L 167, 4.7.2003, s. 23.

3

---

| 21.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 21/66 |
| --- | --- | --- | --- |

21.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 21/66

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov – Časť II integrovaných usmernení stratégie Európa 2020“

KOM(2010) 193 v konečnom znení

2011/C 21/12

Hlavný spravodajca: Wolfgang GREIF

Rada sa 5. mája 2010 rozhodla podľa článku 304 Zmluvy o fungovaní Európskej únie prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov – Časť II integrovaných usmernení stratégie Európa 2020“

KOM(2010) 193 v konečnom znení.

Grémium výboru poverilo 27. apríla 2010 odbornú sekciu pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo vypracovaním tohto stanoviska.

Vzhľadom na naliehavosť danej témy bol pán Wolfgang GREIF rozhodnutím Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na 463. plenárnom zasadnutí 26. a 27. mája 2010 (schôdza z 27. mája 2010) vymenovaný za hlavného spravodajcu. Výbor prijal 134 hlasmi za, pričom 9 členovia hlasovali proti a 12 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

EHSV

| — | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada a Komisia stanovili takú krátku lehotu na schválenie usmernení, ktorá prakticky neumožňuje žiadnu skutočnú diskusiu s organizovanou občianskou spoločnosťou a parlamentmi; |
| --- | --- |

—

vyjadruje poľutovanie nad tým, že Rada a Komisia stanovili takú krátku lehotu na schválenie usmernení, ktorá prakticky neumožňuje žiadnu skutočnú diskusiu s organizovanou občianskou spoločnosťou a parlamentmi;

| — | zastáva názor, že usmernenia dostatočne neodrážajú skutočnosť, že v súvislosti s krízou by hlavnou úlohou politiky EÚ a členských štátov mal byť boj proti nezamestnanosti; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že usmernenia dostatočne neodrážajú skutočnosť, že v súvislosti s krízou by hlavnou úlohou politiky EÚ a členských štátov mal byť boj proti nezamestnanosti;

| — | víta zameranie sa na menej usmernení, považuje ich však za príliš všeobecné a zdržanlivé na to, aby mohli účinne podnecovať k činnosti, čím sa európsky prístup oslabuje; |
| --- | --- |

—

víta zameranie sa na menej usmernení, považuje ich však za príliš všeobecné a zdržanlivé na to, aby mohli účinne podnecovať k činnosti, čím sa európsky prístup oslabuje;

| — | domnieva sa, že politické odporúčania týkajúce sa trhu práce prikladajú strane ponuky (v súvislosti so zlepšením zamestnateľnosti) príliš veľkú váhu a požaduje, aby sa viac zohľadnila inteligentná politika dopytu, ktorá podporí budúci rast a inováciu a prispeje k vytváraniu ďalších pracovných miest; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že politické odporúčania týkajúce sa trhu práce prikladajú strane ponuky (v súvislosti so zlepšením zamestnateľnosti) príliš veľkú váhu a požaduje, aby sa viac zohľadnila inteligentná politika dopytu, ktorá podporí budúci rast a inováciu a prispeje k vytváraniu ďalších pracovných miest;

| — | je znepokojený, že nové usmernenia už neobsahujú cieľ plnej zamestnanosti (ústredný cieľ v predchádzajúcich usmerneniach); |
| --- | --- |

—

je znepokojený, že nové usmernenia už neobsahujú cieľ plnej zamestnanosti (ústredný cieľ v predchádzajúcich usmerneniach);

| — | vyjadruje počudovanie nad tým, že usmernenia neobsahujú žiadne konkrétne vyjadrenia ku kvalite pracovných miest a navrhuje spojiť usmernenia 8 a 9 a zaviesť osobitné usmernenie o podpore kvality pracovných miest; |
| --- | --- |

—

vyjadruje počudovanie nad tým, že usmernenia neobsahujú žiadne konkrétne vyjadrenia ku kvalite pracovných miest a navrhuje spojiť usmernenia 8 a 9 a zaviesť osobitné usmernenie o podpore kvality pracovných miest;

| — | víta, že sa dôraz kladie na vedomostný trojuholník a zvyšovanie kvalifikácie, prial by si však ambicióznejšie opatrenia, pokiaľ ide o boj proti nezamestnanosti mladých ľudí a podporu vzdelávania a odbornej prípravy ľudí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

—

víta, že sa dôraz kladie na vedomostný trojuholník a zvyšovanie kvalifikácie, prial by si však ambicióznejšie opatrenia, pokiaľ ide o boj proti nezamestnanosti mladých ľudí a podporu vzdelávania a odbornej prípravy ľudí so zdravotným postihnutím;

| — | kritizuje skutočnosť, že celkovo sa bral príliš malý zreteľ na politiku rovnosti žien a mužov (napr. na podporu žien); |
| --- | --- |

—

kritizuje skutočnosť, že celkovo sa bral príliš malý zreteľ na politiku rovnosti žien a mužov (napr. na podporu žien);

| — | výslovne víta „podporu sociálneho začlenenia a boj proti chudobe“ ako samostatné usmernenie, pričom by sa malo viac zdôrazniť znižovanie rizika chudoby u detí a mladých ľudí; |
| --- | --- |

—

výslovne víta „podporu sociálneho začlenenia a boj proti chudobe“ ako samostatné usmernenie, pričom by sa malo viac zdôrazniť znižovanie rizika chudoby u detí a mladých ľudí;

| — | zastáva názor, že na znižovanie rizika chudoby je nutný súbor stabilných a spoľahlivých ukazovateľov, ktoré umožňujú merať a sledovať pokrok a ktoré merajú napríklad aj vzťah medzi príjmami a kúpnou silou, ako aj koncentráciu príjmov (Giniho koeficient), pričom by miera rizika chudoby mala platiť ako bežný relatívny ukazovateľ chudoby; |
| --- | --- |

—

zastáva názor, že na znižovanie rizika chudoby je nutný súbor stabilných a spoľahlivých ukazovateľov, ktoré umožňujú merať a sledovať pokrok a ktoré merajú napríklad aj vzťah medzi príjmami a kúpnou silou, ako aj koncentráciu príjmov (Giniho koeficient), pričom by miera rizika chudoby mala platiť ako bežný relatívny ukazovateľ chudoby;

| — | privítal by, keby boli jasnejšie formulované časti o integrácii skupín, ktoré sú nadmerne ohrozené chudobou (napr. živiteľky rodín, ľudia prisťahovaleckého pôvodu, starší ľudia s malými dôchodkovými nárokmi, ľudia so zdravotným postihnutím). |
| --- | --- |

—

privítal by, keby boli jasnejšie formulované časti o integrácii skupín, ktoré sú nadmerne ohrozené chudobou (napr. živiteľky rodín, ľudia prisťahovaleckého pôvodu, starší ľudia s malými dôchodkovými nárokmi, ľudia so zdravotným postihnutím).

2.   Kontext: kritika tesného časového plánu Komisie a Rady

2.1   Európska komisia navrhla 27. apríla 2010 nový súbor usmernení pre politiku zamestnanosti v členských štátoch. Spolu so všeobecnými usmerneniami pre hospodársku politiku tvoria integrované usmernenia na vykonávanie stratégie Európa 2020 pre inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast. Európska rada dosiahla 25. a 26. marca 2010 dohodu o novej stratégii, ktorá sa má formálne schváliť v júni.

2.2   EHSV už viackrát vyjadril súhlas s integrovaným viacročným prístupom k budúcej stratégii EÚ a neustále poukazoval na to, že rozsiahle zapojenie parlamentov, sociálnych partnerov a občianskej spoločnosti na európskej a národnej úrovni je rozhodujúcou podmienkou úspechu koordinácie politík a musí byť zabezpečené vo všetkých fázach (1).

2.3   Vo svojom stanovisku týkajúcom sa stratégie EÚ po roku 2010 EHSV preto požadoval v rámci novej úpravy stratégie odstrániť štrukturálne prekážky, ktoré bránia účinnému zapojeniu národných parlamentov a skutočnému dialógu so sociálnymi partnermi a organizáciami občianskej spoločnosti (2). Dôvodom bol roky trvajúci neuspokojivý priebeh konzultácií pri vypracúvaní a obnovovaní usmernení.

2.3.1   EHSV nad tým vyjadril poľutovanie vo viacerých svojich stanoviskách týkajúcich sa usmernení a dôrazne vyzval Komisiu a Radu, aby zmenili harmonogram najmä na tie roky, v ktorých sa v rámci koordinácie zavádzajú strategické plány. Musí sa zabezpečiť účinné zapojenie všetkých relevantných sociálnych a politických aktérov na národnej úrovni a na úrovni EÚ do procesu hľadania konsenzu.

2.4   O to viac EHSV ľutuje, že aj v tomto roku, keď boli v rámci stratégie Európa 2020 schválené nové priority programu pre rast a zamestnanosť plánované na 10 rokov, stanovila Rada a Komisia takú krátku lehotu na schválenie usmernení, ktorá prakticky neumožňuje žiadnu skutočnú diskusiu s organizovanou občianskou spoločnosťou a parlamentmi.

2.5   V tejto súvislosti EHSV konštatuje, že mimoriadne krátky čas medzi zverejnením návrhu rozhodnutia Rady a samotným rozhodnutím mu neumožňuje obvyklým spôsobom uskutočniť konzultácie so záujmovými skupinami zastúpenými vo výbore. EHSV sa dokonca cíti byť nútený vyjadriť postoj akýmsi zrýchleným postupom.

2.6   EHSV preto chápe všetkých, ktorí sa zasadzujú za to, aby bolo schválenie integrovaných usmernení odložené práve v situácii, keď sa EÚ nachádza v procese zostavovania celkovej stratégie rozvoja na najbližších desať rokov.

2.6.1   V prípade, že by sa schválenie odložilo o niekoľko mesiacov, čo by výbor výslovne uvítal, vyhradzuje si bez ohľadu na komentáre a odporúčania uvedené v tomto stanovisku právo vyjadriť na základe rozsiahlych konzultácií svoj postoj k navrhovaným usmerneniam v podrobnom stanovisku z vlastnej iniciatívy.

3.   Všeobecné pripomienky k navrhovaným usmerneniam

3.1   V dôsledku hospodárskej a finančnej krízy bude Európa v najbližších rokoch konfrontovaná s mimoriadne napätou situáciou v oblasti zamestnanosti. Súčasné štúdie vychádzajú z toho, že bude potrebné celé desaťročie, kým sa obnoví takmer 10 miliónov pracovných miest, ktoré zanikli počas súčasných krízových rokov (3). Boj proti nezamestnanosti musí byť preto jednou z hlavných úloh politiky EÚ a členských štátov. To sa musí podľa EHSV v oveľa väčšej miere odraziť aj v usmerneniach.

3.1.1   Celkovo sa počet navrhnutých usmernení znížil z doterajších osem na štyri a podľa plánov Komisie majú platiť do roku 2014 v nezmenenej podobe. EHSV v podstate toto sústredenie a viacročný cyklus víta, konštatuje však, že text je na mnohých miestach veľmi všeobecný a málo presný. Obáva sa, že usmernenia budú mať len obmedzený účinok na konanie členských štátov. EHSV si je jasne vedomý toho, že menej usmernení si vyžaduje o to jasnejšie a spoľahlivejšie ukazovatele, aby bolo možné merať a sledovať pokrok. Platí to pre opatrenia zamerané na špecifické cieľové skupiny, ale tiež pre boj proti chudobe.

3.2   V predložených usmerneniach pre zamestnanosť takmer vôbec nie sú stanovené kvantitatívne ciele, až na odkazy na nasledujúce tri hlavné ciele EÚ, ktoré majú členským štátom slúžiť ako základ na stanovenie vlastných národných cieľov:

| — | zvýšiť mieru zamestnanosti žien a mužov vo veku 20 – 64 rokov na 75 %; |
| --- | --- |

—

zvýšiť mieru zamestnanosti žien a mužov vo veku 20 – 64 rokov na 75 %;

| — | znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky na 10 % a zároveň zvýšiť podiel obyvateľov vo veku 30 – 34 rokov, ktorí majú ukončené vysokoškolské alebo rovnocenné vzdelanie na minimálne 40 %; |
| --- | --- |

—

znížiť mieru predčasného ukončenia školskej dochádzky na 10 % a zároveň zvýšiť podiel obyvateľov vo veku 30 – 34 rokov, ktorí majú ukončené vysokoškolské alebo rovnocenné vzdelanie na minimálne 40 %;

| — | znížiť podiel Európanov žijúcich pod hranicou chudoby jednotlivých krajín o 25 %, čo by znamenalo, že viac ako 20 miliónov ľudí by sa dostalo nad hranicu chudoby. |
| --- | --- |

—

znížiť podiel Európanov žijúcich pod hranicou chudoby jednotlivých krajín o 25 %, čo by znamenalo, že viac ako 20 miliónov ľudí by sa dostalo nad hranicu chudoby.

3.2.1   EHSV v tom vidí badateľné oslabenie európskeho prístupu a má pochybnosti o tom, či sa tým, že sa formulovanie konkrétnych zámerov politiky zamestnanosti prenechá takmer výhradne členským štátom, dosiahne väčšia záväznosť pri plnení spoločných cieľov.

3.3   EHSV nemôže celkom pochopiť zdržanlivý postoj pri formulovaní európskych cieľov, keďže v priebehu diskusií o stratégii po roku 2010 požadoval nevzdať sa spoločných cieľov súčasnej stratégie, ale zároveň – berúc do úvahy východiskovú situáciu v jednotlivých krajinách EÚ – sformulovať ambiciózne ciele prekračujúce tento rámec (4).

3.3.1   EHSV v tom zmysle predložil v mnohých stanoviskách návrhy, aby boli usmernenia pre zamestnanosť doplnené o merateľné požiadavky v týchto oblastiach: rovnosť medzi mužmi a ženami, zamestnanosť mladých ľudí, boj proti pracovným pomerom s nedostatočným sociálnym zabezpečením, boj proti chudobe (aj zamestnaných ľudí), zamestnanosť ľudí so zdravotným postihnutím atď (5).

3.4   Jasné ciele, napr. začleniť dlhodobo nezamestnaných znovu do trhu práce, ponúknuť mladým ľuďom v krátkom čase pracovné miesto resp. miesto v programe odbornej prípravy, vytvoriť vhodné zariadenia starostlivosti o deti s cieľom zosúladiť rodinný a pracovný život, znížiť rozdiely v príjmoch medzi mužmi a ženami, patrili doteraz k základným pilierom európskej stratégie pre zamestnanosť a podľa názoru EHSV je potrebné ich zachovať a tam, kde je to nutné, posilniť.

3.5   EHSV kritizuje skutočnosť, že celkovo sa v rámci navrhovaných usmernení pre zamestnanosť berie príliš malý zreteľ na politiku rovnosti žien a mužov resp. podporu žien. Ak chceme naozaj znížiť riziko chudoby v Európe, musíme stanoviť ambiciózne ciele a iniciatívy na odstránenie rodových stereotypov, existujúcej diskriminácie na trhu práce a štrukturálnych príčin rozdielov v príjmoch medzi mužmi a ženami. Tiež je nutné odstrániť prekážky, ktoré vylučujú ženy z určitých pracovných oblastí a obmedzujú ich podnikateľskú iniciatívu (6). V každom prípade tieto usmernenia k tomu len málo prispievajú.

4.   Konkrétne pripomienky a návrhy na doplnenie štyroch usmernení pre zamestnanosť

4.1   Usmernenie 7:
  Zvyšovanie účasti na trhu práce a znižovanie štrukturálnej nezamestnanosti

4.1.1   Cieľ EÚ zvýšiť do roku 2020 mieru zamestnanosti žien a mužov vo veku 20 – 64 rokov na 75 % EHSV v zásade podporuje. Ide pritom o nanajvýš ambiciózny cieľ, keďže sa nielen zvýšila celková vytýčená miera, ale súčasne (v porovnaní s doterajším cieľom) bola vyňatá veková kategória 15 – 19 rokov. EHSV kladie otázku, prečo boli mladí zamestnanci vyňatí z výpočtu celkovej miery zamestnanosti.

4.1.2   V tejto súvislosti EHSV takisto konštatuje, že pri súčasnej rekordnej nezamestnanosti takmer 24 miliónov ľudí problém netvorí všeobecný nedostatok pracovných síl na trhoch práce, ale v niektorých členských štátoch nedostatok kvalifikovaných pracovných síl a obrovský nedostatok dostupných pracovných miest. S cieľom zvýšiť účasť na trhu práce a vytvoriť pracovné miesta by sa preto mali preskúmať aj inteligentné opatrenia a modely zamestnávania na lepšie rozdelenie práce.

4.1.3   Práve vzhľadom na dramaticky vysokú mieru nezamestnanosti v EÚ sa politika nesmie obmedzovať na zlepšovanie „zamestnateľnosti“. Pozornosť musí skôr v budúcnosti intenzívnejšie zamerať na investície orientované na budúcnosť v oblasti výskumu a vývoja, vzdelávania, infraštruktúry, zdravia a sociálnych služieb, aby sa vytvárali pracovné miesta a mohli účinne mobilizovať možnosti zamestnávania.

4.1.4   EHSV je tiež v tejto súvislosti znepokojený, že nové usmernenia už neobsahujú cieľ plnej zamestnanosti (ústredný cieľ v predchádzajúcich usmerneniach). Hovorí sa iba o odstránení štrukturálnej nezamestnanosti a znižovaní „nečinnosti“. Podľa EHSV by sa predkladaná smernica mala v každom prípade opäť prepracovať a zamerať na plnú zamestnanosť.

4.1.5   Aby sa práve v situácii, keď vládne kríza, pokiaľ možno zabránilo ďalšiemu nárastu počtu ľudí hľadajúcich prácu a nedopustilo štrukturálne upevnenie nezamestnanosti, musia všetky nové integrované usmernenia obsahovať vyváženú kombináciu makroekonomických prvkov, ktorá spojí politiku hospodárstva orientovanú na ponuku s politikou hospodárstva orientovanou na dopyt.

4.1.5.1   Podľa názoru EHSV to nie je v predložených usmerneniach celkovo, najmä však v tomto konkrétnom usmernení, zaručené. Politické odporúčania týkajúce sa trhu práce prikladajú strane ponuky (v súvislosti so zlepšením zamestnateľnosti) príliš veľkú váhu. To je potrebné vyvážiť dôraznejšou podporou inteligentnej politiky dopytu, ktorá podporí budúci rast a inováciu a prispeje k vytváraniu ďalších pracovných miest.

4.1.6   Chýba tiež upozornenie, že opätovné dosiahnutie rastu, ktorý by znamenal stabilizáciu na trhu práce, sa zabezpečí predovšetkým posilnením dopytu na vnútornom trhu (súkromné a verejné investície). Takisto chýba aj objasnenie, že opatrenia na podporu konjunktúry a investície do zabezpečenia zamestnanosti sa nesmú príliš skoro ukončiť, aby sa zabránilo ďalšiemu nárastu nezamestnanosti. V tejto súvislosti je podľa názoru EHSV možné „stratégiu hľadania východiska“ resp. konsolidačné plány – ako sa uvádza v usmerneniach hospodárskej politiky – schváliť iba s výhradou týkajúcou sa konjunktúry resp. zamestnanosti.

4.1.7   Čo sa týka odporúčania členským štátom, aby začlenili zásady flexiistoty schválené Radou do svojich politík trhu práce, je treba konštatovať, že v tomto usmernení nie je vôbec uvedené, že kvalita pracovných miest je rovnako hodnotnou zásadou ako zásada flexiistoty, čo EHSV viackrát požadoval (7).

4.1.8   EHSV ďalej požaduje objasnenie, že aktivovanie hľadania práce by sa malo zabezpečiť ani tak nie tzv. stimulmi v podobe podpory v nezamestnanosti, ako skôr sprístupnením výkonných služieb úradov práce. Preto navrhuje vypustiť v poslednej vete prvého odseku túto časť vety: „...s jasným stanovením práv a zodpovednosti nezamestnaných aktívne si hľadať prácu.“ Práve v znamení krízy nepovažuje EHSV odporúčania na sprísnenie ustanovení týkajúcich sa poistenia v nezamestnanosti za nevyhnutné.

4.2   Usmernenie 8:
  Rozvoj kvalifikovanej pracovnej sily zodpovedajúcej potrebám trhu práce, podpora kvality pracovných miest a celoživotného vzdelávania

4.2.1   Hoci výbor víta, že kvalita pracovných miest je uvedená aspoň v nadpise usmernenia, vyjadruje počudovanie nad tým, že nenachádza žiadne konkrétne údaje (napr. o takých témach, ako je podniková podpora zdravia, existenčné minimum, úprava pracovného času a zamedzenie príliš dlhému pracovnému času, zosúladenie rodinného a pracovného života). Očakával by tiež, že požiadavka na kvalitu pracovných miest bude vo väčšej miere daná do súvisu so stratégiou flexiistoty a pritom bude zdôraznený význam internej, ako aj externej flexiistoty. Napokon, v kríze sa výborne osvedčili práve flexibilné interné trhy práce.

4.2.2   Keďže sa obsah tohto usmernenia do veľkej miery prekrýva s nasledujúcim usmernením 9, bolo by potrebné vážne uvažovať o zlúčení oboch týchto usmernení, aby sa zabránilo duplicite. Naproti tomu by sa malo zaviesť osobitné usmernenie týkajúce sa podpory kvality pracovných miest.

4.2.2.1   EHSV opakovane uviedol, že práve vtedy, keď sa stanoví kvantitatívny cieľ zvýšiť mieru zamestnanosti, kvalitatívny rozmer nadobudne osobitný význam, pretože nemôže byť riešením zamestnanosť za každú cenu (neisté pracovné pomery, pracujúci žijúci v chudobe atď.).

4.2.3   Výbor v tejto súvislosti opakuje svoju požiadavku znovu zaviesť aj tie kvalitatívne ciele zamestnanosti, ktoré sa v rámci prepracovania Lisabonskej stratégie v posledných rokoch vo veľkej miere stratili (napr. ukazovatele z Laekenu na hodnotenie vytvárania kvalitných pracovných miest) (8).

4.2.4   V tejto súvislosti EHSV navrhuje z kvalitatívneho hľadiska systematicky sledovať novo vytvorené pracovné miesta a odporúča vytvoriť odkaz na výzvy pre európsky trh práce, ktoré spoločne identifikovali európski sociálni partneri (9). Patrí sem napr. to, že, pracovné právo musí podporovať stabilné zmluvy a že žiadny zamestnanec, bez ohľadu na to, akú zmluvu podpísal, nesmie byť zbavený primeraných ochranných práv a istoty zamestnania.

4.3   Usmernenie 9:
  Zlepšovanie výkonnosti systémov vzdelávania a odbornej prípravy na všetkých úrovniach a zvyšovanie účasti na vysokoškolskom vzdelávaní

4.3.1   Podľa EHSV prispieva politika vytvárania „kvalitných pracovných miest“, ku ktorej patria aj ambiciózne ciele v oblasti všeobecného a odborného vzdelávania a prípravy, ako aj v oblasti celoživotného vzdelávania, podstatnou mierou k rastu a zvyšovaniu produktivity. EHSV preto víta toto stanovenie priorít.

4.3.2   Tak ako v predchádzajúcom usmernení, aj tu sa odkazuje na ukazovateľ týkajúci sa mladých ľudí, ktorí sú ohrození vylúčením z trhu práce. S cieľom znížiť počet mladých ľudí, ktorí sú nezamestnaní a nezúčastňujú sa na vzdelávaní ani odbornej príprave, by členské štáty mali prijať všetky nevyhnutné opatrenia na predchádzanie predčasnému ukončovaniu školskej dochádzky. EHSV zastáva názor, že táto kľúčová otázka by sa mala jasnejšie zdôrazniť, napr. zachovaním ambicióznejších cieľov, ako je

| — | zníženie nezamestnanosti mladých ľudí minimálne o 50 %; |
| --- | --- |

—

zníženie nezamestnanosti mladých ľudí minimálne o 50 %;

| — | maximálna lehota štyroch mesiacov na aktiváciu mladých ľudí, ktorí si hľadajú pracovné resp. učňovské miesta. |
| --- | --- |

—

maximálna lehota štyroch mesiacov na aktiváciu mladých ľudí, ktorí si hľadajú pracovné resp. učňovské miesta.

4.3.3   EHSV pripomína, že dosiahnutie cieľa stratégie Európa 2020, ktorým je miera zamestnanosti 75 %, predpokladá aj primerané opatrenia politiky zamestnanosti pre ľudí so zdravotným postihnutím, ktorí predstavujú 16 % ľudí v produktívnom veku. V tomto zmysle výbor víta, že tieto skupiny obyvateľstva boli výslovne zahrnuté do usmernení 7 a 10. Okrem toho by privítal aj zahrnutie vzdelávania a odbornej prípravy pre osoby so zdravotným postihnutím do usmernenia 9.

4.4   Usmernenie 10:
  Podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe

4.4.1   EHSV výslovne víta, že „Podpora sociálneho začlenenia a boj proti chudobe“ tvorí samostatné usmernenie. Považuje ho za potvrdenie svojho viackrát predneseného tvrdenia, že rastúca sociálna nerovnosť v Európe vyžaduje spoločné opatrenia na boj proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu. Tu je potrebný celý súbor opatrení zameraných na špecifické cieľové skupiny. Podľa názoru EHSV by sa v usmernení malo viac zdôrazniť zníženie hrozby chudoby detí a mládeže a mali by sa stanoviť konkrétne ciele.

4.4.2   Aj pri znižovaní ohrozenia chudobou je potrebný celý rad stabilných a spoľahlivých ukazovateľov, aby bolo možné merať a sledovať pokrok. EHSV sa zasadzuje za to, aby miera rizika chudoby platila ako bežný relatívny ukazovateľ chudoby. EHSV považuje za účelné vyvinúť ďalšie ukazovatele, ktoré merajú napríklad pomer príjmov ku kúpnej sile alebo koncentráciu príjmov (Giniho koeficient). V žiadnom prípade však tým nesmie dôjsť k oslabeniu kľúčových cieľov.

4.4.3   EHSV víta odporúčanie členským štátom, aby sa s cieľom znížiť chudobu zamerali na podporu plnohodnotného zapojenia do spoločnosti a hospodárstva a na rozširovanie podnikateľských možností.

4.4.3.1   EHSV v tejto súvislosti súhlasí so závermi najnovšej štúdie Komisie, podľa ktorej sa v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu musia prioritou stať aj opatrenia proti „chudobe pracujúcich“ (10). Navrhuje zaručiť príjmy, ktoré zabezpečujú existenciu a v tomto zmysle bojovať proti rozširovaniu odvetví, v ktorých dominujú nízke mzdy. Sem patrí aj:

| — | obmedzenie neistých pracovných pomerov v prospech trvalých pracovných pomerov so sociálnym zabezpečením; |
| --- | --- |

—

obmedzenie neistých pracovných pomerov v prospech trvalých pracovných pomerov so sociálnym zabezpečením;

| — | sociálne zabezpečenie počas prechodného obdobia medzi vzdelávaním a zamestnaním; |
| --- | --- |

—

sociálne zabezpečenie počas prechodného obdobia medzi vzdelávaním a zamestnaním;

| — | podporovanie účinných koncepcií aktívnej politiky trhu práce pre ďalšie vzdelávanie a tvorbu pracovných miest, najmä pre ľudí, ktorí sú vylúčení z trhu práce z dôvodu nedostatočného vzdelania; |
| --- | --- |

—

podporovanie účinných koncepcií aktívnej politiky trhu práce pre ďalšie vzdelávanie a tvorbu pracovných miest, najmä pre ľudí, ktorí sú vylúčení z trhu práce z dôvodu nedostatočného vzdelania;

| — | zameranie sa na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí a integráciu ľudí vylúčených z trhu práce. |
| --- | --- |

—

zameranie sa na boj proti nezamestnanosti mladých ľudí a integráciu ľudí vylúčených z trhu práce.

4.4.3.2   Všetky tieto aspekty je potrebné zaradiť do usmernení resp. viac zdôrazniť. V tejto súvislosti EHSV opakuje svoj nedávno predložený návrh vytvoriť systémy životného minima a systémy na náhradu príjmu.

4.4.4   Boj proti chudobe tiež vyžaduje najmä opatrenia politiky zamestnanosti a vzdelávania pre skupiny, ktoré sú nadmerne ohrozené chudobou (napr. živiteľky rodín, ľudia prisťahovaleckého pôvodu, starší ľudia malými dôchodkovými nárokmi, ľudia so zdravotným postihnutím). Bolo by žiaduce, keby pasáže a ciele týkajúce sa integrácie týchto osôb do spoločnosti a trhu práce boli jasnejšie formulované.

4.4.5   EHSV kladne hodnotí skutočnosť, že sa oceňuje úloha sociálneho hospodárstva pri vytváraní a zachovávaní pracovných miest, ako aj v boji proti chudobe a že členské štáty sú výslovne vyzývané, aby ho aktívne podporovali. To zodpovedá požiadavke EHSV plne využiť potenciál sociálneho hospodárstva, najmä pokiaľ ide o tvorbu pracovných miest v oblasti sociálnych služieb.

V Bruseli 27. mája 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Stanovisko EHSV z 31.5.2005 na tému „Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (na základe článku 128 Zmluvy o ES)“, KOM(2005) 141 v konečnom znení. – 2005/0057 (CNS), spravodajca: pán Malosse (Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005) a z 13.2.2008 na tému „Návrh rozhodnutia Rady o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov (na základe článku 128 Zmluvy o ES)“, KOM(2007) 803 v konečnom znení/2 (časť V) – 2007/0300 (CNS), spravodajca: pán Greif (Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 92).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 3.

2

(3)  Skills supply and demand in Europe: medium-term forecast up to 2020 (Cedefop, 2010), s. 35 a ďalej.

3

(4)  Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 3.

4

(5)  Stanoviská EHSV:

5

| | z 30.9.2009 na tému „Práca a chudoba: nevyhnutnosť globálneho prístupu“, spravodajkyňa: pani Prud’homme (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 52); |
| --- | --- |

z 30.9.2009 na tému „Práca a chudoba: nevyhnutnosť globálneho prístupu“, spravodajkyňa: pani Prud’homme (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 52);

| | z 1.10.2009 na tému „Vzťah medzi rovnosťou žien a mužov, hospodárskym rastom a zamestnanosťou“, spravodajkyňa: pani Ouin (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 15); |
| --- | --- |

z 1.10.2009 na tému „Vzťah medzi rovnosťou žien a mužov, hospodárskym rastom a zamestnanosťou“, spravodajkyňa: pani Ouin (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 15);

| | z 1.10.2009 na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu“, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Stratégia EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže. Obnovená otvorená metóda koordinácie s cieľom riešiť výzvy a príležitosti týkajúce sa mládeže“, KOM(2009) 200 v konečnom znení, spravodajca: pán Sibian (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 113). |
| --- | --- |

z 1.10.2009 na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu“, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov „Stratégia EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže. Obnovená otvorená metóda koordinácie s cieľom riešiť výzvy a príležitosti týkajúce sa mládeže“, KOM(2009) 200 v konečnom znení, spravodajca: pán Sibian (Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 113).

(6)  Stanovisko EHSV z 29.9.2005 na tému „Chudoba žien v Európe“, spravodajkyňa: pani King (Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006 a z 12.7.2007 na tému „Pracovné príležitosti pre prioritné skupiny obyvateľstva (Lisabonská stratégia)“, spravodajca: pán GREIF (Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007); pozri tiež správu Komisie o rovnosti žien a mužov KOM(2009) 694.

6

(7)  Stanovisko EHSV z 22.4.2008 na tému „Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – K spoločným zásadám flexiistoty. Flexibilitou a istotou k zvýšeniu počtu pracovných miest a zlepšeniu ich kvality“, KOM(2007) 359 v konečnom znení, spravodajca: pán Janson, pomocný spravodajca: pán Ardhe (Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008), stanovisko EHSV zo 4.11.2009 na tému „Lisabonská stratégia po roku 2010“, hlavný spravodajca: pán Greif, CESE 1722/2009, bod 3.4.3.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 3.

8

(9)  Key challenges facing European labour markets: Joint analysis of European Social Partners (2007), s. 61 a ďalej.

9

(10)  Working poor in Europe, Eurofound-Study 2010.

10

---

PRÍLOHA

k stanovisku Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Nasledujúci zamietnutý pozmeňovací návrh získal viac ako štvrtinu odovzdaných hlasov:

Bod 4.2.2

Zmeniť.

„Keďže sa obsah tohto usmernenia do veľkej miery prekrýva s nasledujúcim usmernením 9, bolo by potrebné vážne uvažovať o zlúčení oboch týchto usmernení, aby sa zabránilo duplicite. Naproti tomu by sa malo osobitné usmernenie týkajúce sa kvalit pracovných miest.“

Zdôvodnenie

Zdôvodnenie

Vyplýva zo samotného znenia.

Výsledok hlasovania

Výsledok hlasovania

| Za | : | 58 |
| --- | --- | --- |
| Proti | : | 73 |
| Zdržali sa | : | 2 |

Za

:

58

Proti

:

73

Zdržali sa

:

2

---