# Euroopan unionin C 12/2011

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2011.012.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 12 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 54. vuosikerta15. tammikuu 2011 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2011.012.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 12

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

54. vuosikerta15. tammikuu 2011

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2011/C 012/01 | Komission tiedonanto – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 260 artiklan 3 kohdan soveltaminen | 1 |
| | Euroopan keskuspankki |
| 2011/C 012/02 | Sopimus, tehty 31 päivänä joulukuuta 2010, Eesti Pankin ja Euroopan keskuspankin välinen saatavasta, jolla Euroopan keskuspankki Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 30.3 artiklan nojalla hyvittää Eesti Pankkia | 6 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2011/C 012/01

Komission tiedonanto – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 260 artiklan 3 kohdan soveltaminen

1

Euroopan keskuspankki

2011/C 012/02

Sopimus, tehty 31 päivänä joulukuuta 2010, Eesti Pankin ja Euroopan keskuspankin välinen saatavasta, jolla Euroopan keskuspankki Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 30.3 artiklan nojalla hyvittää Eesti Pankkia

6

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2011/C 012/03 | Euron kurssi | 8 |
| 2011/C 012/04 | Euroopan komission puheenjohtajan päätös, annettu 10 päivänä tammikuuta 2011, luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän jäsenten nimittämisestä työryhmän neljännelle toimikaudelle | 9 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2011/C 012/05 | Vuoden 2011 vapaapäivät | 10 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2011/C 012/03

Euron kurssi

8

2011/C 012/04

Euroopan komission puheenjohtajan päätös, annettu 10 päivänä tammikuuta 2011, luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän jäsenten nimittämisestä työryhmän neljännelle toimikaudelle

9

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2011/C 012/05

Vuoden 2011 vapaapäivät

10

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 15.1.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 12/1

---

Komission tiedonanto – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 260 artiklan 3 kohdan soveltaminen

2011/C 12/01

I   JOHDANTO

| 1. | Mahdollisuus määrätä taloudellisia seuraamuksia jäsenvaltiolle, joka ei ole pannut täytäntöön jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa tuomiota, otettiin käyttöön Maastrichtin sopimuksella muuttamalla tätä varten ETY:n perustamissopimuksen 171 artiklaa, josta tuli EY:n perustamissopimuksen 228 artikla, sekä Euratomin perustamissopimuksen 143 artiklaa (1). Komissio antoi 13 päivänä joulukuuta 2005 tiedonannon EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan soveltamisesta (2), jäljempänä ’vuoden 2005 tiedonanto’, joka korvasi kaksi aiempaa tiedonantoa vuosilta 1996 (3) ja 1997 (4). |
| --- | --- |

1.

Mahdollisuus määrätä taloudellisia seuraamuksia jäsenvaltiolle, joka ei ole pannut täytäntöön jäsenyysvelvoitteiden noudattamatta jättämistä koskevaa tuomiota, otettiin käyttöön Maastrichtin sopimuksella muuttamalla tätä varten ETY:n perustamissopimuksen 171 artiklaa, josta tuli EY:n perustamissopimuksen 228 artikla, sekä Euratomin perustamissopimuksen 143 artiklaa (1). Komissio antoi 13 päivänä joulukuuta 2005 tiedonannon EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan soveltamisesta (2), jäljempänä ’vuoden 2005 tiedonanto’, joka korvasi kaksi aiempaa tiedonantoa vuosilta 1996 (3) ja 1997 (4).

| 2. | Lissabonin sopimuksella muutettiin EY:n perustamissopimuksen 228 artiklaa, josta tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 260 artikla, sen määräysten vahvistamiseksi kahdella tavalla. |
| --- | --- |

2.

Lissabonin sopimuksella muutettiin EY:n perustamissopimuksen 228 artiklaa, josta tuli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 260 artikla, sen määräysten vahvistamiseksi kahdella tavalla.

| 3. | Ensiksi SEUT-sopimuksen 260 artiklan 2 kohdassa (aiempi EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohta) tarkoitetusta menettelystä on Lissabonin sopimuksessa poistettu oikeudenkäyntiä edeltävä perusteltua lausuntoa koskeva vaihe. Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio ei ole toteuttanut asianmukaisesti Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä, sen on Lissabonin sopimuksen voimaantulosta lähtien tarvinnut suorittaa vain yksi oikeudenkäyntiä edeltävän menettelyn vaihe eli lähettää virallinen ilmoitus, jossa jäsenvaltiota kehotetaan esittämään huomautuksensa (5). Jos jäsenvaltion huomautukset eivät riitä vakuuttamaan komissiota tai jäsenvaltio ei vastaa, komissio voi 260 artiklan 2 kohdan mukaisesti saattaa asian tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tämä käytännössä nopeuttaa 260 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä siten, että vuoden 2005 tiedonannossa tarkoitetun menettelyn keskimääräinen kesto lyhenee automaattisesti 8–18 kuukauteen (6). Tämä ohjeellinen kesto ei sulje pois sitä, että poikkeustapauksiin voi liittyä erityisiä olosuhteita, joissa pitempi kesto on perusteltu. Se ei kuitenkaan haittaa komission pyrkimystä siihen, että jäsenvaltiot saataisiin noudattamaan velvollisuuksiaan mahdollisimman nopeasti. |
| --- | --- |

3.

Ensiksi SEUT-sopimuksen 260 artiklan 2 kohdassa (aiempi EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan 2 kohta) tarkoitetusta menettelystä on Lissabonin sopimuksessa poistettu oikeudenkäyntiä edeltävä perusteltua lausuntoa koskeva vaihe. Jos komissio katsoo, että jäsenvaltio ei ole toteuttanut asianmukaisesti Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä, sen on Lissabonin sopimuksen voimaantulosta lähtien tarvinnut suorittaa vain yksi oikeudenkäyntiä edeltävän menettelyn vaihe eli lähettää virallinen ilmoitus, jossa jäsenvaltiota kehotetaan esittämään huomautuksensa (5). Jos jäsenvaltion huomautukset eivät riitä vakuuttamaan komissiota tai jäsenvaltio ei vastaa, komissio voi 260 artiklan 2 kohdan mukaisesti saattaa asian tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tämä käytännössä nopeuttaa 260 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä siten, että vuoden 2005 tiedonannossa tarkoitetun menettelyn keskimääräinen kesto lyhenee automaattisesti 8–18 kuukauteen (6). Tämä ohjeellinen kesto ei sulje pois sitä, että poikkeustapauksiin voi liittyä erityisiä olosuhteita, joissa pitempi kesto on perusteltu. Se ei kuitenkaan haittaa komission pyrkimystä siihen, että jäsenvaltiot saataisiin noudattamaan velvollisuuksiaan mahdollisimman nopeasti.

| 4. | Muulta osin SEUT-sopimuksen 260 artiklan 2 kohdan määräykset vastaavat täysin EY:n perustamissopimuksen aiempaa 228 artiklaa. Niinpä vuoden 2005 tiedonanto on edelleen täysin sovellettavissa 260 artiklan 2 kohdassa määrättyihin menettelyihin, sillä perustellun lausunnon poistaminen ei muuta sitä millään tavalla. |
| --- | --- |

4.

Muulta osin SEUT-sopimuksen 260 artiklan 2 kohdan määräykset vastaavat täysin EY:n perustamissopimuksen aiempaa 228 artiklaa. Niinpä vuoden 2005 tiedonanto on edelleen täysin sovellettavissa 260 artiklan 2 kohdassa määrättyihin menettelyihin, sillä perustellun lausunnon poistaminen ei muuta sitä millään tavalla.

| 5. | Toinen merkittävämpi Lissabonin sopimuksen muutos on SEUT-sopimuksen 260 artiklan uudessa 3 kohdassa, joka kuuluu seuraavasti:






  ”— | Kun komissio saattaa asian tuomioistuimen käsiteltäväksi 258 artiklan nojalla katsoessaan, että asianomainen jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä velvollisuutensa ilmoittaa toimenpiteistä, joilla lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettu direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, komissio voi, jos se katsoo tämän aiheelliseksi, ilmoittaa samalla sen olosuhteisiin nähden soveltuvaksi katsomansa kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon määrän, joka tämän jäsenvaltion olisi sen käsityksen mukaan suoritettava. |
| --- | --- | --- |

5.

Toinen merkittävämpi Lissabonin sopimuksen muutos on SEUT-sopimuksen 260 artiklan uudessa 3 kohdassa, joka kuuluu seuraavasti:

”—

Kun komissio saattaa asian tuomioistuimen käsiteltäväksi 258 artiklan nojalla katsoessaan, että asianomainen jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä velvollisuutensa ilmoittaa toimenpiteistä, joilla lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettu direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, komissio voi, jos se katsoo tämän aiheelliseksi, ilmoittaa samalla sen olosuhteisiin nähden soveltuvaksi katsomansa kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon määrän, joka tämän jäsenvaltion olisi sen käsityksen mukaan suoritettava.

| — | Jos tuomioistuin toteaa, ettei velvollisuutta ole täytetty, se voi määrätä asianomaisen jäsenvaltion suorittamaan kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon komission ilmoittaman määrän rajoissa. Suoritus on maksettava tuomioistuimen tuomiossa määrättynä ajankohtana.” |
| --- | --- |

—

Jos tuomioistuin toteaa, ettei velvollisuutta ole täytetty, se voi määrätä asianomaisen jäsenvaltion suorittamaan kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon komission ilmoittaman määrän rajoissa. Suoritus on maksettava tuomioistuimen tuomiossa määrättynä ajankohtana.”

| 6. | Tällä kohdalla otetaan käyttöön kokonaan uusi väline. Kun komissio saattaa asian 258 artiklan (EY:n perustamissopimuksen aiempi 226 artikla) nojalla tuomioistuimen käsiteltäväksi, se voi jo samalla ehdottaa tälle kiinteämääräistä hyvitystä tai uhkasakkoa sisällytettäväksi tuomioon, jossa jäsenvaltion todetaan jättäneen täyttämättä velvollisuutensa ilmoittaa toimenpiteet, joilla lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettu direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

6.

Tällä kohdalla otetaan käyttöön kokonaan uusi väline. Kun komissio saattaa asian 258 artiklan (EY:n perustamissopimuksen aiempi 226 artikla) nojalla tuomioistuimen käsiteltäväksi, se voi jo samalla ehdottaa tälle kiinteämääräistä hyvitystä tai uhkasakkoa sisällytettäväksi tuomioon, jossa jäsenvaltion todetaan jättäneen täyttämättä velvollisuutensa ilmoittaa toimenpiteet, joilla lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettu direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä.

| 7. | Tämän muutoksen tavoitteena on entistä voimakkaammin kannustaa jäsenvaltioita saattamaan direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä lainsäätäjän asettamassa määräajassa ja tällä tavalla varmistaa unionin lainsäädännön tosiasiallinen tehokkuus. Lissabonin sopimuksessa otetaan näin huomioon se, miten keskeinen merkitys on sillä, että jäsenvaltiot siirtävät direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä halutussa ajassa. Kyse ei ole pelkästään unionin lainsäädännöllä tavoiteltujen yleisten etujen suojelemisesta, jossa ei voida viivytellä, vaan myös ja ennen kaikkea Euroopan kansalaisten ja heidän tähän lainsäädäntöön perustuvien subjektiivisten oikeuksiensa suojelusta. Pohjimmiltaan asetetaan vaakalaudalle koko unionin oikeuden uskottavuus, jos sen lainsäädännön täyden oikeudellisen vaikutuksen saattaminen jäsenvaltioiden tasolle vie vuosikausia. |
| --- | --- |

7.

Tämän muutoksen tavoitteena on entistä voimakkaammin kannustaa jäsenvaltioita saattamaan direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä lainsäätäjän asettamassa määräajassa ja tällä tavalla varmistaa unionin lainsäädännön tosiasiallinen tehokkuus. Lissabonin sopimuksessa otetaan näin huomioon se, miten keskeinen merkitys on sillä, että jäsenvaltiot siirtävät direktiivit osaksi kansallista lainsäädäntöä halutussa ajassa. Kyse ei ole pelkästään unionin lainsäädännöllä tavoiteltujen yleisten etujen suojelemisesta, jossa ei voida viivytellä, vaan myös ja ennen kaikkea Euroopan kansalaisten ja heidän tähän lainsäädäntöön perustuvien subjektiivisten oikeuksiensa suojelusta. Pohjimmiltaan asetetaan vaakalaudalle koko unionin oikeuden uskottavuus, jos sen lainsäädännön täyden oikeudellisen vaikutuksen saattaminen jäsenvaltioiden tasolle vie vuosikausia.

| 8. | Tässä tiedonannossa komissio esittää, miten se aikoo käyttää tätä Lissabonin sopimuksella käyttöön otettua uutta määräystä. |
| --- | --- |

8.

Tässä tiedonannossa komissio esittää, miten se aikoo käyttää tätä Lissabonin sopimuksella käyttöön otettua uutta määräystä.

| 9. | Komissiolla on 260 artiklan uuden 3 kohdan nojalla perussopimusten valvojana yhä keskeisempi asema: sen tehtävänä on aloittaa 258 artiklassa määrätty menettely ja yhdistää siihen 260 artiklan 3 kohdan mukainen ehdotus kiinteämääräisen hyvityksen ja/tai uhkasakon määrästä. Tässä tapauksessa, toisin kuin 260 artiklan 2 kohdassa määrätyssä menettelyssä, tuomioistuin määrää seuraamuksen komission ilmoittaman määrän rajoissa. |
| --- | --- |

9.

Komissiolla on 260 artiklan uuden 3 kohdan nojalla perussopimusten valvojana yhä keskeisempi asema: sen tehtävänä on aloittaa 258 artiklassa määrätty menettely ja yhdistää siihen 260 artiklan 3 kohdan mukainen ehdotus kiinteämääräisen hyvityksen ja/tai uhkasakon määrästä. Tässä tapauksessa, toisin kuin 260 artiklan 2 kohdassa määrätyssä menettelyssä, tuomioistuin määrää seuraamuksen komission ilmoittaman määrän rajoissa.

| 10. | Komissio voi tämän tiedonannon pohjalta kehittää menettelytapojaan edelleen jäljempänä esitettyjen periaatteiden ja perusteiden tapauskohtaisen soveltamisen sekä tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön myötä. Koska taloudellinen seuraamus on aina määrättävä tapauskohtaisesti, komissio varaa harkintavaltansa puitteissa itselleen mahdollisuuden poiketa näistä yleisistä perusteista perustelluista syistä, silloin kun se on aiheellista erityisissä tapauksissa. |
| --- | --- |

10.

Komissio voi tämän tiedonannon pohjalta kehittää menettelytapojaan edelleen jäljempänä esitettyjen periaatteiden ja perusteiden tapauskohtaisen soveltamisen sekä tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön myötä. Koska taloudellinen seuraamus on aina määrättävä tapauskohtaisesti, komissio varaa harkintavaltansa puitteissa itselleen mahdollisuuden poiketa näistä yleisistä perusteista perustelluista syistä, silloin kun se on aiheellista erityisissä tapauksissa.

| 11. | SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohdassa käyttöön otetun innovatiivisen välineen tavoitteena on reagoida tehokkaasti siihen, että direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä myöhässä aikataulusta, mikä on edelleen huolestuttavan laaja ilmiö. Vuosikertomuksessaan unionin oikeuden soveltamisesta komissio aikoo tarkastella käytettävissään olevien tilastojen pohjalta perusteellisemmin jäsenvaltioiden toimintaa direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä määräajassa. Jos tulokset eivät osoita huomattavaa paranemista, komissio mukauttaa lähestymistapaansa ja aloittaa tässä tiedonannossa esitellyn toimintapolitiikan tarkistuksen. |
| --- | --- |

11.

SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohdassa käyttöön otetun innovatiivisen välineen tavoitteena on reagoida tehokkaasti siihen, että direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä myöhässä aikataulusta, mikä on edelleen huolestuttavan laaja ilmiö. Vuosikertomuksessaan unionin oikeuden soveltamisesta komissio aikoo tarkastella käytettävissään olevien tilastojen pohjalta perusteellisemmin jäsenvaltioiden toimintaa direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä määräajassa. Jos tulokset eivät osoita huomattavaa paranemista, komissio mukauttaa lähestymistapaansa ja aloittaa tässä tiedonannossa esitellyn toimintapolitiikan tarkistuksen.

II   YLEISET PERIAATTEET

| 12. | Komissio muistuttaa kolmesta yleisestä periaatteesta, joita 260 artiklan 3 kohdan soveltamisessa on noudatettava, kuten niitä jo noudatetaan saman artiklan 2 kohdan soveltamisessa. |
| --- | --- |

12.

Komissio muistuttaa kolmesta yleisestä periaatteesta, joita 260 artiklan 3 kohdan soveltamisessa on noudatettava, kuten niitä jo noudatetaan saman artiklan 2 kohdan soveltamisessa.

| 13. | Ensiksi seuraamuksen määrittelyn on perustuttava kyseisen välineen keskeiseen tavoitteeseen eli unionin oikeuden saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä halutussa ajassa ja sitä koskevien rikkomisten toistumisen ehkäisemiseen. Komissio katsoo, että seuraamuksen määräämisessä on otettava huomioon kolme perustavanlaatuista perustetta:






  — | rikkomisen vakavuus |
| --- | --- | --- |

13.

Ensiksi seuraamuksen määrittelyn on perustuttava kyseisen välineen keskeiseen tavoitteeseen eli unionin oikeuden saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä halutussa ajassa ja sitä koskevien rikkomisten toistumisen ehkäisemiseen. Komissio katsoo, että seuraamuksen määräämisessä on otettava huomioon kolme perustavanlaatuista perustetta:

—

rikkomisen vakavuus

| — | rikkomisen kesto |
| --- | --- |

—

rikkomisen kesto

| — | tarve varmistaa seuraamuksen varoittava vaikutus, jotta voidaan välttää rikkomisen toistuminen. |
| --- | --- |

—

tarve varmistaa seuraamuksen varoittava vaikutus, jotta voidaan välttää rikkomisen toistuminen.

| 14. | Toiseksi jäsenvaltioiden on voitava ennakoida, millaisia taloudellisia seuraamuksia komissio ehdottaa tuomioistuimelle, ja seuraamusten laskentatavan on oltava suhteellisuuden ja jäsenvaltioiden tasavertaisen kohtelun periaatteiden mukainen. On myös tärkeää, että menetelmä on selkeä ja yhdenmukainen, sillä komission on perusteltava tuomioistuimelle, miten se on päätynyt ehdotettuun rahamäärään. |
| --- | --- |

14.

Toiseksi jäsenvaltioiden on voitava ennakoida, millaisia taloudellisia seuraamuksia komissio ehdottaa tuomioistuimelle, ja seuraamusten laskentatavan on oltava suhteellisuuden ja jäsenvaltioiden tasavertaisen kohtelun periaatteiden mukainen. On myös tärkeää, että menetelmä on selkeä ja yhdenmukainen, sillä komission on perusteltava tuomioistuimelle, miten se on päätynyt ehdotettuun rahamäärään.

| 15. | Kolmanneksi seuraamuksen tehokkuuden varmistamiseksi on tärkeää vahvistaa sen määrä siten, että seuraamuksella on varoittava vaikutus. Pelkästään symbolisten seuraamusten määrääminen tekisi välineen vaikutuksen merkityksettömäksi ja olisi vastoin tavoitetta varmistaa direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä säädetyissä määräajoissa. |
| --- | --- |

15.

Kolmanneksi seuraamuksen tehokkuuden varmistamiseksi on tärkeää vahvistaa sen määrä siten, että seuraamuksella on varoittava vaikutus. Pelkästään symbolisten seuraamusten määrääminen tekisi välineen vaikutuksen merkityksettömäksi ja olisi vastoin tavoitetta varmistaa direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä säädetyissä määräajoissa.

III   UUDEN VÄLINEEN KÄYTTÖ

| 16. | Komissio voi 260 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttää tässä artiklsassa määrättyä uutta mahdollisuutta ”jos se katsoo tämän aiheelliseksi”. Tämä sanamuoto on ymmärrettävä siten, että komissiolla on suuri harkintavalta, kuten sillä on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan harkintavalta 258 artiklassa tarkoitetun rikkomusmenettelyn aloittamisessa. |
| --- | --- |

16.

Komissio voi 260 artiklan 3 kohdan mukaisesti käyttää tässä artiklsassa määrättyä uutta mahdollisuutta ”jos se katsoo tämän aiheelliseksi”. Tämä sanamuoto on ymmärrettävä siten, että komissiolla on suuri harkintavalta, kuten sillä on vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan harkintavalta 258 artiklassa tarkoitetun rikkomusmenettelyn aloittamisessa.

| 17. | Tämän harkintavallan puitteissa komissio arvioi aiheelliseksi hyödyntää 260 artiklan 3 kohdan tarjoamaa mahdollisuutta periaatteessa kaikissa asioissa, jotka koskevat kyseisessä, lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettujen direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevassa määräyksessä tarkoitettuja puutteita. On toki tärkeää valvoa, että kaikki lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetut direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä vahvistetuissa määräajoissa. Komissio ei kuitenkaan ei pois sulje sitä, että saattaa tulla erityisiä tapauksia, joissa 260 artiklan 3 kohdan mukainen seuraamuksia koskeva pyyntö ei ole sen mielestä aiheellinen. |
| --- | --- |

17.

Tämän harkintavallan puitteissa komissio arvioi aiheelliseksi hyödyntää 260 artiklan 3 kohdan tarjoamaa mahdollisuutta periaatteessa kaikissa asioissa, jotka koskevat kyseisessä, lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettujen direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevassa määräyksessä tarkoitettuja puutteita. On toki tärkeää valvoa, että kaikki lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetut direktiivit saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä vahvistetuissa määräajoissa. Komissio ei kuitenkaan ei pois sulje sitä, että saattaa tulla erityisiä tapauksia, joissa 260 artiklan 3 kohdan mukainen seuraamuksia koskeva pyyntö ei ole sen mielestä aiheellinen.

| 18. | Jos kyseessä on muu kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytty direktiivi, jota ei ole saatettu kansallisen lainsäädännön osaksi, 260 artiklan 3 kohtaa ei ole mahdollista käyttää. Tässä tapauksessa komission on edelleen saatettava asia tuomioistuimen käsiteltäväksi 258 artiklan mukaisella menettelyllä ja siinä tapauksessa, että jäsenvaltio ei sen jälkeen ole toteuttanut tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä komission on saatettava asia tuomioistuimen käsiteltäväksi toisella kanteella 260 artiklan 2 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

18.

Jos kyseessä on muu kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksytty direktiivi, jota ei ole saatettu kansallisen lainsäädännön osaksi, 260 artiklan 3 kohtaa ei ole mahdollista käyttää. Tässä tapauksessa komission on edelleen saatettava asia tuomioistuimen käsiteltäväksi 258 artiklan mukaisella menettelyllä ja siinä tapauksessa, että jäsenvaltio ei sen jälkeen ole toteuttanut tuomion täytäntöön panemiseksi tarvittavia toimenpiteitä komission on saatettava asia tuomioistuimen käsiteltäväksi toisella kanteella 260 artiklan 2 kohdan nojalla.

| 19. | On syytä huomata, että 260 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu velvollisuuden täyttämättä jättäminen voi tarkoittaa sekä sitä, että jäsenvaltio ei ole lainkaan ilmoittanut toimenpiteistä, joilla direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, että sitä, että kyseisistä toimenpiteistä annettu ilmoitus on puutteellinen. Jälkimmäinen tilanne voi syntyä, jos ilmoitetut toimenpiteet eivät kata jäsenvaltion koko aluetta tai jos ilmoitus on puutteellinen jotakin direktiivin osaa koskevien toimenpiteiden osalta. Jos jäsenvaltio on toimittanut kaikki tarvittavat selvitykset siitä, miten se on mielestään saattanut koko direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään, komissio voi katsoa, ettei jäsenvaltio ole laiminlyönyt ilmoitusvelvollisuuttaan, jolloin 260 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta. Mahdollinen erimielisyys ilmoitettujen toimenpiteiden riittävyydestä tai kansallisen oikeusjärjestyksen säännöistä kuuluu 258 artiklassa määrätyn tavanomaisen, direktiivin asianmukaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevan menettelyn soveltamisalaan. |
| --- | --- |

19.

On syytä huomata, että 260 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu velvollisuuden täyttämättä jättäminen voi tarkoittaa sekä sitä, että jäsenvaltio ei ole lainkaan ilmoittanut toimenpiteistä, joilla direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, että sitä, että kyseisistä toimenpiteistä annettu ilmoitus on puutteellinen. Jälkimmäinen tilanne voi syntyä, jos ilmoitetut toimenpiteet eivät kata jäsenvaltion koko aluetta tai jos ilmoitus on puutteellinen jotakin direktiivin osaa koskevien toimenpiteiden osalta. Jos jäsenvaltio on toimittanut kaikki tarvittavat selvitykset siitä, miten se on mielestään saattanut koko direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään, komissio voi katsoa, ettei jäsenvaltio ole laiminlyönyt ilmoitusvelvollisuuttaan, jolloin 260 artiklan 3 kohtaa ei sovelleta. Mahdollinen erimielisyys ilmoitettujen toimenpiteiden riittävyydestä tai kansallisen oikeusjärjestyksen säännöistä kuuluu 258 artiklassa määrätyn tavanomaisen, direktiivin asianmukaista saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevan menettelyn soveltamisalaan.

IV   KAKSI MÄÄRÄTTYÄ SEURAAMUSTYYPPIÄ

| 20. | Tuomioistuin voi 260 artiklan 3 kohdan mukaisesti määrätä komission pyynnöstä ”kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon”. Komissio katsoo, että tämä sanamuoto, joka esiintyy myös mainitun artiklan 2 kohdassa, ei tarkoitus huomioon ottaen sulje pois mahdollisuutta yhdistää näitä kahta seuraamustyyppiä samassa tuomiossa (7). |
| --- | --- |

20.

Tuomioistuin voi 260 artiklan 3 kohdan mukaisesti määrätä komission pyynnöstä ”kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon”. Komissio katsoo, että tämä sanamuoto, joka esiintyy myös mainitun artiklan 2 kohdassa, ei tarkoitus huomioon ottaen sulje pois mahdollisuutta yhdistää näitä kahta seuraamustyyppiä samassa tuomiossa (7).

| 21. | Koska tämä Lissabonin sopimuksen tuoma uutuus antaa mahdollisuuden määrätä ilmoittamatta jättämisestä seuraamuksia aiempaa paljon varhaisemmassa vaiheessa, komissio toivoo, että uhkasakko osoittautuu yleensä riittäväksi keinoksi saavuttaa tavoite, joka on jäsenvaltioiden kannustaminen direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä halutussa ajassa. Komissio aikoo kuitenkin ehdottaa tästä lähtien soveltuvissa tapauksissa myös kiinteämääräisiä hyvityksiä, jos olosuhteet puoltavat tätä. Jäsenvaltioiden toiminnasta riippuen komissio ei myöskään epäröi muuttaa lähestymistapaansa siten, että kiinteämääräisistä hyvityksistä tulee yleisempiä (ks. 11 kohta). |
| --- | --- |

21.

Koska tämä Lissabonin sopimuksen tuoma uutuus antaa mahdollisuuden määrätä ilmoittamatta jättämisestä seuraamuksia aiempaa paljon varhaisemmassa vaiheessa, komissio toivoo, että uhkasakko osoittautuu yleensä riittäväksi keinoksi saavuttaa tavoite, joka on jäsenvaltioiden kannustaminen direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä halutussa ajassa. Komissio aikoo kuitenkin ehdottaa tästä lähtien soveltuvissa tapauksissa myös kiinteämääräisiä hyvityksiä, jos olosuhteet puoltavat tätä. Jäsenvaltioiden toiminnasta riippuen komissio ei myöskään epäröi muuttaa lähestymistapaansa siten, että kiinteämääräisistä hyvityksistä tulee yleisempiä (ks. 11 kohta).

| 22. | Näiden kahden seuraamustyypin sisäisen logiikan mukaisesti komissio peruuttaa kanteensa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa, jos se on ehdottanut pelkästään uhkasakkoa ja jäsenvaltio ilmoittaa vaadituista toimenpiteistä, jolloin rikkominen päättyy. Sen sijaan jos komissio on ehdottanut vireillä olevassa asiassa lisäksi kiinteämääräistä hyvitystä, se ei peruuta kannetta pelkästään vaaditun ilmoituksen antamisen vuoksi (8). |
| --- | --- |

22.

Näiden kahden seuraamustyypin sisäisen logiikan mukaisesti komissio peruuttaa kanteensa tuomioistuimessa vireillä olevassa asiassa, jos se on ehdottanut pelkästään uhkasakkoa ja jäsenvaltio ilmoittaa vaadituista toimenpiteistä, jolloin rikkominen päättyy. Sen sijaan jos komissio on ehdottanut vireillä olevassa asiassa lisäksi kiinteämääräistä hyvitystä, se ei peruuta kannetta pelkästään vaaditun ilmoituksen antamisen vuoksi (8).

V   UHKASAKON JA TARVITTAESSA KIINTEÄMÄÄRÄISEN HYVITYKSEN MÄÄRÄN LASKEMINEN

| 23. | Jos komissio ehdottaa 260 artiklan 3 kohdan mukaista uhkasakkoa, sen määrä lasketaan samalla tavalla kuin mainitun artiklan 2 kohdan mukaisesti tuomioistuimen käsiteltäväksi saatettavissa asioissa. Laskutapaa käsitellään vuoden 2005 tiedonannon 14–18 kohdassa. |
| --- | --- |

23.

Jos komissio ehdottaa 260 artiklan 3 kohdan mukaista uhkasakkoa, sen määrä lasketaan samalla tavalla kuin mainitun artiklan 2 kohdan mukaisesti tuomioistuimen käsiteltäväksi saatettavissa asioissa. Laskutapaa käsitellään vuoden 2005 tiedonannon 14–18 kohdassa.

| 24. | Päivittäisen uhkasakon määrä lasketaan kertomalla yhdenmukainen kiinteämääräinen perusmaksu (vuoden 2005 tiedonannon 15 kohta (9)) rikkomistapauksen vakavuuteen ja kestoaikaan perustuvilla kertoimilla ja sitten maakohtaisella kiinteällä kertoimella (kerroin n), jossa otetaan huomioon rikkomiseen syyllistyneen jäsenvaltion maksukyky (vuoden 2005 tiedonannon 18 kohta (10)). |
| --- | --- |

24.

Päivittäisen uhkasakon määrä lasketaan kertomalla yhdenmukainen kiinteämääräinen perusmaksu (vuoden 2005 tiedonannon 15 kohta (9)) rikkomistapauksen vakavuuteen ja kestoaikaan perustuvilla kertoimilla ja sitten maakohtaisella kiinteällä kertoimella (kerroin n), jossa otetaan huomioon rikkomiseen syyllistyneen jäsenvaltion maksukyky (vuoden 2005 tiedonannon 18 kohta (10)).

| 25. | Vakavuuteen perustuva kerroin vahvistetaan vuoden 2005 tiedonannon 16-16.6 kohdan sääntöjen ja perusteiden mukaisesti. Komissio jatkaa näiden sääntöjen ja perusteiden soveltamista samalla tavalla kuin tähän saakka EY:n perustamissopimuksen aiemman 228 artiklan mukaisissa asioissa, jotka koskevat direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä tarvittavista toimenpiteistä ilmoittamatta jättämistä. Varsinkin jos jäsenvaltio itse ilmoittaa vilpittömän yhteistyön periaatteen ja nykykäytännön mukaisesti, että sen ilmoitus toimenpiteistä on osittain puutteellinen, tämä voi olla lieventävä asianhaara, jonka vuoksi voidaan soveltaa pienempää vakavuuteen perustuvaa kerrointa kuin tilanteessa, jossa direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on laiminlyöty kokonaan. |
| --- | --- |

25.

Vakavuuteen perustuva kerroin vahvistetaan vuoden 2005 tiedonannon 16-16.6 kohdan sääntöjen ja perusteiden mukaisesti. Komissio jatkaa näiden sääntöjen ja perusteiden soveltamista samalla tavalla kuin tähän saakka EY:n perustamissopimuksen aiemman 228 artiklan mukaisissa asioissa, jotka koskevat direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä tarvittavista toimenpiteistä ilmoittamatta jättämistä. Varsinkin jos jäsenvaltio itse ilmoittaa vilpittömän yhteistyön periaatteen ja nykykäytännön mukaisesti, että sen ilmoitus toimenpiteistä on osittain puutteellinen, tämä voi olla lieventävä asianhaara, jonka vuoksi voidaan soveltaa pienempää vakavuuteen perustuvaa kerrointa kuin tilanteessa, jossa direktiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on laiminlyöty kokonaan.

| 26. | Jos komissio tarkistaa politiikkaansa (ks. 11 kohta), se kiinnittää erityistä huomiota vakavuuteen perustuvaan kertoimeen ottaen huomioon tuomioistuimen oikeuskäytännön kehityksen. |
| --- | --- |

26.

Jos komissio tarkistaa politiikkaansa (ks. 11 kohta), se kiinnittää erityistä huomiota vakavuuteen perustuvaan kertoimeen ottaen huomioon tuomioistuimen oikeuskäytännön kehityksen.

| 27. | Vuoden 2005 tiedonannon 17 kohdan mukaisesti laskettavan kestoaikaan perustuvan kertoimen vahvistamisessa rikkomisen katsotaan alkaneen seuraavasta päivästä sen jälkeen, kun määräaika kyseisen direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt (jollei 31 kohdasta muuta johdu). |
| --- | --- |

27.

Vuoden 2005 tiedonannon 17 kohdan mukaisesti laskettavan kestoaikaan perustuvan kertoimen vahvistamisessa rikkomisen katsotaan alkaneen seuraavasta päivästä sen jälkeen, kun määräaika kyseisen direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on päättynyt (jollei 31 kohdasta muuta johdu).

| 28. | Jos komissio päättää ehdottaa lisäksi kiinteämääräistä hyvitystä, sen määrä lasketaan vuoden 2005 tiedonannon 19–24 kohdassa esitetyllä menetelmällä vain sillä tarkennuksella, että määräajan alkamispäiväksi (11) on määritettävä sitä päivää seuraava päivä, jona määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyi. |
| --- | --- |

28.

Jos komissio päättää ehdottaa lisäksi kiinteämääräistä hyvitystä, sen määrä lasketaan vuoden 2005 tiedonannon 19–24 kohdassa esitetyllä menetelmällä vain sillä tarkennuksella, että määräajan alkamispäiväksi (11) on määritettävä sitä päivää seuraava päivä, jona määräaika direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä päättyi.

VI   MÄÄRÄTYN SEURAAMUKSEN MAKSUVELVOITTEEN ALKAMISPÄIVÄ

| 29. | Kun tuomioistuin määrää asianomaiselle jäsenvaltiolle seuraamuksen, suoritus on 260 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan nojalla maksettava ”tuomioistuimen tuomiossa määrättynä ajankohtana”. Tämän määräyksen perusteella tuomioistuin voi vahvistaa ajankohdaksi joko päivän, jolloin tuomio on annettu, tai sitä myöhemmän päivän. On syytä huomata, että tuomioistuimella oli jo tämä sama harkintavalta EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan puitteissa vaikka siitä ei ei ollut nimenomaisesta määräystä tässä artiklassa. Tuomioistuin on käyttänyt tätä harkintavaltaa harvoin siihen, että se olisi vahvistanut tuomion antamista myöhemmän päivän (12), eikä se ylipäätään ole käyttänyt sitä tapauksissa, jotka koskevat toimenpiteistä direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettavan ilmoituksen laiminlyöntiä. |
| --- | --- |

29.

Kun tuomioistuin määrää asianomaiselle jäsenvaltiolle seuraamuksen, suoritus on 260 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan nojalla maksettava ”tuomioistuimen tuomiossa määrättynä ajankohtana”. Tämän määräyksen perusteella tuomioistuin voi vahvistaa ajankohdaksi joko päivän, jolloin tuomio on annettu, tai sitä myöhemmän päivän. On syytä huomata, että tuomioistuimella oli jo tämä sama harkintavalta EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan puitteissa vaikka siitä ei ei ollut nimenomaisesta määräystä tässä artiklassa. Tuomioistuin on käyttänyt tätä harkintavaltaa harvoin siihen, että se olisi vahvistanut tuomion antamista myöhemmän päivän (12), eikä se ylipäätään ole käyttänyt sitä tapauksissa, jotka koskevat toimenpiteistä direktiivien saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä annettavan ilmoituksen laiminlyöntiä.

| 30. | Komissio katsoo, että 260 artiklan 3 kohdan puitteissa on aiheellista vahvistaa yleensä tuomion antamispäivä päiväksi, jolloin seuraamusten maksuvelvollisuus tulee voimaan. Tällöin erityisesti päivittäinen uhkasakko alkaisi juosta tuomion antamispäivästä. |
| --- | --- |

30.

Komissio katsoo, että 260 artiklan 3 kohdan puitteissa on aiheellista vahvistaa yleensä tuomion antamispäivä päiväksi, jolloin seuraamusten maksuvelvollisuus tulee voimaan. Tällöin erityisesti päivittäinen uhkasakko alkaisi juosta tuomion antamispäivästä.

VII   SIIRTYMÄAIKAA KOSKEVA SÄÄNNÖS

| 31. | Komissio soveltaa uutta 260 artiklan 3 kohdassa määrättyä välinettä sekä sen soveltamista koskevia periaatteita ja perusteita, jotka on esitelty tässä tiedonannossa, menettelyihin, jotka on aloitettu 258 artiklan nojalla tämän tiedonannon julkaisemisen jälkeen sekä menettelyihin, jotka on aloitetettu ennen julkaisemista, lukuun ottamatta menettelyjä, jotka se on jo saattanut tuomioistuimen käsiteltäväksi. Menettelyissä, joissa perusteltu lausunto on jo annettu, komissio toimittaa täydentävän perustellun lausunnon, jossa se varoittaa kyseistä jäsenvaltiota siitä, että se aikoo esittää 260 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön, jos se saattaa asian tuomioistuimen käsiteltäväksi. Komissio ei ota seuraamusten määrän laskennassa ja rikkomisen keston määrittämisessä huomioon aikaa ennen 1 päivää joulukuuta 2009, jolloin Lissabonin sopimus tuli voimaan. |
| --- | --- |

31.

Komissio soveltaa uutta 260 artiklan 3 kohdassa määrättyä välinettä sekä sen soveltamista koskevia periaatteita ja perusteita, jotka on esitelty tässä tiedonannossa, menettelyihin, jotka on aloitettu 258 artiklan nojalla tämän tiedonannon julkaisemisen jälkeen sekä menettelyihin, jotka on aloitetettu ennen julkaisemista, lukuun ottamatta menettelyjä, jotka se on jo saattanut tuomioistuimen käsiteltäväksi. Menettelyissä, joissa perusteltu lausunto on jo annettu, komissio toimittaa täydentävän perustellun lausunnon, jossa se varoittaa kyseistä jäsenvaltiota siitä, että se aikoo esittää 260 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön, jos se saattaa asian tuomioistuimen käsiteltäväksi. Komissio ei ota seuraamusten määrän laskennassa ja rikkomisen keston määrittämisessä huomioon aikaa ennen 1 päivää joulukuuta 2009, jolloin Lissabonin sopimus tuli voimaan.

---

(1)  Tämä tiedonanto koskee myös Euratomin perustamissopimusta siltä osin kuin siihen sen uuden 106 A artiklan nojalla sovelletaan SEUT-sopimuksen 260 artiklaa.

(2)  SEK(2005) 1658.

(3)  EYVL C 242, 21.8.1996, s. 6.

(4)  EYVL C 63, 28.2.1997, s. 2.

(5)  Jos virallinen ilmoitus on lähetetty ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa, kyseiselle jäsenvaltiolle lähetetään siirtymävaiheessa vielä täydentävä virallinen ilmoitus siitä, että seuraava vaihe on kanne tuomioistuimessa eikä enää perusteltu lausunto.

(6)  Ks. Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsäädännön soveltaminen annetun komission tiedonannon (KOM(2007) 502 lopullinen) III jakson 3 kohdan kuudes alakohta, jossa komissio totesi EY:n perustamissopimuksen aiemman 228 artiklan osalta, että ”poikkeustapauksia lukuun ottamatta menettelyissä, jotka koskevat tuomioistuimen aiemman tuomion noudattamista, vastaavan ajan olisi oltava keskimäärin 12–24 kuukautta.”. Poikkeustapauksia voivat olla esimerkiksi tapaukset, joissa aiemman tuomion täytäntöönpano edellyttää toimenpiteitä, joilla kehitetään tai lujitetaan infrastruktuureja tai joiden tarkoituksena on saavuttaa tietty tulos.

(7)  Tuomioistuimen antama tuomio asiassa C-304/02, komissio v. Ranska, Kok. 2005, s. I-6263.

(8)  Ks. analogisesti myös vuoden 2005 tiedonannon 11 kohta.

(9)  Sellaisena kuin se on saatettuna ajan tasalle komission tiedonannolla SEC(2010) 923, annettu 20 päivänä heinäkuuta 2010.

(10)  Katso alaviite 9.

(11)  Päivä, josta alkaa kiinteämääräisen hyvityksen laskemisessa huomioon otettava aika (ks. vuoden 2005 tiedonannon 22 kohta).

(12)  Tuomioistuin on antanut yhdeksän 228 artiklan mukaista tuomiota, joissa on määrätty seuraamus. Niistä ainoastaan kolmessa uhkasakon ensimmäiseksi määräajaksi on vahvistettu tuomion antamista myöhempi päivä. Ks. asiat C-278/01, komissio v. Espanja, Kok. 2003, s. I-14141; C-304/02, komissio v. Ranska, Kok. 2005, s. I-6263; C-369/07, komissio v. Kreikka, Kok. 2009, s. I-5703.

---

Euroopan keskuspankki

| 15.1.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 12/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 12/6

---

SOPIMUS,

tehty 31 päivänä joulukuuta 2010,

Eesti Pankin ja Euroopan keskuspankin välinen saatavasta, jolla Euroopan keskuspankki Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 30.3 artiklan nojalla hyvittää Eesti Pankkia

2011/C 12/02

EESTI PANK JA EUROOPAN KESKUSPANKKI, jotka

katsovat seuraavaa:

| (1) | Eesti Pankin suorittamista Euroopan keskuspankin pääoman 2011/23/EU maksamisesta ja valuuttavarantosaamisten siirrosta sekä sen osuuksista Euroopan keskuspankin vararahastoihin ja varauksiin 31 päivänä joulukuuta 2010 tehdyn päätöksen (EKP/2010/34) (1) 3 artiklan 1 kohdan mukaan niiden valuuttavarantojen yhteenlaskettu määrä euroina, jotka Eesti Pankin on Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ”EKPJ:n perussääntö”) 48.1 artiklan mukaisesti siirrettävä Euroopan keskuspankille (EKP) 1 päivänä tammikuuta 2011 alkavin vaikutuksin, on 145 853 596,60 EUR. |
| --- | --- |

(1)

Eesti Pankin suorittamista Euroopan keskuspankin pääoman 2011/23/EU maksamisesta ja valuuttavarantosaamisten siirrosta sekä sen osuuksista Euroopan keskuspankin vararahastoihin ja varauksiin 31 päivänä joulukuuta 2010 tehdyn päätöksen (EKP/2010/34) (1) 3 artiklan 1 kohdan mukaan niiden valuuttavarantojen yhteenlaskettu määrä euroina, jotka Eesti Pankin on Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön (jäljempänä ”EKPJ:n perussääntö”) 48.1 artiklan mukaisesti siirrettävä Euroopan keskuspankille (EKP) 1 päivänä tammikuuta 2011 alkavin vaikutuksin, on 145 853 596,60 EUR.

| (2) | EKPJ:n perussäännön 30.3 artiklan ja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 4 artiklan 1 kohdan mukaan EKP hyvittää 1 päivästä tammikuuta 2011 alkavin vaikutuksin Eesti Pankkia euromääräisellä saatavalla, jonka määrä vastaa Eesti Pankin yhteenlaskettua euromääräistä osuutta valuuttavarannosta, ellei kyseisen päätöksen 3 artiklassa toisin määrätä. EKP ja Eesti Pank sopivat, että Eesti Pankin saatava on 103 115 678,01 EUR sen varmistamiseksi, että Eesti Pankin saatavan määrä euroina suhteessa niiden saatavien yhteismäärään euroina, joilla on hyvitetty muiden sellaisten jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’muut kansalliset keskuspankit’), vastaa sen painoarvon, joka Eesti Pankilla on EKP:n pääoman merkintään sovellettavassa jakoperusteessa, ja sen yhteenlasketun painoarvon, joka muilla kansallisilla keskuspankeilla on tässä jakoperusteessa, välistä suhdetta. |
| --- | --- |

(2)

EKPJ:n perussäännön 30.3 artiklan ja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 4 artiklan 1 kohdan mukaan EKP hyvittää 1 päivästä tammikuuta 2011 alkavin vaikutuksin Eesti Pankkia euromääräisellä saatavalla, jonka määrä vastaa Eesti Pankin yhteenlaskettua euromääräistä osuutta valuuttavarannosta, ellei kyseisen päätöksen 3 artiklassa toisin määrätä. EKP ja Eesti Pank sopivat, että Eesti Pankin saatava on 103 115 678,01 EUR sen varmistamiseksi, että Eesti Pankin saatavan määrä euroina suhteessa niiden saatavien yhteismäärään euroina, joilla on hyvitetty muiden sellaisten jäsenvaltioiden kansallisia keskuspankkeja, joiden rahayksikkö on euro (jäljempänä ’muut kansalliset keskuspankit’), vastaa sen painoarvon, joka Eesti Pankilla on EKP:n pääoman merkintään sovellettavassa jakoperusteessa, ja sen yhteenlasketun painoarvon, joka muilla kansallisilla keskuspankeilla on tässä jakoperusteessa, välistä suhdetta.

| (3) | Edellä ensimmäisessä ja toisessa perustelukappaleessa mainittujen summien välinen ero johtuu a) EKPJ:n perussäännön 48.1 artiklassa tarkoitettujen ”kulloinkin voimassa olevien valuuttakurssien” soveltamisesta niiden valuuttavarantosaamisten arvoon, jotka Eesti Pank on jo siirtänyt perussäännön 30.1 artiklan mukaisesti ja b) muiden kansallisten keskuspankkien hallussa oleviin, EKPJ:n perussäännön 30.3 artiklassa tarkoitettuihin saataviin kohdistuvista vaikutuksista, jotka perustuvat EKP:n pääoman jakoperusteen tarkistamiseen 1 päivänä tammikuuta 2004 ja 1 päivänä tammikuuta 2009 EKPJ:n perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti sekä EKP:n pääoman jakoperusteen mukauttamiseen 1 päivänä toukokuuta 2004 ja 1 päivänä tammikuuta 2007 EKPJ:n perussäännön 48.3 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(3)

Edellä ensimmäisessä ja toisessa perustelukappaleessa mainittujen summien välinen ero johtuu a) EKPJ:n perussäännön 48.1 artiklassa tarkoitettujen ”kulloinkin voimassa olevien valuuttakurssien” soveltamisesta niiden valuuttavarantosaamisten arvoon, jotka Eesti Pank on jo siirtänyt perussäännön 30.1 artiklan mukaisesti ja b) muiden kansallisten keskuspankkien hallussa oleviin, EKPJ:n perussäännön 30.3 artiklassa tarkoitettuihin saataviin kohdistuvista vaikutuksista, jotka perustuvat EKP:n pääoman jakoperusteen tarkistamiseen 1 päivänä tammikuuta 2004 ja 1 päivänä tammikuuta 2009 EKPJ:n perussäännön 29.3 artiklan mukaisesti sekä EKP:n pääoman jakoperusteen mukauttamiseen 1 päivänä toukokuuta 2004 ja 1 päivänä tammikuuta 2007 EKPJ:n perussäännön 48.3 artiklan mukaisesti.

| (4) | EKP ja Eesti Pank sopivat edellä mainitun eron osalta, että Eesti Pankin saatavaa voidaan vähentää kuittaamalla sitä määrällä, joka Eesti Pankin on maksettava EKP:n varanto- ja varausosuutena EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan ja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, mikäli Eesti Pankin saatava on suurempi kuin 103 115 678,01 EUR. |
| --- | --- |

(4)

EKP ja Eesti Pank sopivat edellä mainitun eron osalta, että Eesti Pankin saatavaa voidaan vähentää kuittaamalla sitä määrällä, joka Eesti Pankin on maksettava EKP:n varanto- ja varausosuutena EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan ja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, mikäli Eesti Pankin saatava on suurempi kuin 103 115 678,01 EUR.

| (5) | EKP:n ja Eesti Pankin tulisi sopia muista yksityiskohtaisista säännöistä Eesti Pankin saatavan hyvittämiseksi ottaen huomioon, että valuuttakurssivaihteluista riippuen voi olla tarpeen pikemminkin lisätä saatavaa kuin vähentää sitä toisessa perustelukappaleessa mainittuun määrään. |
| --- | --- |

(5)

EKP:n ja Eesti Pankin tulisi sopia muista yksityiskohtaisista säännöistä Eesti Pankin saatavan hyvittämiseksi ottaen huomioon, että valuuttakurssivaihteluista riippuen voi olla tarpeen pikemminkin lisätä saatavaa kuin vähentää sitä toisessa perustelukappaleessa mainittuun määrään.

| (6) | EKP:n neuvosto on EKPJ:n perussäännön 10.3 artiklan ja siinä määrätyn menettelyn mukaisesti hyväksynyt, että EKP tekee tämän sopimuksen, joka koskee EKPJ:n perussäännön 30 artiklan nojalla tehtävää päätöstä, |
| --- | --- |

(6)

EKP:n neuvosto on EKPJ:n perussäännön 10.3 artiklan ja siinä määrätyn menettelyn mukaisesti hyväksynyt, että EKP tekee tämän sopimuksen, joka koskee EKPJ:n perussäännön 30 artiklan nojalla tehtävää päätöstä,

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 artikla

Eesti Pankin saatavan hyvittämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt

1.   Jos sen saatavan määrä, joka EKP:n on hyvitettävä Eesti Pankille EKPJ:n perussäännön 30.3 artiklan ja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti (jäljempänä ’saatava’), on suurempi kuin 103 115 678,01 EUR sinä päivänä, jolloin EKP vastaanottaa Eesti Pankin valuuttavarantoja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 3 artiklan mukaisesti, saatavan määrää vähennetään kyseisestä päivästä alkavin vaikutuksin 103 115 678,01 EUR. Tämä vähennys tehdään kuittaamalla saatavaa määrällä, joka Eesti Pankin on maksettava EKP:n vararahasto- ja varausosuuksina 1 päivänä tammikuuta 2011 alkavin vaikutuksin EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan mukaisesti ja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Kuitattua määrää käsitellään EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan ja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti maksettavien EKP:n vararahasto- ja varausosuuden ennakkomaksuna, joka katsotaan tehdyksi päivänä, jolloin kuittaus tapahtuu.

2.   Jos se määrä, joka Eesti Pankin on maksettava osuutena EKP:n vararahastoon ja varauksiin EKPJ:n perussäännön 48.2 artiklan ja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, on pienempi kuin Eesti Pankin saatavan määrän ja 103 115 678,01 EUR erotus, saatavan määrää vähennetään 103 115 678,01 EUR a) kuittaamalla 1 kohdan mukaisesti ja b) siten, että EKP maksaa Eesti Pankille tämän kuittaamisen jälkeen jäävää vajetta vastaavan määrän euroina. Määrä, joka EKP:n on tämän kohdan nojalla maksettava, erääntyy 1 päivänä tammikuuta 2011. EKP:n on viipymättä annettava ohjeet kyseisen määrän ja sille kertyneen nettomääräisen koron siirtämiseksi Euroopan laajuisen automatisoidun reaaliaikaisen bruttomaksujärjestelmän (TARGET 2) välityksellä. Kertynyt korko lasketaan päiväkohtaisesti käyttämällä ”todelliset päivät/360” -laskentamenetelmää ja korkoa, joka on sama kuin eurojärjestelmän viimeisimmässä perusrahoitusoperaatiossaan käyttämä marginaalikorko.

3.   Jos Eesti Pankin saatava on pienempi kuin 103 115 678,01 EUR päivänä, jolloin EKP saa Eesti Pankilta valuuttavarantoja päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 3 artiklan mukaisesti, saatavan määrää korotetaan kyseisenä päivänä 103 115 678,01 EUR, ja Eesti Pank maksaa EKP:lle kyseistä erotusta vastaavan määrän euroina. Määrä, joka Eesti Pankin on maksettava tämän kohdan nojalla, erääntyy 1 päivänä tammikuuta 2011, ja se on maksettava päätöksen 2011/23/EU (EKP/2010/34) 5 artiklan 4 ja 5 kohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.

2 artikla

Loppumääräykset

1.   Tämä sopimus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2011.

2.   Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin kielellä ja allekirjoitetaan asianmukaisesti. EKP ja Eesti Pank säilyttävät molemmat yhden alkuperäisen kappaleen sopimuksesta.

Tehty Frankfurt am Mainissa 31 päivänä joulukuuta 2010.

Eesti Pankin puolesta

Andres LIPSTOK

Pääjohtaja

Euroopan keskuspankin puolesta

Jean-Claude TRICHET

EKP:n puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 11, 15.1.2011.

1

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 15.1.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 12/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 12/8

---

Euron kurssi (1)

14. tammikuuta 2011

2011/C 12/03

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3349 |
| JPY | Japanin jeniä | 110,71 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4498 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,84220 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,9765 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2915 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8500 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,384 |
| HUF | Unkarin forinttia | 276,60 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7019 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8800 |
| RON | Romanian leuta | 4,2652 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0730 |
| AUD | Australian dollaria | 1,3528 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3300 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,3796 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7396 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7222 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 493,78 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,2959 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,7970 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3985 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 12 030,62 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,0886 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,202 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 40,1143 |
| THB | Thaimaan bahtia | 40,687 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2524 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,2500 |
| INR | Intian rupiaa | 60,6595 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3349

JPY

Japanin jeniä

110,71

DKK

Tanskan kruunua

7,4498

GBP

Englannin puntaa

0,84220

SEK

Ruotsin kruunua

8,9765

CHF

Sveitsin frangia

1,2915

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,8500

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,384

HUF

Unkarin forinttia

276,60

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7019

PLN

Puolan zlotya

3,8800

RON

Romanian leuta

4,2652

TRY

Turkin liiraa

2,0730

AUD

Australian dollaria

1,3528

CAD

Kanadan dollaria

1,3300

HKD

Hongkongin dollaria

10,3796

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7396

SGD

Singaporin dollaria

1,7222

KRW

Etelä-Korean wonia

1 493,78

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,2959

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,7970

HRK

Kroatian kunaa

7,3985

IDR

Indonesian rupiaa

12 030,62

MYR

Malesian ringgitiä

4,0886

PHP

Filippiinien pesoa

59,202

RUB

Venäjän ruplaa

40,1143

THB

Thaimaan bahtia

40,687

BRL

Brasilian realia

2,2524

MXN

Meksikon pesoa

16,2500

INR

Intian rupiaa

60,6595

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 15.1.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 12/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 12/9

---

EUROOPAN KOMISSION PUHEENJOHTAJAN PÄÄTÖS,

annettu 10 päivänä tammikuuta 2011,

luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän jäsenten nimittämisestä työryhmän neljännelle toimikaudelle

2011/C 12/04

EUROOPAN KOMISSION PUHEENJOHTAJA, joka

ottaa huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän perustamisesta ja Euroopan komission puheenjohtajan valtuuttamisesta nimittämään sen jäsenet 16 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn komission päätöksen SEC(97) 2404,

ottaa huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän toimeksiannon muuttamisesta 26 päivänä maaliskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen C(2001) 691,

ottaa huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän toimikauden jatkamisesta 11 päivänä toukokuuta 2005 tehdyn komission päätöksen 2005/383/EY, sellaisena kuin se on jatkettuna komission päätöksellä 2009/757/EY (1),

ottaa huomioon luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän toimikauden jatkamisesta 23 päivänä joulukuuta 2009 tehdyn komission päätöksen 2010/1/EU (2),

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä on riippumaton ja monialainen enintään 15 jäsenestä muodostuva elin, joka neuvoo Euroopan komissiota. |
| --- | --- |

(1)

Luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä on riippumaton ja monialainen enintään 15 jäsenestä muodostuva elin, joka neuvoo Euroopan komissiota.

| (2) | Kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella saatiin 152 hakemusta (3). Työryhmän aikaisemmista jäsenistä 14 on mahdollista valita uudelleen (4) ja näistä 12 haluaa tulla huomioon otetuiksi valinnassa. |
| --- | --- |

(2)

Kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella saatiin 152 hakemusta (3). Työryhmän aikaisemmista jäsenistä 14 on mahdollista valita uudelleen (4) ja näistä 12 haluaa tulla huomioon otetuiksi valinnassa.

| (3) | On välttämätöntä varmistaa, että työryhmästä löytyy asianmukaista ammattitaitoa ja kokemusta. |
| --- | --- |

(3)

On välttämätöntä varmistaa, että työryhmästä löytyy asianmukaista ammattitaitoa ja kokemusta.

| (4) | Jäsenet nimitetään henkilökohtaisesti pätevyytensä perusteella, |
| --- | --- |

(4)

Jäsenet nimitetään henkilökohtaisesti pätevyytensä perusteella,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Seuraavat työryhmän jäsenet, joiden toimikausi on päättymässä, nimitetään uudelleen viideksi vuodeksi:

| 1) | Emmanuel Agius |
| --- | --- |

1)

Emmanuel Agius

| 2) | Inez de Beaufort |
| --- | --- |

2)

Inez de Beaufort

| 3) | Hille Haker |
| --- | --- |

3)

Hille Haker

| 4) | Julian Kinderlerer |
| --- | --- |

4)

Julian Kinderlerer

| 5) | Linda Nielsen |
| --- | --- |

5)

Linda Nielsen

| 6) | Paula Martinho da Silva |
| --- | --- |

6)

Paula Martinho da Silva

| 7) | Pere Puigdoménech Rosell |
| --- | --- |

7)

Pere Puigdoménech Rosell

| 8) | Günter Virt |
| --- | --- |

8)

Günter Virt

2 artikla

Seuraavat henkilöt nimitetään työryhmän jäseniksi viideksi vuodeksi:

| 1) | Peter Dabrock |
| --- | --- |

1)

Peter Dabrock

| 2) | Andrzej Górski |
| --- | --- |

2)

Andrzej Górski

| 3) | Ritva Tuulikki Halila |
| --- | --- |

3)

Ritva Tuulikki Halila

| 4) | Herman Nys |
| --- | --- |

4)

Herman Nys

| 5) | Siobhán Marie O'Sullivan |
| --- | --- |

5)

Siobhán Marie O'Sullivan

| 6) | Laura Palazzani |
| --- | --- |

6)

Laura Palazzani

| 7) | Marie-Jo Thiel |
| --- | --- |

7)

Marie-Jo Thiel

3 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2011.

Komission puolesta

José Manuel BARROSO

Puheenjohtaja

---

(1)  EUVL L 270, 15.10.2009, s. 18.

1

(2)  EUVL L 1, 5.1.2010, s. 8.

2

(3)  Katso päätöksen 2010/1/EU 3 artiklan 2 kohdan neljäs luetelmakohta: ”Työryhmän jäsenten valinta toteutetaan avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön kautta.”.

3

(4)  Katso päätöksen 2010/1/EU 3 artiklan 2 kohdan kolmas luetelmakohta: ”Työryhmän jäsenet nimitetään viideksi vuodeksi. Nimitys voidaan uusia enintään kahdeksi uudeksi toimikaudeksi.”.

4

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 15.1.2011 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 12/10 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2011

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 12/10

---

VUODEN 2011 VAPAAPÄIVÄT

2011/C 12/05

| Belgique/België | 1.1, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 3.6, 12.6, 13.6, 21.7, 22.7, 15.8, 31.10, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12 |
| --- | --- |
| България | 1.1, 3.3, 22.4, 23.4, 24.4, 25.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Česká republika | 1.1, 25.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Danmark | 1.1, 21.4, 22.4, 24.4, 25.4, 20.5, 2.6, 12.6, 13.6, 25.12, 26.12 |
| Deutschland | 1.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 3.10, 25.12, 26.12 |
| Eesti | 1.1, 24.2, 22.4, 1.5, 12.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Éire/Ireland | 3.1, 17.3, 22.4, 25.4, 2.5, 6.6, 1.8, 31.10, 26.12, 27.12 |
| Ελλάδα | 1.1, 6.1, 7.3, 25.3, 22.4, 25.4, 1.5, 13.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12 |
| España | 21.4, 22.4, 25.4, 9.5, 2.6, 3.6, 13.6, 21.7, 1.11, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12 |
| France | 1.1, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 14.7, 21.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12 |
| Italia | 1.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 21.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Κύπρος/Kıbrıs | 1.1, 25.3, 22.4, 25.4, 1.5, 9.5, 2.6, 3.6, 13.6, 21.7, 15.8, 1.10, 1.11, 23.12, 26.12 |
| Latvija | 1.1, 22.4, 24.4, 25.4. 1.5, 4.5, 8.5, 12.6, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12 |
| Lietuva | 1.1, 16.2, 11.3, 24.4, 25.4, 1.5, 5.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Luxembourg | 25.4, 2.6, 13.6, 23.6, 15.8, 1.11, 26.12 |
| Magyarország | 1.1, 15.3, 24.4, 25.4, 1.5, 12.6, 13.6, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Malta | 1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 22.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12 |
| Nederland | 1.1, 25.4, 30.4, 5.5, 2.6, 13.6, 25.12, 26.12 |
| Österreich | 1.1, 6.1, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 23.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12 |
| Polska | 1.1, 6.1, 24.4, 25.4, 1.5, 3.5, 12.6, 23.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12 |
| Portugal | 1.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 10.6, 23.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12 |
| România | 1.1, 2.1, 24.4, 25.4, 1.5, 12.6, 13.6, 15.8, 1.12, 25.12, 26.12 |
| Slovenija | 1.1, 2.1, 8.2, 24.4, 25.4, 27.4, 1.5, 2.5, 12.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12 |
| Slovensko | 1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12 |
| Suomi/Finland | 1.1, 6.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 12.6, 25.6, 5.11, 6.12, 25.12, 26.12 |
| Sverige | 1.1, 6.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 6.6, 12.6, 25.6, 5.11, 25.12, 26.12 |
| United Kingdom | Wales and England: 3.1, 22.4, 25.4, 29.4, 2.5, 30.5, 29.8, 26.12, 27.12, 28.12
  Northern Ireland: 3.1, 17.3, 22.4, 25.4, 29.4, 2.5, 30.5, 12.7, 29.8, 26.12, 27.12, 28.12
  Scotland: 3.1, 4.1, 22.4, 29.4, 2.5, 30.5, 1.8, 30.11, 26.12, 27.12, 28.12 |

Belgique/België

1.1, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 3.6, 12.6, 13.6, 21.7, 22.7, 15.8, 31.10, 1.11, 2.11, 11.11, 15.11, 25.12, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12, 31.12

България

1.1, 3.3, 22.4, 23.4, 24.4, 25.4, 1.5, 6.5, 24.5, 6.9, 22.9, 1.11, 24.12, 25.12, 26.12

Česká republika

1.1, 25.4, 1.5, 8.5, 5.7, 6.7, 28.9, 28.10, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Danmark

1.1, 21.4, 22.4, 24.4, 25.4, 20.5, 2.6, 12.6, 13.6, 25.12, 26.12

Deutschland

1.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 3.10, 25.12, 26.12

Eesti

1.1, 24.2, 22.4, 1.5, 12.6, 23.6, 24.6, 20.8, 24.12, 25.12, 26.12

Éire/Ireland

3.1, 17.3, 22.4, 25.4, 2.5, 6.6, 1.8, 31.10, 26.12, 27.12

Ελλάδα

1.1, 6.1, 7.3, 25.3, 22.4, 25.4, 1.5, 13.6, 15.8, 28.10, 25.12, 26.12

España

21.4, 22.4, 25.4, 9.5, 2.6, 3.6, 13.6, 21.7, 1.11, 26.12, 27.12, 28.12, 29.12, 30.12

France

1.1, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 14.7, 21.7, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12

Italia

1.1, 22.4, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 21.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Κύπρος/Kıbrıs

1.1, 25.3, 22.4, 25.4, 1.5, 9.5, 2.6, 3.6, 13.6, 21.7, 15.8, 1.10, 1.11, 23.12, 26.12

Latvija

1.1, 22.4, 24.4, 25.4. 1.5, 4.5, 8.5, 12.6, 23.6, 24.6, 18.11, 24.12, 25.12, 26.12, 31.12

Lietuva

1.1, 16.2, 11.3, 24.4, 25.4, 1.5, 5.6, 24.6, 6.7, 15.8, 1.11, 25.12, 26.12

Luxembourg

25.4, 2.6, 13.6, 23.6, 15.8, 1.11, 26.12

Magyarország

1.1, 15.3, 24.4, 25.4, 1.5, 12.6, 13.6, 20.8, 23.10, 1.11, 25.12, 26.12

Malta

1.1, 10.2, 19.3, 31.3, 22.4, 1.5, 7.6, 29.6, 15.8, 8.9, 21.9, 8.12, 13.12, 25.12

Nederland

1.1, 25.4, 30.4, 5.5, 2.6, 13.6, 25.12, 26.12

Österreich

1.1, 6.1, 25.4, 1.5, 2.6, 13.6, 23.6, 15.8, 26.10, 1.11, 8.12, 25.12, 26.12

Polska

1.1, 6.1, 24.4, 25.4, 1.5, 3.5, 12.6, 23.6, 15.8, 1.11, 11.11, 25.12, 26.12

Portugal

1.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 10.6, 23.6, 15.8, 5.10, 1.11, 1.12, 8.12, 25.12

România

1.1, 2.1, 24.4, 25.4, 1.5, 12.6, 13.6, 15.8, 1.12, 25.12, 26.12

Slovenija

1.1, 2.1, 8.2, 24.4, 25.4, 27.4, 1.5, 2.5, 12.6, 25.6, 15.8, 31.10, 1.11, 25.12, 26.12

Slovensko

1.1, 6.1, 22.4, 25.4, 1.5, 8.5, 5.7, 29.8, 1.9, 15.9, 1.11, 17.11, 24.12, 25.12, 26.12

Suomi/Finland

1.1, 6.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 12.6, 25.6, 5.11, 6.12, 25.12, 26.12

Sverige

1.1, 6.1, 22.4, 24.4, 25.4, 1.5, 2.6, 6.6, 12.6, 25.6, 5.11, 25.12, 26.12

United Kingdom

Wales and England: 3.1, 22.4, 25.4, 29.4, 2.5, 30.5, 29.8, 26.12, 27.12, 28.12

Northern Ireland: 3.1, 17.3, 22.4, 25.4, 29.4, 2.5, 30.5, 12.7, 29.8, 26.12, 27.12, 28.12

Scotland: 3.1, 4.1, 22.4, 29.4, 2.5, 30.5, 1.8, 30.11, 26.12, 27.12, 28.12

---