# Euroopan unionin C 303/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.303.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 303 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta9. marraskuuta 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.303.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 303

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta9. marraskuuta 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Tilintarkastustuomioistuin |
| 2010/C 303/01 | Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2009 ja toimielinten vastaukset | 1 |
| 2010/C 303/02 | Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista ja toimielinten vastaukset | 243 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

2010/C 303/01

Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2009 ja toimielinten vastaukset

1

2010/C 303/02

Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista ja toimielinten vastaukset

243

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Tilintarkastustuomioistuin

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 303/1

---

Image

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 1 ja 4 kohdan määräysten sekä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17 päivänä joulukuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1525/2007, 129 ja 143 artiklan ja kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 215/2008 139 ja 156 artiklan mukaisesti

Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuin on 9. syyskuuta 2010 pitämässään kokouksessa hyväksynyt

VUOSIKERTOMUKSET

varainhoitovuodelta 2009.

Kertomukset ja toimielinten vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin on toimitettu vastuuvapauden myöntämisestä vastaaville viranomaisille ja muille toimielimille.

Tilintarkastustuomioistuimen jäsenet ovat:

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA (presidentti), Hubert WEBER, Maarten B. ENGWIRDA, David BOSTOCK, Morten Louis LEVYSOHN, Ioannis SARMAS, Igors LUDBORŽS, Jan KINŠT, Kersti KALJULAID, Kikis KAZAMIAS, Massimo VARI, Juan RAMALLO, Olavi ALA-NISSILÄ, Lars HEIKENSTEN, Karel PINXTEN, Ovidiu ISPIR, Nadejda SANDOLOVA, Michel CRETIN, Harald NOACK, Henri GRETHEN, Eoin O'SHEA, Szabolcs FAZAKAS, Louis GALEA, Ladislav BALKO, Augustyn KUBIK, Milan Martin CVIKL, Rasa BUDBERGYTĖ.

TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVA VUOSIKERTOMUS

2010/C 303/01

SISÄLLYS

Yleinen johdanto

| 1. luku — | Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot |
| --- | --- |

1. luku —

| 2. luku — | Tulot |
| --- | --- |

2. luku —

| 3. luku — | Maatalous ja luonnonvarat |
| --- | --- |

3. luku —

| 4. luku — | Koheesiopolitiikan alat |
| --- | --- |

4. luku —

| 5. luku — | Tutkimus, energia ja liikenne |
| --- | --- |

5. luku —

| 6. luku — | Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki, kehitysyhteistyö ja laajentuminen |
| --- | --- |

6. luku —

| 7. luku — | Koulutus ja kansalaisuus |
| --- | --- |

7. luku —

| 8. luku — | Talous- ja rahoitusasiat |
| --- | --- |

8. luku —

| 9. luku — | Hallintomenot ja muut menot |
| --- | --- |

9. luku —

| Liite I — | Euroopan unionin talousarvioon liittyviä taustatietoja |
| --- | --- |

Liite I —

| Liite II — | Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset edellisen vuosikertomuksen jälkeen |
| --- | --- |

Liite II —

---

YLEINEN JOHDANTO

| 0.1 | Euroopan tilintarkastustuomioistuin on perussopimuksen mukaisesti Euroopan unionin (EU) toimielin, joka huolehtii unionin varojen tarkastamisesta. EU:n ulkoisena tarkastajana se osaltaan kehittää EU:n varainhoitoa ja toimii unionin kansalaisten taloudellisten etujen riippumattomana valvojana. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimesta esitetään vuotuisessa toimintakertomuksessa. Toimintakertomus, EU:n meno-ohjelmia ja tuloja käsittelevät erityiskertomukset sekä lausunnot uutta tai muutettavaa lainsäädäntöä koskevista ehdotuksista ovat saatavilla tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla: www.eca.europa.eu. |
| --- | --- |

0.1

Euroopan tilintarkastustuomioistuin on perussopimuksen mukaisesti Euroopan unionin (EU) toimielin, joka huolehtii unionin varojen tarkastamisesta. EU:n ulkoisena tarkastajana se osaltaan kehittää EU:n varainhoitoa ja toimii unionin kansalaisten taloudellisten etujen riippumattomana valvojana. Lisätietoja tilintarkastustuomioistuimesta esitetään vuotuisessa toimintakertomuksessa. Toimintakertomus, EU:n meno-ohjelmia ja tuloja käsittelevät erityiskertomukset sekä lausunnot uutta tai muutettavaa lainsäädäntöä koskevista ehdotuksista ovat saatavilla tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla: www.eca.europa.eu.

| 0.2 | Tämä on tilintarkastustuomioistuimen 33. vuosikertomus ja se koskee varainhoitovuotta 2009. Kyseisenä vuonna maksusitoumukset olivat yhteensä 142,5 miljardia euroa ja maksut yhteensä 118,4 miljardia euroa (1). Euroopan kehitysrahastoja käsitellään erillisessä vuosikertomuksessa. |
| --- | --- |

0.2

Tämä on tilintarkastustuomioistuimen 33. vuosikertomus ja se koskee varainhoitovuotta 2009. Kyseisenä vuonna maksusitoumukset olivat yhteensä 142,5 miljardia euroa ja maksut yhteensä 118,4 miljardia euroa (1). Euroopan kehitysrahastoja käsitellään erillisessä vuosikertomuksessa.

| 0.3 | EU:n yleisestä talousarviosta päättävät vuosittain neuvosto ja Euroopan parlamentti. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus ja sen erityiskertomukset muodostavat perustan vastuuvapausmenettelylle, jossa parlamentti tekee päätöksen siitä, onko Euroopan komissio täyttänyt hyväksyttävästi velvollisuutensa talousarvion toteuttajana. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin toimittaa tänä vuonna ensimmäistä kertaa vuosikertomuksensa tiedoksi kansallisille parlamenteille samaan aikaan kuin neuvostolle ja Euroopan parlamentille Lissabonin sopimuksen pöytäkirjan N:o 1 mukaisesti. |
| --- | --- |

0.3

EU:n yleisestä talousarviosta päättävät vuosittain neuvosto ja Euroopan parlamentti. Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus ja sen erityiskertomukset muodostavat perustan vastuuvapausmenettelylle, jossa parlamentti tekee päätöksen siitä, onko Euroopan komissio täyttänyt hyväksyttävästi velvollisuutensa talousarvion toteuttajana. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin toimittaa tänä vuonna ensimmäistä kertaa vuosikertomuksensa tiedoksi kansallisille parlamenteille samaan aikaan kuin neuvostolle ja Euroopan parlamentille Lissabonin sopimuksen pöytäkirjan N:o 1 mukaisesti.

| 0.4 | Keskeisen osan kertomusta muodostaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma (DAS) Euroopan unionin tilien luotettavuudesta ja toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (josta kertomuksessa käytetään ilmaisua ”toimien sääntöjenmukaisuus”). Tarkastuslausuma esitetään kertomuksen alussa. Suurin osa tässä kertomuksessa esitetystä aineistosta liittyy tarkastuslausuman perustaksi toimitettuun tarkastustyöhön. |
| --- | --- |

0.4

Keskeisen osan kertomusta muodostaa tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma (DAS) Euroopan unionin tilien luotettavuudesta ja toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (josta kertomuksessa käytetään ilmaisua ”toimien sääntöjenmukaisuus”). Tarkastuslausuma esitetään kertomuksen alussa. Suurin osa tässä kertomuksessa esitetystä aineistosta liittyy tarkastuslausuman perustaksi toimitettuun tarkastustyöhön.

| 0.5 | Kertomus koostuu seuraavista osista (2):






  — | Ensimmäisessä luvussa esitetään yleiskatsaus havainnoista: yhteenveto tilien luotettavuutta sekä toimien sääntöjenmukaisuutta koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen keskeisistä tuloksista ja analyysi valvontajärjestelmien oikaisukapasiteetista. |
| --- | --- | --- |

0.5

Kertomus koostuu seuraavista osista (2):

—

Ensimmäisessä luvussa esitetään yleiskatsaus havainnoista: yhteenveto tilien luotettavuutta sekä toimien sääntöjenmukaisuutta koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen keskeisistä tuloksista ja analyysi valvontajärjestelmien oikaisukapasiteetista.

| — | Lukuihin 2–9 sisältyvissä erityisarvioissa esitetään yksityiskohtaiset tarkastushavainnot EU:n tuloista ja menoista. Luku 2 käsittelee EU:n talousarvion tuloja; luvut 3–9 käsittelevät seitsemää toimintalohkoryhmää, joiden puitteissa EU:n talousarviomenot myönnetään ja kirjataan. Kyseiset toimintalohkoryhmät vastaavat pitkälti kauden 2007–2013 rahoituskehyksen otsakkeita, jotka ilmentävät EU:n laajoja monivuotisia menosuunnitelmia. |
| --- | --- |

—

Lukuihin 2–9 sisältyvissä erityisarvioissa esitetään yksityiskohtaiset tarkastushavainnot EU:n tuloista ja menoista. Luku 2 käsittelee EU:n talousarvion tuloja; luvut 3–9 käsittelevät seitsemää toimintalohkoryhmää, joiden puitteissa EU:n talousarviomenot myönnetään ja kirjataan. Kyseiset toimintalohkoryhmät vastaavat pitkälti kauden 2007–2013 rahoituskehyksen otsakkeita, jotka ilmentävät EU:n laajoja monivuotisia menosuunnitelmia.

| 0.6 | Erityisarviot perustuvat pääasiassa tilintarkastustuomioistuimen toimittamista tapahtumien sääntöjenmukaisuuden tarkastuksista saatuihin tuloksiin, tulojen ja menojen hallinnointiin käytettävien keskeisten valvontajärjestelmien vaikuttavuuden arviointiin sekä komission johdon antamien tietojen luotettavuuden arviointiin. |
| --- | --- |

0.6

Erityisarviot perustuvat pääasiassa tilintarkastustuomioistuimen toimittamista tapahtumien sääntöjenmukaisuuden tarkastuksista saatuihin tuloksiin, tulojen ja menojen hallinnointiin käytettävien keskeisten valvontajärjestelmien vaikuttavuuden arviointiin sekä komission johdon antamien tietojen luotettavuuden arviointiin.

| 0.7 | Komission – tai tarvittaessa muiden EU:n toimielinten ja elinten – vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin on liitetty tähän kertomukseen. Tilintarkastustuomioistuin ottaa aina huomioon havaintoja ja päätelmiä esittäessään tarkastuskohteen vastaukset. EU:n ulkoisena riippumattomana tarkastajana tilintarkastustuomioistuimen vastuualueeseen kuuluu raportoida havainnoistaan ja tehdä niihin perustuvia päätelmiä ja tällä tavoin esittää puolueeton arvio tilien luotettavuudesta sekä toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

0.7

Komission – tai tarvittaessa muiden EU:n toimielinten ja elinten – vastaukset tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin on liitetty tähän kertomukseen. Tilintarkastustuomioistuin ottaa aina huomioon havaintoja ja päätelmiä esittäessään tarkastuskohteen vastaukset. EU:n ulkoisena riippumattomana tarkastajana tilintarkastustuomioistuimen vastuualueeseen kuuluu raportoida havainnoistaan ja tehdä niihin perustuvia päätelmiä ja tällä tavoin esittää puolueeton arvio tilien luotettavuudesta sekä toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  Yksityiskohtaisia tietoja varainhoitovuoden 2009 talousarvion toteuttamisesta esitetään varainhoitovuotta 2009 koskevan Euroopan unionin tilinpäätöksen niteessä II B sekä komission budjettipääosaston asiakirjassa ”Selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta – varainhoitovuosi 2009” (Report on budgetary and financial management – financial year 2009). Yksityiskohtaisia lukuja esitetään myös tämän vuosikertomuksen
  liitteessä I
  .

(2)  Tämän varainhoitovuoden vuosikertomuksen rakennetta on muutettu. Aikaisempien vuosien (sisäistä valvontaa käsittelevä) toinen ja (budjettihallintoa käsittelevä) kolmas luku eivät sisälly varainhoitovuoden 2009 vuosikertomukseen; komission sisäistä valvontaa koskevat huomautukset on sisällytetty erityisarvioihin.

---

ENSIMMÄINEN LUKU

Tarkastuslausuma ja lausuman perustana olevat tiedot

SISÄLLYS

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma Euroopan parlamentille ja neuvostolle – riippumattoman tarkastajan kertomus

Lausuma tilien luotettavuudesta

Lausuma tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta

Yleiskatsaus tarkastustuloksiin

Johdanto

Tilien luotettavuus

Taustatietoja

Varainhoitovuotta 2009 koskevat tarkastushavainnot

Toimien sääntöjenmukaisuus ja järjestelmien vaikuttavuus

Tarkastuslausuman (DAS) yhteydessä esitettävien erityisarvioiden rakenne

Varainhoitovuotta 2009 koskevat havainnot

Vertailu aiempien vuosien tuloksiin

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat

Komission yhteenvetokertomus

Takaisinperintä- ja oikaisumekanismit

Johdanto

Komission varainhoitovuoden 2009 tilinpäätöksen yhteydessä antamat tiedot

Valvontajärjestelmien oikaisukapasiteettia koskeva päätelmä

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS |
| --- |
| | | (1)
   (2) |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE – RIIPPUMATTOMAN TARKASTAJAN KERTOMUS

(1)
   (2)

| | |
| --- | --- |

(3)










   (4)
   (5)
   (6)

| | (3) | (4)
   (5)
   (6) |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

(7)





























































  9. syyskuuta 2010

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| | (7) |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

presidentti

| Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG |

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBURG

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

YLEISKATSAUS TARKASTUSTULOKSIIN

Johdanto

| 1.1 | Tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (DAS-tarkastuslausuma) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan nojalla. Kyseisen perussopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin voi täydentää lausumaa jokaista EU:n keskeistä toiminta-alaa koskevilla erityisarvioilla. |
| --- | --- |

1.1

Tilintarkastustuomioistuin antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (DAS-tarkastuslausuma) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan nojalla. Kyseisen perussopimuksen mukaan tilintarkastustuomioistuin voi täydentää lausumaa jokaista EU:n keskeistä toiminta-alaa koskevilla erityisarvioilla.

| 1.2 | Euroopan unionin tilien luotettavuuteen liittyvällä tarkastustyöllä pyritään saamaan riittävästi todentavaa aineistoa, jonka perusteella on mahdollista päätellä, kuinka asianmukaisesti tulot, menot, varat ja velat on kirjattu ja antaako tilinpäätös riittävän kuvan unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2009 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta (ks. kohdat 1.6–1.20). |
| --- | --- |

1.2

Euroopan unionin tilien luotettavuuteen liittyvällä tarkastustyöllä pyritään saamaan riittävästi todentavaa aineistoa, jonka perusteella on mahdollista päätellä, kuinka asianmukaisesti tulot, menot, varat ja velat on kirjattu ja antaako tilinpäätös riittävän kuvan unionin taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2009 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta (ks. kohdat 1.6–1.20).

| 1.3 | Vuoden 2009 tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen (eli sääntöjenmukaisuuteen) liittyvän tarkastustyön tavoitteena on koota riittävästi suoraa tai epäsuoraa todentavaa aineistoa, jonka perusteella tilintarkastustuomioistuin voi antaa lausuman siitä, ovatko tilien perustana olevat toimet säännösten ja sopimusmääräysten mukaiset ja oikein laskettu (yleiset näkökohdat on esitetty kohdissa 1.21–1.25 ja yksityiskohtaisemmat tiedot luvuissa 2–9). |
| --- | --- |

1.3

Vuoden 2009 tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen (eli sääntöjenmukaisuuteen) liittyvän tarkastustyön tavoitteena on koota riittävästi suoraa tai epäsuoraa todentavaa aineistoa, jonka perusteella tilintarkastustuomioistuin voi antaa lausuman siitä, ovatko tilien perustana olevat toimet säännösten ja sopimusmääräysten mukaiset ja oikein laskettu (yleiset näkökohdat on esitetty kohdissa 1.21–1.25 ja yksityiskohtaisemmat tiedot luvuissa 2–9).

| 1.4 | Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission johdon antamien tietojen – komission pääjohtajien lausumien ja komission pääosastojen vuotuisten toimintakertomusten sekä niihin liittyvän yhteenvetokertomuksen – luotettavuuden. Tarkoituksena oli selvittää, annetaanko niissä oikea ja riittävä kuva varainhoidon laadusta, ja etenkin tutkia, ovatko niissä esitetyt varaumat kattavia ja riittäviä (ks. kohdat 1.27 ja 1.28 sekä otsake ”Komission johdon antamien tietojen luotettavuus” luvuissa 2–9). |
| --- | --- |

1.4

Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission johdon antamien tietojen – komission pääjohtajien lausumien ja komission pääosastojen vuotuisten toimintakertomusten sekä niihin liittyvän yhteenvetokertomuksen – luotettavuuden. Tarkoituksena oli selvittää, annetaanko niissä oikea ja riittävä kuva varainhoidon laadusta, ja etenkin tutkia, ovatko niissä esitetyt varaumat kattavia ja riittäviä (ks. kohdat 1.27 ja 1.28 sekä otsake ”Komission johdon antamien tietojen luotettavuus” luvuissa 2–9).

| 1.5 | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki, miten takaisinperintää ja rahoitusoikaisuja toteutetaan ja miten niistä raportoidaan (ks. kohdat 1.32–1.50). |
| --- | --- |

1.5

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki, miten takaisinperintää ja rahoitusoikaisuja toteutetaan ja miten niistä raportoidaan (ks. kohdat 1.32–1.50).

Tilien luotettavuus

Taustatietoja

| 1.6 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti varainhoitovuoden 2009 tilinpäätöksen, jonka komission tilinpitäjä on laatinut ja komissio hyväksynyt 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti (8) ja jonka tilintarkastustuomioistuin vastaanotti 23. heinäkuuta 2010. Tilinpäätös koostuu ”konsolidoidusta tilinpäätöksestä” sekä ”talousarvion toteuttamista koskevasta konsolidoidusta selvityksestä”. ”Konsolidoitu tilinpäätös” sisältää muun muassa taseen, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat, sekä tuloslaskelman. ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” kattaa puolestaan varainhoitovuoden tulot ja menot. |
| --- | --- |

1.6

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti varainhoitovuoden 2009 tilinpäätöksen, jonka komission tilinpitäjä on laatinut ja komissio hyväksynyt 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun varainhoitoasetuksen 129 artiklan mukaisesti (8) ja jonka tilintarkastustuomioistuin vastaanotti 23. heinäkuuta 2010. Tilinpäätös koostuu ”konsolidoidusta tilinpäätöksestä” sekä ”talousarvion toteuttamista koskevasta konsolidoidusta selvityksestä”. ”Konsolidoitu tilinpäätös” sisältää muun muassa taseen, josta käyvät ilmi varainhoitovuoden lopussa olleet varat ja velat, sekä tuloslaskelman. ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” kattaa puolestaan varainhoitovuoden tulot ja menot.

Varainhoitovuotta 2009 koskevat tarkastushavainnot

| 1.7 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastustyönsä perusteella, että konsolidoidussa tilinpäätöksessä ei esiinny olennaisesti virheellisiä tietoja. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa kuitenkin kiinnittämään huomiota seuraaviin seikkoihin, joista se raportoi myös vuonna 2008 ja sitä edeltävinä vuosina: |
| --- | --- |

1.7

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi tarkastustyönsä perusteella, että konsolidoidussa tilinpäätöksessä ei esiinny olennaisesti virheellisiä tietoja. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa kuitenkin kiinnittämään huomiota seuraaviin seikkoihin, joista se raportoi myös vuonna 2008 ja sitä edeltävinä vuosina:

| 1.7 | Komissio on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuimen arvio tilien luotettavuudesta on edelleen myönteinen. |
| --- | --- |

1.7

| — | tiettyjen organisaatioiden, joiden tilinpäätös konsolidoidaan komission tilinpäätökseen, tilinpitäjät eivät olleet toimittaneet vahvistuskirjeitä lainkaan tai vahvistuskirjeet olivat epätäydellisiä (ks. kohta 1.8) |
| --- | --- |

—

tiettyjen organisaatioiden, joiden tilinpäätös konsolidoidaan komission tilinpäätökseen, tilinpitäjät eivät olleet toimittaneet vahvistuskirjeitä lainkaan tai vahvistuskirjeet olivat epätäydellisiä (ks. kohta 1.8)

| — | komission tilinpitäjän yksilöimät paikalliset varainhoitojärjestelmät (ks. kohdat 1.9 ja 1.10) |
| --- | --- |

—

komission tilinpitäjän yksilöimät paikalliset varainhoitojärjestelmät (ks. kohdat 1.9 ja 1.10)

| — | ennakkomaksujen ja muiden lyhytaikaisten velkojen käsittely varainhoitovuoden mittaan sekä jaksotusmenettelyn yhteydessä (ks. kohdat 1.11–1.13) |
| --- | --- |

—

ennakkomaksujen ja muiden lyhytaikaisten velkojen käsittely varainhoitovuoden mittaan sekä jaksotusmenettelyn yhteydessä (ks. kohdat 1.11–1.13)

| — | sääntöjenvastaisuuksista johtuvia takaisinperintätoimia koskevien tietojen esittäminen (ks. kohdat 1.14–1.19). |
| --- | --- |

—

sääntöjenvastaisuuksista johtuvia takaisinperintätoimia koskevien tietojen esittäminen (ks. kohdat 1.14–1.19).

| — | Komissio on edistynyt tällä alueella ja haluaa korostaa parannuksia, joita näihin tietoihin on varainhoitovuoden 2009 tileissä tehty. Liitetietoa 6 on parannettu ja laajennettu niin, että se antaa kattavampaa tietoa kaikista takaisinperintäprosessin osa-alueista. |
| --- | --- |

—

Tilinpitäjän vahvistuskirje

| 1.8 | Komission tilinpitäjä korosti konsolidoitua tilinpäätöstä koskevassa vahvistuskirjeessä sitä, että kolmen konsolidoidun yhteisön tilinpitäjät eivät olleet toimittaneet vahvistusta tai he olivat toimittaneet mukautetun vahvistuskirjeen. Etenkin kirjanpitojärjestelmien ja paikallisten järjestelmien hyväksymistä koskevat vaaditut tiedot puuttuivat (9). |
| --- | --- |

1.8

Komission tilinpitäjä korosti konsolidoitua tilinpäätöstä koskevassa vahvistuskirjeessä sitä, että kolmen konsolidoidun yhteisön tilinpitäjät eivät olleet toimittaneet vahvistusta tai he olivat toimittaneet mukautetun vahvistuskirjeen. Etenkin kirjanpitojärjestelmien ja paikallisten järjestelmien hyväksymistä koskevat vaaditut tiedot puuttuivat (9).

| 1.8 | Komissio huomauttaa, että yhteensä neljästäkymmenestä valvonnan kohteena olleesta yhteisöstä ainoastaan kolme ei toimittanut kaikkia vaadittuja tietoja saatekirjeessä, jonka ne olivat lähettäneet tilintarkastustuomioistuimeen. Tämä osoittaa merkittävää parannusta edellisvuoteen verrattuna. |
| --- | --- |

1.8

Paikallisten varainhoitojärjestelmien hyväksyminen
   (10)

| 1.9 | Väliaikaistilien hallinnointia ja varoihin sovellettavia kirjanpitomenettelyjä koskevien jatkuvien ongelmien vuoksi komission tilinpitäjä ei edelleenkään voinut hyväksyä kahden pääosaston (11) paikallisia järjestelmiä. |
| --- | --- |

1.9

Väliaikaistilien hallinnointia ja varoihin sovellettavia kirjanpitomenettelyjä koskevien jatkuvien ongelmien vuoksi komission tilinpitäjä ei edelleenkään voinut hyväksyä kahden pääosaston (11) paikallisia järjestelmiä.

| 1.9 | Molemmat pääosastot, RELEX ja JLS, edistyivät todettujen puutteiden käsittelyssä tasaisesti vuonna 2009. Tilinpitäjä vaatii jatkossa, että edistystä tapahtuu edelleen kohti paikallisten järjestelmien täyttä hyväksymistä. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Useimmat tilinpitäjän aiempina vuosina esittämistä suosituksista on pantu täytäntöön. Jäljellä olevilla seikoilla ei ollut olennaista vaikutusta varainhoitovuoden 2009 tilien luotettavuuteen. Etenkin seuraaviin seikkoihin liittyy kuitenkin näkökohtia, jotka ovat luonteeltaan ja merkitykseltään sellaisia, että komission olisi myös jatkossa kiinnitettävä niihin huomiota: jaksotusmenettelyjen tietyt osa-alueet, ennakkomaksujen selvittäminen ja kirjaaminen, tapahtumien kirjaaminen oikea-aikaisesti sekä tietojen yhdenmukaisuus paikallisten järjestelmien ja ABAC-järjestelmän välillä. |
| --- | --- |

1.10

Useimmat tilinpitäjän aiempina vuosina esittämistä suosituksista on pantu täytäntöön. Jäljellä olevilla seikoilla ei ollut olennaista vaikutusta varainhoitovuoden 2009 tilien luotettavuuteen. Etenkin seuraaviin seikkoihin liittyy kuitenkin näkökohtia, jotka ovat luonteeltaan ja merkitykseltään sellaisia, että komission olisi myös jatkossa kiinnitettävä niihin huomiota: jaksotusmenettelyjen tietyt osa-alueet, ennakkomaksujen selvittäminen ja kirjaaminen, tapahtumien kirjaaminen oikea-aikaisesti sekä tietojen yhdenmukaisuus paikallisten järjestelmien ja ABAC-järjestelmän välillä.

Ennakkomaksut, muut lyhytaikaiset velat ja jaksotusmenettelyt

| 1.11 | Tilintarkastustuomioistuin poimi tarkastettavakseen edustavat otokset ennakkomaksuista (48 827 miljoonaa euroa tilikauden päättämisen jälkeen) ja laskuista/menoilmoituksista (noin 15 260 miljoonaa euroa). Se havaitsi kirjanpidossa virheitä, joiden taloudellinen vaikutus ei kaiken kaikkiaan ole olennainen mutta joita esiintyy usein. Näin ollen on tärkeää, että peruskirjanpitotietojen oikeellisuutta edelleen parannetaan tietyissä pääosastoissa. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä: |
| --- | --- |

1.11

Tilintarkastustuomioistuin poimi tarkastettavakseen edustavat otokset ennakkomaksuista (48 827 miljoonaa euroa tilikauden päättämisen jälkeen) ja laskuista/menoilmoituksista (noin 15 260 miljoonaa euroa). Se havaitsi kirjanpidossa virheitä, joiden taloudellinen vaikutus ei kaiken kaikkiaan ole olennainen mutta joita esiintyy usein. Näin ollen on tärkeää, että peruskirjanpitotietojen oikeellisuutta edelleen parannetaan tietyissä pääosastoissa. Useimmin esiintyi seuraavanlaisia virheitä:

| 1.11 | Komissio panee merkille, että tilintarkastustuomioistuin totesi, ettei tileihin vaikuttavia olennaisia virheitä tileistä poimittujen otosten perusteella ollut. Se jatkaa työtään kirjanpitotietojen tarkkuuden parantamiseksi käynnissä olevien toimien, kuten kirjanpidon laatuhankkeen ja paikallisten järjestelmien hyväksymisen, kautta. |
| --- | --- |

1.11

| — | kirjaus puuttui tai oli tehty kahdesti |
| --- | --- |

—

kirjaus puuttui tai oli tehty kahdesti

| — | kirjattu määrä oli virheellinen |
| --- | --- |

—

kirjattu määrä oli virheellinen

| — | tapahtuma oli kirjattu väärälle tilille. |
| --- | --- |

—

tapahtuma oli kirjattu väärälle tilille.

| 1.12 | Ennakkomaksujen kirjaamisen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi seuraavanlaisia ongelmia: |
| --- | --- |

1.12

Ennakkomaksujen kirjaamisen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi seuraavanlaisia ongelmia:

1.12

| — | Jäljellä olevia ennakkomaksuja ei aina selvitetä oikein. Useita ennakkomaksuja ei selvitetty lainkaan tai kuitattu määrä oli virheellinen. Tämän vuoksi ennakkomaksujen saldo vuoden lopussa oli esitetty liian suurena, vaikkakin epäolennaisessa määrin. |
| --- | --- |

—

Jäljellä olevia ennakkomaksuja ei aina selvitetä oikein. Useita ennakkomaksuja ei selvitetty lainkaan tai kuitattu määrä oli virheellinen. Tämän vuoksi ennakkomaksujen saldo vuoden lopussa oli esitetty liian suurena, vaikkakin epäolennaisessa määrin.

| — | Komissio analysoi ennakkomaksuja koskevan tilanteen eri yksiköissä ja toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimia. |
| --- | --- |

—

| — | Osa tutkimuksen alalla toimivista pääosastoista käyttää jaksotusta laskiessaan likiarvoja (esimerkiksi prorata temporis -menetelmää) sen sijaan, että ne prosessoisivat saatavissa olevat tiedot, jotka koskevat edistymistä ja aiheutuneita kuluja, ja selvittäisivät asianomaiset ennakkomaksut näiden tietojen perusteella. |
| --- | --- |

—

Osa tutkimuksen alalla toimivista pääosastoista käyttää jaksotusta laskiessaan likiarvoja (esimerkiksi prorata temporis -menetelmää) sen sijaan, että ne prosessoisivat saatavissa olevat tiedot, jotka koskevat edistymistä ja aiheutuneita kuluja, ja selvittäisivät asianomaiset ennakkomaksut näiden tietojen perusteella.

| — | Komissio myöntää, että tällä alueella on tehtävä parannuksia. Ongelmaa käsitellään jo sellaisilla hankkeilla kuin kirjanpidon laatuohjelma ja muut keskeiset kirjanpitoyksikön ohjaus- ja valvontatoimenpiteet. |
| --- | --- |

—

| 1.13 | Eräät pääosastot eivät noudattaneet vaatimusta, jonka mukaan laskut/menoilmoitukset on kirjattava viiden työpäivän kuluessa (12) niiden vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

1.13

Eräät pääosastot eivät noudattaneet vaatimusta, jonka mukaan laskut/menoilmoitukset on kirjattava viiden työpäivän kuluessa (12) niiden vastaanottamisesta.

| 1.13 | Pääosastot ovat toteuttaneet tarvittavat toimet vähentääkseen viivästyksiä, ja parannuksia on todettu. Viivästyksiä laskujen/menoilmoitusten kirjaamisessa käsitellään osana kirjanpidon laatuhanketta. |
| --- | --- |

1.13

Takaisinperintää ja rahoitusoikaisuja koskevien tietojen esittäminen

| 1.14 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoittaa, että komission eri yksiköt raportoivat rahoitusoikaisuista ja takaisin perityistä määristä hyvin eri tavoin (ks. myös kohdat 1.37–1.50). |
| --- | --- |

1.14

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoittaa, että komission eri yksiköt raportoivat rahoitusoikaisuista ja takaisin perityistä määristä hyvin eri tavoin (ks. myös kohdat 1.37–1.50).

| 1.14 | Komissio viittaa vastauksiin, jotka se on antanut tähän asiaan kohdissa 1.38–1.50. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Eräät yksiköt esittävät tekeillä olevia rahoitusoikaisuja koskevat luvut vasta, kun lopullinen kannanotto on laadittu, kun taas toiset yksiköt perustavat laskelmansa tilastollisiin arvioihin, joissa on ekstrapoloitu aikaisemmat kokemukset ja joihin sisältyvät jopa sellaisia määriä koskevat oikaisut, joiden osalta tarkastamis- ja hyväksymismenettely ei ole vielä alkanut. |
| --- | --- |

1.15

Eräät yksiköt esittävät tekeillä olevia rahoitusoikaisuja koskevat luvut vasta, kun lopullinen kannanotto on laadittu, kun taas toiset yksiköt perustavat laskelmansa tilastollisiin arvioihin, joissa on ekstrapoloitu aikaisemmat kokemukset ja joihin sisältyvät jopa sellaisia määriä koskevat oikaisut, joiden osalta tarkastamis- ja hyväksymismenettely ei ole vielä alkanut.

| 1.15 | Kaikki takaisinperintää koskevat tiedot ovat nyt samassa kohdassa, konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 6. Tarkempia tietoja on kohdassa ”Tekeillä olevat oikaisut”. Kirjanpitokäytäntöjen ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden mukaisesti komissio voi käyttää arvioita vuosittaisen tilinpäätöksen laadinnassa. Tämä koskee sellaisten menojen määrää, jotka myöhemmillä sääntöjenmukaisuutta koskevilla päätöksillä suljetaan todennäköisesti EU-rahoituksen ulkopuolelle. Arviossa otetaan huomioon luotettavin käytettävissä oleva tieto. Koska osa korjauksista ratkaistaan sen varainhoitovuoden perusteella, jona kulut ovat syntyneet, on mahdollista laskea päättyneen varainhoitovuoden korjausten keskiarvo ja ekstrapoloida tämä prosenttiosuus uudempiin varainhoitovuosiin, joiden osalta tarkastukset ovat vielä kesken.

  Tämän arvion luotettavuus arvioidaan vertailemalla sitä aiempia vuosia koskevien tekeillä olevien oikaisujen määriin, jos tämä tieto on käytettävissä. |
| --- | --- |

1.15

Tämän arvion luotettavuus arvioidaan vertailemalla sitä aiempia vuosia koskevien tekeillä olevien oikaisujen määriin, jos tämä tieto on käytettävissä.

| 1.16 | Jäsenvaltioiden toimittamat rahoitusoikaisuja (peruutukset ja takaisinperintä) koskevat tiedot, jotka koskevat koheesiopolitiikkaa ja jotka esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa nro 6, eivät ole vielä kattavia ja luotettavia (ks. myös kohta 4.31). |
| --- | --- |

1.16

Jäsenvaltioiden toimittamat rahoitusoikaisuja (peruutukset ja takaisinperintä) koskevat tiedot, jotka koskevat koheesiopolitiikkaa ja jotka esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa nro 6, eivät ole vielä kattavia ja luotettavia (ks. myös kohta 4.31).

| 1.16 | Vuotta 2009 koskevat tiedot, jotka jäsenvaltiot toimittivat komissiolle vuoden 2010 alkupuoliskolla, sisältyvät konsolidoidun tilinpäätöksen liitetietoon 6. Komission paikan päällä tekemät jäsenvaltioiden tietojen tarkastukset osoittivat, etteivät tietojen tallennus- ja ilmoitusjärjestelmät ole kaikissa jäsenvaltioissa vielä täysin luotettavia (ks. myös vastaukset kohtiin 1.34 ja 1.36). Komissio seuraa mahdollisia epäjohdonmukaisuuksia näissä tiedoissa ja antaa jäsenvaltioille parannussuosituksia.

  Komissio viittaa myös kohtaan 4.31 antamaansa vastaukseen. |
| --- | --- |

1.16

Komissio viittaa myös kohtaan 4.31 antamaansa vastaukseen.

| 1.17 | Tilintarkastustuomioistuin tutki todentamisviranomaisten työtä ja perehtyi vastaavaan komission analyysiin. Tämän perusteella tilintarkastustuomioistuin toistaa epäilevänsä jäsenvaltioista tulevien saatavien luotettavuutta maatalouden alalla (Euroopan maatalouden tukirahaston saatavatilit) (13) (ks. kohta 3.54). |
| --- | --- |

1.17

Tilintarkastustuomioistuin tutki todentamisviranomaisten työtä ja perehtyi vastaavaan komission analyysiin. Tämän perusteella tilintarkastustuomioistuin toistaa epäilevänsä jäsenvaltioista tulevien saatavien luotettavuutta maatalouden alalla (Euroopan maatalouden tukirahaston saatavatilit) (13) (ks. kohta 3.54).

| 1.17 | Komissio sai tilintarkastajilta (riippumattomilta ammattimaisilta tilintarkastustoimistoilta) luotettavaa tietoa velallisista tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä ja kirjanpitoa varten. Komissio on ehdottanut varainhoitovuoden 2009 osalta oikaisuja yhteensä 14,8 miljoonan euron arvosta: nämä perustuvat arvioon, jonka komissio on tehnyt tilintarkastajien toteamista virheistä. Löydettyjä rahoitusvirheitä seurataan normaalin tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

1.17

| 1.18 | Vaikka tilinpäätöksen liitetiedoista käy ilmi, että komission yksiköt tai jäsenvaltiot tekevät todennäköisesti joihinkin maksuihin myöhemmin oikaisuja, liitetiedoissa ei edelleenkään ole eritelty, mihin määriin ja menoaloihin saatetaan kohdistaa lisätarkastuksia ja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä (14). |
| --- | --- |

1.18

Vaikka tilinpäätöksen liitetiedoista käy ilmi, että komission yksiköt tai jäsenvaltiot tekevät todennäköisesti joihinkin maksuihin myöhemmin oikaisuja, liitetiedoissa ei edelleenkään ole eritelty, mihin määriin ja menoaloihin saatetaan kohdistaa lisätarkastuksia ja tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä (14).

| 1.18 | Varainhoitoasetuksen mukaan komissio voi suorittaa kaikkiin menoihin kohdistuvia tarkastuksia useita vuosia sen varainhoitovuoden jälkeen, jona meno on tosiasiallisesti syntynyt. Tilinpäätöksessä ei tulisi kuitenkaan antaa ymmärtää, että tulevien vuosien tarkastusten vuoksi kaikki kyseessä olevat menot ovat vielä hyväksymättä. Muussa tapauksessa kaikkia budjettimenoja pidettäisiin alustavina jälkitarkastukseen asti tai siihen saakka, kunnes mainittu määräaika on kulunut. Jos mahdolliset takaisinperittävät määrät ovat määritettävissä, ne ilmoitetaan konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 6.

  Maataloudessa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös tehdään noin kuusi kuukautta kyseisen varainhoitovuoden päättymisen jälkeen: siinä komissio määrittää niiden menojen määrän, jotka on hyväksytty maksettaviksi kyseisen vuoden EU:n talousarviosta. Tämän tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen asemaa ei tee kyseenalaiseksi se, että jäsenvaltiot voivat myöhemmin vaatia siihen rahoitusoikaisuja sääntöjenmukaisuutta koskevilla päätöksillä. Sellaisten menojen määrä, joilta EU-rahoitus tällaisilla myöhemmillä sääntöjenmukaisuutta koskevilla päätöksillä todennäköisesti evätään, ilmoitetaan tilinpäätöksen liitetiedossa. |
| --- | --- |

1.18

Maataloudessa tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskeva päätös tehdään noin kuusi kuukautta kyseisen varainhoitovuoden päättymisen jälkeen: siinä komissio määrittää niiden menojen määrän, jotka on hyväksytty maksettaviksi kyseisen vuoden EU:n talousarviosta. Tämän tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen asemaa ei tee kyseenalaiseksi se, että jäsenvaltiot voivat myöhemmin vaatia siihen rahoitusoikaisuja sääntöjenmukaisuutta koskevilla päätöksillä. Sellaisten menojen määrä, joilta EU-rahoitus tällaisilla myöhemmillä sääntöjenmukaisuutta koskevilla päätöksillä todennäköisesti evätään, ilmoitetaan tilinpäätöksen liitetiedossa.

| 1.19 | Kun otetaan huomioon, että takaisinperintä- ja rahoitusoikaisumekanismit ovat monimutkaisia, että mekanismien avulla käsiteltävät osatekijät ovat luonteeltaan hyvin erilaisia ja että tiedot on esitettävä avoimella ja yhdenmukaisella tavalla (ks. myös kohdat 1.37–1.50), komission olisi parannettava tilinpäätösraportointia koskevia suuntaviivojaan tuottojen kirjaamisen ja ehdollisten varojen osalta, jotta on mahdollista antaa määräykset tietojen kirjaamisesta ja esittämisestä tilinpäätöksessä. |
| --- | --- |

1.19

Kun otetaan huomioon, että takaisinperintä- ja rahoitusoikaisumekanismit ovat monimutkaisia, että mekanismien avulla käsiteltävät osatekijät ovat luonteeltaan hyvin erilaisia ja että tiedot on esitettävä avoimella ja yhdenmukaisella tavalla (ks. myös kohdat 1.37–1.50), komission olisi parannettava tilinpäätösraportointia koskevia suuntaviivojaan tuottojen kirjaamisen ja ehdollisten varojen osalta, jotta on mahdollista antaa määräykset tietojen kirjaamisesta ja esittämisestä tilinpäätöksessä.

| 1.19 | Komissio noudattaa kirjanpitosäännöissään, erityisesti säännöissä 2, 4 ja 10, esitettyjä ilmoitusvaatimuksia.

  Kansainvälisissä standardeissa ei ole yleistä ohjeistusta näiden erityisten, muuta kuin tilinpäätöstä koskevien ilmoitusten tekemisestä. Kun otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, on kuitenkin todettava, että komissio on parantanut näiden tietojen esittämistä. |
| --- | --- |

1.19

Kansainvälisissä standardeissa ei ole yleistä ohjeistusta näiden erityisten, muuta kuin tilinpäätöstä koskevien ilmoitusten tekemisestä. Kun otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset, on kuitenkin todettava, että komissio on parantanut näiden tietojen esittämistä.

Galileon omaisuuden siirto

| 1.20 | Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisen asetuksen (15) nojalla kaikki Galileo-ohjelman yhteydessä luotu, kehitetty tai hankittu omaisuus siirrettiin laillisesti unionin omistukseen heinäkuussa 2008. Kaikkia siirtojärjestelyjä ei ole kuitenkaan vielä pantu täytäntöön. Kaikkia toistaiseksi aiheutuneita menoja (noin 2 000 miljoonaa euroa) käsitellään tutkimusmenoina. Sillä ei ole vaikutusta vuoden 2009 taseeseen, mutta komission olisi myös jatkossa pyrittävä varmistamaan, että kaikki tarvittavat tiedot ovat saatavilla silloin, kun siirto tapahtuu, jotta omaisuus voidaan suojata tehokkaasti. |
| --- | --- |

1.20

Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisen asetuksen (15) nojalla kaikki Galileo-ohjelman yhteydessä luotu, kehitetty tai hankittu omaisuus siirrettiin laillisesti unionin omistukseen heinäkuussa 2008. Kaikkia siirtojärjestelyjä ei ole kuitenkaan vielä pantu täytäntöön. Kaikkia toistaiseksi aiheutuneita menoja (noin 2 000 miljoonaa euroa) käsitellään tutkimusmenoina. Sillä ei ole vaikutusta vuoden 2009 taseeseen, mutta komission olisi myös jatkossa pyrittävä varmistamaan, että kaikki tarvittavat tiedot ovat saatavilla silloin, kun siirto tapahtuu, jotta omaisuus voidaan suojata tehokkaasti.

| 1.20 | Luotujen omaisuuserien siirtoja ei ole suunnitteilla ennen kiertoradalla suoritettavaa validointia koskevaa vaihetta, jonka odotetaan toteutuvan vuoden 2012 aikana. Komissio tekee jo läheistä yhteistyötä Euroopan avaruusjärjestön ESAn kanssa varmistaakseen, että tällaisen siirron tapahtuessa kaikki tarvittavat kirjanpitotiedot ja tekniset tiedot ovat käytettävissä sujuvan luovutuksen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

1.20

Toimien sääntöjenmukaisuus ja järjestelmien vaikuttavuus

Tarkastuslausuman (DAS) yhteydessä esitettävien erityisarvioiden rakenne

| 1.21 | Tilintarkastustuomioistuin esittää erityisarvioita tuloja koskevassa toisessa luvussa sekä toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisia toimintalohkoryhmiä koskevissa luvuissa 3–9 (ks.
  taulukko 1.1
  ). Kaikkiin erityisarvioihin sisältyy toimintalohkoryhmän esittely. Lisäksi erityisarvioissa esitetään havainnot ja päätelmät toimien sääntöjenmukaisuudesta, järjestelmien vaikuttavuudesta sekä komission johdon antamien tietojen luotettavuudesta. Erityisarvioissa esitetään myös aiempien huomautusten seurantaan liittyviä huomioita. |
| --- | --- |

1.21

Tilintarkastustuomioistuin esittää erityisarvioita tuloja koskevassa toisessa luvussa sekä toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisia toimintalohkoryhmiä koskevissa luvuissa 3–9 (ks.
  taulukko 1.1
  ). Kaikkiin erityisarvioihin sisältyy toimintalohkoryhmän esittely. Lisäksi erityisarvioissa esitetään havainnot ja päätelmät toimien sääntöjenmukaisuudesta, järjestelmien vaikuttavuudesta sekä komission johdon antamien tietojen luotettavuudesta. Erityisarvioissa esitetään myös aiempien huomautusten seurantaan liittyviä huomioita.

Taulukko 1.1 –   Vuonna 2009 toteutuneet menot vuosikertomuksen lukujen mukaisesti jaoteltuina

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Vuoden 2009 budjettinimikkeistön mukaiset pääluokat (päälk) ja osastot (os)
   (33)
  tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen lukujen mukaisesti jaoteltuina | Vuonna 2009 suoritetut maksut
   (34)
   (35) |
| Vuosikertomuksen luku |
| Maatalous ja luonnonvarat | 56 318 |
| Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05)
  Ympäristö (os 07)
  Kalatalous ja meriasiat (os 11)
  Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17) | |
| Koheesiopolitiikan alat | 35 467 |
| Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04)
  Aluepolitiikka (os 13) | |
| Tutkimus, energia ja liikenne | 7 966 |
| Tutkimus (os 08)
  Energia ja liikenne (os 06)
  Tietoyhteiskunta ja viestimet (os 09)
  Suora tutkimustoiminta (os 10) | |
| Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitysyhteistyö ja laajentuminen | 6 596 |
| Ulkosuhteet (os 19)
  Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21)
  Laajentuminen (os 22)
  Humanitaarinen apu (os 23) | |
| Koulutus ja kansalaisuus | 2 153 |
| Koulutus ja kulttuuri (os 15)
  Viestintä (os 16)
  Vapaus, oikeus ja turvallisuus (os 18) | |
| Talous- ja rahoitusasiat | 732 |
| Talous- ja rahoitusasiat (os 01)
  Yritystoiminta (os 02)
  Kilpailu (os 03)
  Sisämarkkinat (os 12)
  Kauppa (os 20) | |
| Hallintomenot | 9 129 |
| Parlamentti (päälk I)
  Neuvosto (päälk II)
  Komissio (päälk III)
  Tuomioistuin (päälk IV)
  Tilintarkastustuomioistuin (päälk V)
  Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI)
  Alueiden komitea (päälk VII)
  Euroopan oikeusasiamies (päälk VIII)
  Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk IX) | |
| Yhteensä | 118 361 |

(miljoonaa euroa)

Vuoden 2009 budjettinimikkeistön mukaiset pääluokat (päälk) ja osastot (os)
   (33)
  tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen lukujen mukaisesti jaoteltuina

Vuonna 2009 suoritetut maksut
   (34)
   (35)

Vuosikertomuksen luku

Maatalous ja luonnonvarat

56 318

Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05)

Ympäristö (os 07)

Kalatalous ja meriasiat (os 11)

Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17)

Koheesiopolitiikan alat

35 467

Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04)

Aluepolitiikka (os 13)

Tutkimus, energia ja liikenne

7 966

Tutkimus (os 08)

Energia ja liikenne (os 06)

Tietoyhteiskunta ja viestimet (os 09)

Suora tutkimustoiminta (os 10)

Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitysyhteistyö ja laajentuminen

6 596

Ulkosuhteet (os 19)

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21)

Laajentuminen (os 22)

Humanitaarinen apu (os 23)

Koulutus ja kansalaisuus

2 153

Koulutus ja kulttuuri (os 15)

Viestintä (os 16)

Vapaus, oikeus ja turvallisuus (os 18)

Talous- ja rahoitusasiat

732

Talous- ja rahoitusasiat (os 01)

Yritystoiminta (os 02)

Kilpailu (os 03)

Sisämarkkinat (os 12)

Kauppa (os 20)

Hallintomenot

9 129

Parlamentti (päälk I)

Neuvosto (päälk II)

Komissio (päälk III)

Tuomioistuin (päälk IV)

Tilintarkastustuomioistuin (päälk V)

Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI)

Alueiden komitea (päälk VII)

Euroopan oikeusasiamies (päälk VIII)

Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk IX)

Yhteensä

118 361

Varainhoitovuotta 2009 koskevat havainnot

| 1.22 | Tulojen (16) (117 285 miljoonaa euroa), kaikkien toimintalohkoryhmien sitoumusten sekä hallintomenojen ja muiden menojen toimintalohkoryhmän maksujen (9 129 miljoonaa euroa) osalta tilintarkastustuomioistuin arvioi, että virheiden taloudellinen vaikutus jää alle kahteen prosenttiin kokonaismääristä (ks.
  taulukko 1.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että näiden alojen valvontajärjestelmät ovat vaikuttavia (ks. myös kohdat 2.33–2.38 ja 9.28–9.29). |
| --- | --- |

1.22

Tulojen (16) (117 285 miljoonaa euroa), kaikkien toimintalohkoryhmien sitoumusten sekä hallintomenojen ja muiden menojen toimintalohkoryhmän maksujen (9 129 miljoonaa euroa) osalta tilintarkastustuomioistuin arvioi, että virheiden taloudellinen vaikutus jää alle kahteen prosenttiin kokonaismääristä (ks.
  taulukko 1.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että näiden alojen valvontajärjestelmät ovat vaikuttavia (ks. myös kohdat 2.33–2.38 ja 9.28–9.29).

| 1.23 | Maatalouden ja luonnonvarojen (56 318 miljoonaa euroa), tutkimuksen, energian ja liikenteen (7 966 miljoonaa euroa), yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen, kehitysyhteistyön ja laajentumisen (6 596 miljoonaa euroa) sekä koulutuksen ja kansalaisuuden (2 153 miljoonaa euroa (17)) toimintalohkoryhmien todennäköisimmäksi virhetasoksi tilintarkastustuomioistuin arvioi 2–5 prosenttia suoritetuista maksuista. Koheesiopolitiikan alojen toimintalohkoryhmän (23 081 miljoonaa euroa todennettuihin menoihin perustuvia korvauksia) todennäköisin virhetaso on kuitenkin yli viisi prosenttia (ks. kohdat 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 ja 7.18 sekä
  taulukko 1.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden toimintalohkoryhmien (18) valvontajärjestelmät ovat osittain vaikuttavia (ks. kohdat 3.71 ja 3.72, 4.36, 5.46–5.48, 6.52 ja 7.19). |
| --- | --- |

1.23

Maatalouden ja luonnonvarojen (56 318 miljoonaa euroa), tutkimuksen, energian ja liikenteen (7 966 miljoonaa euroa), yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen, kehitysyhteistyön ja laajentumisen (6 596 miljoonaa euroa) sekä koulutuksen ja kansalaisuuden (2 153 miljoonaa euroa (17)) toimintalohkoryhmien todennäköisimmäksi virhetasoksi tilintarkastustuomioistuin arvioi 2–5 prosenttia suoritetuista maksuista. Koheesiopolitiikan alojen toimintalohkoryhmän (23 081 miljoonaa euroa todennettuihin menoihin perustuvia korvauksia) todennäköisin virhetaso on kuitenkin yli viisi prosenttia (ks. kohdat 3.70, 4.34, 5.45, 6.51 ja 7.18 sekä
  taulukko 1.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näiden toimintalohkoryhmien (18) valvontajärjestelmät ovat osittain vaikuttavia (ks. kohdat 3.71 ja 3.72, 4.36, 5.46–5.48, 6.52 ja 7.19).

| 1.23 | Maatalouden ja luonnonvarojen osalta komissio katsoo, että virhetaso on tilintarkastustuomioistuimen mainitseman vaihteluvälin alapäässä, mikä vahvistaa aiempien vuosien tulokset. Komissio tuntee tilintarkastustuomioistuimen yksilöimät riskit ja on tarttunut niihin, mikä käy ilmi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotuiseen toimintakertomukseen tehtävistä varaumista.

  Lisäksi sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevilla menettelyillä varmistetaan, että EU:n talousarvioon kohdistuva riski on asianmukaisesti katettu. Koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmän osalta komissio toteaa, että virhetaso on tilien päättämisen osalta hiukan yli 2 prosenttia.


  Välttääkseen ennakkomaksujen kasaantumisen taseeseensa komissio ehdotti toukokuussa 2010, että varainhoitoasetusta tarkistettaisiin sen varmistamiseksi, että ennakot ja välimaksut selvitetään nopeammin.


  Tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän osalta komissio on ilahtunut tilintarkastustuomioistuimen toteamasta myönteisestä kehityksestä virheiden määrän vähenemisessä. Tämä tulos vastaa komission omia havaintoja.


  Yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen, kehitysyhteistyön ja laajentumisen toimintalohkoryhmän osalta komissio pitää myönteisenä tapahtumien ”esiintyvyyden” kasvua, jota tilintarkastustuomioistuin pitää täysin ”sääntöjenmukaisena” (83 %) verrattuna vuosien 2008 ja 2007 lukuihin.


  Koheesiopolitiikan alalla on todettu huomattava virhetason lasku aiempiin vuosiin verrattuna. Virheiden esiintyvyys on myös kolmen viime vuoden aikana vähentynyt tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2007 koskevan vuosikertomuksen 54 prosentista tämän vuoden 36 prosenttiin, kuten tuomioistuimen vuosikertomuksen liitteessä 4.1 todetaan. (Ks. myös vastaukset kohtiin 1.26 ja 4.34.) |
| --- | --- |

1.23

Lisäksi sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevilla menettelyillä varmistetaan, että EU:n talousarvioon kohdistuva riski on asianmukaisesti katettu. Koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmän osalta komissio toteaa, että virhetaso on tilien päättämisen osalta hiukan yli 2 prosenttia.

Välttääkseen ennakkomaksujen kasaantumisen taseeseensa komissio ehdotti toukokuussa 2010, että varainhoitoasetusta tarkistettaisiin sen varmistamiseksi, että ennakot ja välimaksut selvitetään nopeammin.

Tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän osalta komissio on ilahtunut tilintarkastustuomioistuimen toteamasta myönteisestä kehityksestä virheiden määrän vähenemisessä. Tämä tulos vastaa komission omia havaintoja.

Yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen, kehitysyhteistyön ja laajentumisen toimintalohkoryhmän osalta komissio pitää myönteisenä tapahtumien ”esiintyvyyden” kasvua, jota tilintarkastustuomioistuin pitää täysin ”sääntöjenmukaisena” (83 %) verrattuna vuosien 2008 ja 2007 lukuihin.

Koheesiopolitiikan alalla on todettu huomattava virhetason lasku aiempiin vuosiin verrattuna. Virheiden esiintyvyys on myös kolmen viime vuoden aikana vähentynyt tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2007 koskevan vuosikertomuksen 54 prosentista tämän vuoden 36 prosenttiin, kuten tuomioistuimen vuosikertomuksen liitteessä 4.1 todetaan. (Ks. myös vastaukset kohtiin 1.26 ja 4.34.)

| 1.24 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmän (732 miljoonaa euroa) todennäköisin virhetaso on alle kaksi prosenttia maksujen kokonaismäärästä (ks. kohta 8.30 ja
  taulukko 1.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmät ovat osittain vaikuttavia (ks. kohta 8.31). |
| --- | --- |

1.24

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmän (732 miljoonaa euroa) todennäköisin virhetaso on alle kaksi prosenttia maksujen kokonaismäärästä (ks. kohta 8.30 ja
  taulukko 1.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmät ovat osittain vaikuttavia (ks. kohta 8.31).

| 1.25 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että kokonaisuutena katsottuna virhetaso on olennainen maksuissa (tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan todennäköisin virhetaso on 2–5 prosenttia). Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että yleisesti ottaen valvontajärjestelmät ovat osittain vaikuttavia maksujen osalta. |
| --- | --- |

1.25

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että kokonaisuutena katsottuna virhetaso on olennainen maksuissa (tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan todennäköisin virhetaso on 2–5 prosenttia). Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että yleisesti ottaen valvontajärjestelmät ovat osittain vaikuttavia maksujen osalta.

| 1.25 | Komissio on ilahtunut tästä kokonaisarviosta. Se toteaa, että kaikista luvuista yhteensä laskettu kokonaisvirhetaso on pudonnut huomattavasti viime vuosina, vuosi 2009 mukaan luettuna. Komissio jatkaa pyrkimyksiään virheellisten tapahtumien määrän vähentämiseksi. |
| --- | --- |

1.25

Taulukko 1.2 –   Yhteenveto tilien perustana olevien tapahtumien sääntöjenmukaisuuteen liittyvistä havainnoista varainhoitovuodelta 2009

| Erityisarviot | Tulot ja toimintamenot

  (miljoonaa euroa) | Vuosikertomuksen kohdat | Valvontajärjestelmien toiminta | Virhetason vaihteluväli |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tulot | 117 285 | 2.33–2.34 | | |
| Maatalous ja luonnonvarat | 56 318 | 3.71–3.73 | | |
| Koheesiopolitiikan alat | 35 467 | 4.34–4.36 | (36) | (37) |
| Tutkimus, energia ja liikenne | 7 966 | 5.45–5.46 | | |
| Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitysyhteistyö ja laajentuminen | 6 596 | 6.51–6.52 | | |
| Koulutus ja kansalaisuus | 2 153 | 7.18–7.19 | (38) | |
| Talous- ja rahoitusasiat | 732 | 8.30–8.31 | | |
| Hallintomenot ja muut menot | 9 129 | 9.28–9.29 | | |
| Yllä olevassa taulukossa esitetään yhteenveto asianomaisissa luvuissa olevista valvontajärjestelmien yleisarvioista sekä yleiskuva tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten tuloksista. Taulukosta ilmenevät tärkeimmät tekijät, mutta siinä ei ole mahdollista esittää kaikkia relevantteja yksityiskohtia (etenkään valvontajärjestelmien puutteiden ja virhelajien osalta). Yksityiskohtia käsitellään itse kertomuksessa, tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavan perustana olevia menetelmiä koskevassa osiossa (ks.
  liite 1.1
  , kohdat 3–18).

  Värikoodien merkitys:

  Valvontajärjestelmien toiminta | Vaikuttava |
| | Osittain vaikuttava () |
| | Ei vaikuttava |

Erityisarviot

Tulot ja toimintamenot

(miljoonaa euroa)

Vuosikertomuksen kohdat

Valvontajärjestelmien toiminta

Virhetason vaihteluväli

Tulot

117 285

2.33–2.34

Maatalous ja luonnonvarat

56 318

3.71–3.73

Koheesiopolitiikan alat

35 467

4.34–4.36

(36)

(37)

Tutkimus, energia ja liikenne

7 966

5.45–5.46

Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitysyhteistyö ja laajentuminen

6 596

6.51–6.52

Koulutus ja kansalaisuus

2 153

7.18–7.19

(38)

Talous- ja rahoitusasiat

732

8.30–8.31

Hallintomenot ja muut menot

9 129

9.28–9.29

Yllä olevassa taulukossa esitetään yhteenveto asianomaisissa luvuissa olevista valvontajärjestelmien yleisarvioista sekä yleiskuva tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten tuloksista. Taulukosta ilmenevät tärkeimmät tekijät, mutta siinä ei ole mahdollista esittää kaikkia relevantteja yksityiskohtia (etenkään valvontajärjestelmien puutteiden ja virhelajien osalta). Yksityiskohtia käsitellään itse kertomuksessa, tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavan perustana olevia menetelmiä koskevassa osiossa (ks.
  liite 1.1
  , kohdat 3–18).

Värikoodien merkitys:

Valvontajärjestelmien toiminta

Vaikuttava

Osittain vaikuttava ()

Ei vaikuttava

Virhetason vaihteluväli ()

| | Alle 2 prosenttia (alle olennaisuusrajan) |
| --- | --- |
| | 2–5 prosenttia |
| | Yli 5 prosenttia |

Alle 2 prosenttia (alle olennaisuusrajan)

2–5 prosenttia

Yli 5 prosenttia

Vertailu aiempien vuosien tuloksiin

| 1.26 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset osoittavat, että vuoteen 2008 verrattuna maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmän maksujen arvioitu todennäköisin virhetaso on noussut (19) ja että koheesiopolitiikan toimintalohkoryhmän maksujen arvioitu todennäköisin virhetaso on alentunut merkittävästi (20). Tulokset yhdessä vahvistavat sen, että kokonaisuutena katsottuna tilintarkastustuomioistuimen arvioima maksujen todennäköisin virhetaso on viime vuosina jatkuvasti alentunut. |
| --- | --- |

1.26

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastustulokset osoittavat, että vuoteen 2008 verrattuna maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmän maksujen arvioitu todennäköisin virhetaso on noussut (19) ja että koheesiopolitiikan toimintalohkoryhmän maksujen arvioitu todennäköisin virhetaso on alentunut merkittävästi (20). Tulokset yhdessä vahvistavat sen, että kokonaisuutena katsottuna tilintarkastustuomioistuimen arvioima maksujen todennäköisin virhetaso on viime vuosina jatkuvasti alentunut.

| 1.26 | Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen myönteiseen lausuntoon kokonaistilanteen paranemisesta viime vuosina. Vuoden 2009 osalta virhetason huomattava lasku koheesiopolitiikan alalla on merkittävämpi kuin pieni lisäys maatalouden alalla, ja tuloksena on selvästi parantunut kokonaistilanne.

  Maatalouden ja luonnonvarojen osalta komission näkemys on, että virhetaso vaihtelee edelleen 2 prosentin tuntumassa. Koheesiopolitiikan osalta alemman virherajan aleneminen 11 prosentista 3 prosenttiin näyttää vahvistavan vuosien 2007–2013 sääntelyjärjestelmään sisältyvien tehostettujen tarkastusmääräysten tehokkuuden sekä ensivaikutelman, jonka mukaan komission vuoden 2008 toimintasuunnitelma vahvistaa sen valvontaroolia keskeytys- ja oikaisumenettelyt mukaan luettuina. Keskeytykset saattavat merkitä tinkimistä talousarvion täysimääräisestä täytäntöönpanosta.


  Komissio jatkaa pyrkimyksiään sen varmistamiseksi, että virhetaso alenee edelleen. |
| --- | --- |

1.26

Maatalouden ja luonnonvarojen osalta komission näkemys on, että virhetaso vaihtelee edelleen 2 prosentin tuntumassa. Koheesiopolitiikan osalta alemman virherajan aleneminen 11 prosentista 3 prosenttiin näyttää vahvistavan vuosien 2007–2013 sääntelyjärjestelmään sisältyvien tehostettujen tarkastusmääräysten tehokkuuden sekä ensivaikutelman, jonka mukaan komission vuoden 2008 toimintasuunnitelma vahvistaa sen valvontaroolia keskeytys- ja oikaisumenettelyt mukaan luettuina. Keskeytykset saattavat merkitä tinkimistä talousarvion täysimääräisestä täytäntöönpanosta.

Komissio jatkaa pyrkimyksiään sen varmistamiseksi, että virhetaso alenee edelleen.

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat

| 1.27 | Kaikki pääjohtajat ilmoittivat vuotuisissa toimintakertomuksissaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että heille myönnetyt resurssit oli käytetty aiottuihin tarkoituksiin ja että heidän käyttöön ottamansa sisäisen tarkastuksen menettelyt takasivat toimien sääntöjenmukaisuuden. Niistä keskeisistä pääosastoista ja yksiköistä, jotka antoivat lausuman varainhoitovuodelta 2009, kolmetoista oli kuitenkin esittänyt yhden tai useamman varauman. Näistä suurin osa koski tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyviä puutteita (21). |
| --- | --- |

1.27

Kaikki pääjohtajat ilmoittivat vuotuisissa toimintakertomuksissaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että heille myönnetyt resurssit oli käytetty aiottuihin tarkoituksiin ja että heidän käyttöön ottamansa sisäisen tarkastuksen menettelyt takasivat toimien sääntöjenmukaisuuden. Niistä keskeisistä pääosastoista ja yksiköistä, jotka antoivat lausuman varainhoitovuodelta 2009, kolmetoista oli kuitenkin esittänyt yhden tai useamman varauman. Näistä suurin osa koski tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyviä puutteita (21).

| 1.28 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että pääjohtajien lausumissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa annettiin oikea ja riittävä arvio varainhoidosta tulojen sekä toimintalohkoryhmiin ”koheesiopolitiikka”, ”tutkimus, energia ja liikenne”, ”koulutus ja kansalaisuus”, ”talous- ja rahoitusasiat” sekä ”hallintomenot ja muut menot” kuuluvien toimien sääntöjenmukaisuuden osalta (ks. kohdat 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 ja 9.11). Humanitaarisen avun, laajentumisasioiden ja ulkosuhteiden pääosastot antoivat yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen, kehitysyhteistyön ja laajentumisen toimintalohkoryhmän osalta oikean ja riittävän arvion (ks. kohta 6.49), kun taas yhteistyötoimisto EuropeAid antoi varainhoidosta vain osittain oikean ja riittävän arvion toimien sääntöjenmukaisuuden osalta (ks. kohta 6.50). Toimintalohkoryhmän ”maatalous ja luonnonvarat” kohdalla tilintarkastustuomioistuin toteaa, että pääjohtajien lausumissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään vain osittain oikea ja riittävä arvio varainhoidosta toimien sääntöjenmukaisuuden osalta (ks. kohdat 3.66–3.69). |
| --- | --- |

1.28

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että pääjohtajien lausumissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa annettiin oikea ja riittävä arvio varainhoidosta tulojen sekä toimintalohkoryhmiin ”koheesiopolitiikka”, ”tutkimus, energia ja liikenne”, ”koulutus ja kansalaisuus”, ”talous- ja rahoitusasiat” sekä ”hallintomenot ja muut menot” kuuluvien toimien sääntöjenmukaisuuden osalta (ks. kohdat 2.32, 4.33, 5.44, 7.17, 8.29 ja 9.11). Humanitaarisen avun, laajentumisasioiden ja ulkosuhteiden pääosastot antoivat yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen, kehitysyhteistyön ja laajentumisen toimintalohkoryhmän osalta oikean ja riittävän arvion (ks. kohta 6.49), kun taas yhteistyötoimisto EuropeAid antoi varainhoidosta vain osittain oikean ja riittävän arvion toimien sääntöjenmukaisuuden osalta (ks. kohta 6.50). Toimintalohkoryhmän ”maatalous ja luonnonvarat” kohdalla tilintarkastustuomioistuin toteaa, että pääjohtajien lausumissa ja vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään vain osittain oikea ja riittävä arvio varainhoidosta toimien sääntöjenmukaisuuden osalta (ks. kohdat 3.66–3.69).

| 1.28 | Komissio on ilahtunut yksiköidensä vuotuisten toimintakertomusten arvioinnissa todetusta laadun paranemisesta.

  Tilintarkastustuomioistuin esittää vuotuisen tarkastuslausuman tilinpäätöksestä ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Pääjohtajien lausuma keskittyy puolestaan siihen, onko varat käytetty suunniteltuihin tarkoituksiin, kun valvonnan monivuotisuus ja niiden tehokkuus virheiden havaitsemisessa ja oikaisemisessa otetaan huomioon. Pääjohtajat antavat hallinnon lausuman, joka perustuu komission omaan tarkastustyöhön, tilintarkastustuomioistuimen kertomuksiin ja havaintoihin ja tarpeen mukaan jäsenvaltioiden suorittaman valvonnan tuloksiin.


  Katso myös komission vastaukset alakohtaisissa luvuissa. |
| --- | --- |

1.28

Tilintarkastustuomioistuin esittää vuotuisen tarkastuslausuman tilinpäätöksestä ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Pääjohtajien lausuma keskittyy puolestaan siihen, onko varat käytetty suunniteltuihin tarkoituksiin, kun valvonnan monivuotisuus ja niiden tehokkuus virheiden havaitsemisessa ja oikaisemisessa otetaan huomioon. Pääjohtajat antavat hallinnon lausuman, joka perustuu komission omaan tarkastustyöhön, tilintarkastustuomioistuimen kertomuksiin ja havaintoihin ja tarpeen mukaan jäsenvaltioiden suorittaman valvonnan tuloksiin.

Katso myös komission vastaukset alakohtaisissa luvuissa.

Komission yhteenvetokertomus

| 1.29 | Hyväksymällä yhteenvetokertomuksen komissio ottaa poliittisen vastuun (22) ylemmän johtonsa suorittamasta EU:n talousarvion toteuttamisesta (23). Kyseinen yhteenvetokertomus on ensimmäinen, joka hyväksytään nykyisen komission toimikauden aikana. Komissio toteaa saavuttaneensa myönteisiä tuloksia jatkaessaan vuonna 2009 valvontamekanismien vahvistamista toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi, tarkoituksenaan saada huomautuksia sisältämätön tarkastuslausuma. |
| --- | --- |

1.29

Hyväksymällä yhteenvetokertomuksen komissio ottaa poliittisen vastuun (22) ylemmän johtonsa suorittamasta EU:n talousarvion toteuttamisesta (23). Kyseinen yhteenvetokertomus on ensimmäinen, joka hyväksytään nykyisen komission toimikauden aikana. Komissio toteaa saavuttaneensa myönteisiä tuloksia jatkaessaan vuonna 2009 valvontamekanismien vahvistamista toimien laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi, tarkoituksenaan saada huomautuksia sisältämätön tarkastuslausuma.

| 1.30 | Komissio myöntää, että sen on edelleen parannettava joitakin osa-alueita, ja se ehdottaa siksi muun muassa seuraavanlaisia toimia:






  — | rahoitusjärjestelyjä olisi vielä kehitettävä, jotta hallinto- ja valvontajärjestelmiä saadaan lujitettua |
| --- | --- | --- |

1.30

Komissio myöntää, että sen on edelleen parannettava joitakin osa-alueita, ja se ehdottaa siksi muun muassa seuraavanlaisia toimia:

—

rahoitusjärjestelyjä olisi vielä kehitettävä, jotta hallinto- ja valvontajärjestelmiä saadaan lujitettua

| — | avustusohjelmia olisi edelleen yksinkertaistettava, kuitenkin siten, että politiikkojen tavoitteet saavutetaan jatkossakin |
| --- | --- |

—

avustusohjelmia olisi edelleen yksinkertaistettava, kuitenkin siten, että politiikkojen tavoitteet saavutetaan jatkossakin

| — | olisi asetettava komission riskienhallinnan arvioimista varten asianmukaiset vertailuarvot (hyväksyttävä riskitaso), joissa otetaan täysimääräisesti huomioon tarkastusten kulut ja hyödyt |
| --- | --- |

—

olisi asetettava komission riskienhallinnan arvioimista varten asianmukaiset vertailuarvot (hyväksyttävä riskitaso), joissa otetaan täysimääräisesti huomioon tarkastusten kulut ja hyödyt

| — | vuotuisia yhteenvetoja olisi seurattava tiiviisti, jotta niistä tulisi hyödyllisempiä varmuuden saamisen kannalta |
| --- | --- |

—

vuotuisia yhteenvetoja olisi seurattava tiiviisti, jotta niistä tulisi hyödyllisempiä varmuuden saamisen kannalta

| — | vuotuisia toimintakertomuksia olisi edelleen kehitettävä, koska ne ovat pääasiallinen väline, jonka avulla ylempi johto osoittaa vastuullisuutensa komission kollegiolle, ja koska niistä saadaan todentavaa aineistoa tarkastuslausumaa varten. |
| --- | --- |

—

vuotuisia toimintakertomuksia olisi edelleen kehitettävä, koska ne ovat pääasiallinen väline, jonka avulla ylempi johto osoittaa vastuullisuutensa komission kollegiolle, ja koska niistä saadaan todentavaa aineistoa tarkastuslausumaa varten.

| 1.31 | Eräitä tilintarkastustuomioistuimen aiemmin yksilöimiä ongelmia ei ole ratkaistu: |
| --- | --- |

1.31

Eräitä tilintarkastustuomioistuimen aiemmin yksilöimiä ongelmia ei ole ratkaistu:

1.31

| — | monilla aloilla varaumien olisi oltava sisällöltään ja kattavuudeltaan laajempia (ks. kohdat 3.67–3.68, 6.50 sekä
  liitteet 3.3
  ja
  6.3
  ) (24) |
| --- | --- |

—

monilla aloilla varaumien olisi oltava sisällöltään ja kattavuudeltaan laajempia (ks. kohdat 3.67–3.68, 6.50 sekä
  liitteet 3.3
  ja
  6.3
  ) (24)

| — | Komission vastuulla on (varainhoitoasetuksen 28 a artiklan nojalla) käyttää kustannustehokkaita valvontajärjestelmiä: toisin sanoen sellaisia, joissa ”oikea tarkastus tehdään oikeaan aikaan”. Vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetyissä tarkastuslausumissa otetaan huomioon tällaisten järjestelmien kyky havaita ja oikaista virheitä ohjelman aikana siten, että tavoitteena on minimoida jäljelle jäävät havaitsemattomat virheet ohjelmakauden lopussa. Kuten aluepolitiikan pääjohtajan vuotta 2009 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessa todetaan, tällainen käytäntö Euroopan aluekehitysrahaston ohjelmakaudella 1994–1999 osoitti, että havaitsemattomien virheiden riski laski merkittävästi.

  Komissio on ilmaissut tyytyväisyytensä siihen, että valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien laatimat toimintasuunnitelmat ovat asianmukaisia heikkouksien ratkaisemiseksi ja tunnistettujen riskien lieventämiseksi.


  Maatalouden osalta komissio katsoo, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtajan vuoden 2009 vuotuiseen toimintakertomukseen, joka koskee toimintalinjaan 2 kuuluvia maaseudun kehittämistoimia sekä Bulgarian ja Romanian yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää, sisältyvät varaumat ovat tyhjentäviä ja että niiden mahdolliset vaikutukset on otettu asianmukaisesti huomioon kyseisen kertomuksen 3.2.1 ja 3.2.2 kohdassa. Kreikan osalta aiempien vuosien varauma voitiin perustella sillä suurella riskillä, jonka yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämätön täytäntöönpano Kreikassa komissiolle aiheutti, ei siis EU:n talousarvioon kohdistuvalla, puutteista aiheutuvalla taloudellisella riskillä, joka on aina katettu Kreikkaa koskevilla rahoitusoikaisuilla sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevissa menettelyissä. Kreikka oli toteuttanut toimintasuunnitelmansa puutteiden korjaamiseksi vuoden 2008 loppuun mennessä, ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tehokasta toimintaa arvioidaan jatkuvasti, joten varauman poistaminen oli täysin perusteltua.


  Yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen, kehitysyhteistyön ja laajentumisen osalta komissio pitää myönteisenä tilintarkastustuomioistuimen toteamusta, jonka mukaan kaikki toimintalohkoryhmän pääosastot ovat parantaneet vuotuisissa toimintakertomuksissaan antamiensa tietojen laatua (katso kohta 6.51).


  Komissio katsoo, että pääjohtajien vuotta 2009 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan tekemät varaumat tai varaumien puuttuminen olivat linjassa komission sisäisen ohjeistuksen kanssa ja puuttuivat ohjelmiin liittyviin riskeihin asianmukaisella tavalla. |
| --- | --- |

—

Komissio on ilmaissut tyytyväisyytensä siihen, että valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien laatimat toimintasuunnitelmat ovat asianmukaisia heikkouksien ratkaisemiseksi ja tunnistettujen riskien lieventämiseksi.

Maatalouden osalta komissio katsoo, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtajan vuoden 2009 vuotuiseen toimintakertomukseen, joka koskee toimintalinjaan 2 kuuluvia maaseudun kehittämistoimia sekä Bulgarian ja Romanian yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää, sisältyvät varaumat ovat tyhjentäviä ja että niiden mahdolliset vaikutukset on otettu asianmukaisesti huomioon kyseisen kertomuksen 3.2.1 ja 3.2.2 kohdassa. Kreikan osalta aiempien vuosien varauma voitiin perustella sillä suurella riskillä, jonka yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämätön täytäntöönpano Kreikassa komissiolle aiheutti, ei siis EU:n talousarvioon kohdistuvalla, puutteista aiheutuvalla taloudellisella riskillä, joka on aina katettu Kreikkaa koskevilla rahoitusoikaisuilla sääntöjenmukaisuustarkastusta koskevissa menettelyissä. Kreikka oli toteuttanut toimintasuunnitelmansa puutteiden korjaamiseksi vuoden 2008 loppuun mennessä, ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tehokasta toimintaa arvioidaan jatkuvasti, joten varauman poistaminen oli täysin perusteltua.

Yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen, kehitysyhteistyön ja laajentumisen osalta komissio pitää myönteisenä tilintarkastustuomioistuimen toteamusta, jonka mukaan kaikki toimintalohkoryhmän pääosastot ovat parantaneet vuotuisissa toimintakertomuksissaan antamiensa tietojen laatua (katso kohta 6.51).

Komissio katsoo, että pääjohtajien vuotta 2009 koskevissa vuotuisissa toimintakertomuksissaan tekemät varaumat tai varaumien puuttuminen olivat linjassa komission sisäisen ohjeistuksen kanssa ja puuttuivat ohjelmiin liittyviin riskeihin asianmukaisella tavalla.

| — | takaisinperintää ja peruutuksia koskevia tietoja ei ole saatu jäsenvaltioilta tai ne ovat epätäydelliset (ks. kohdat 1.16, 3.54 ja 4.31) (25) |
| --- | --- |

—

takaisinperintää ja peruutuksia koskevia tietoja ei ole saatu jäsenvaltioilta tai ne ovat epätäydelliset (ks. kohdat 1.16, 3.54 ja 4.31) (25)

| — | Maatalouden osalta katso vastaus kohtaan 1.17.

  Koheesiopolitiikan osalta katso vastaukset kohtaan 1.16. |
| --- | --- |

—

Koheesiopolitiikan osalta katso vastaukset kohtaan 1.16.

| — | rahoitusoikaisumekanismit eivät vielä ole täysin vaikuttavia (ks. kohdat 1.37–1.50) (26). |
| --- | --- |

—

rahoitusoikaisumekanismit eivät vielä ole täysin vaikuttavia (ks. kohdat 1.37–1.50) (26).

| — | Katso vastaukset kohtiin 1.38–1.50. |
| --- | --- |

—

Takaisinperintä- ja oikaisumekanismit

Johdanto

| 1.32 | Komission on EU:n talousarviota toteuttaessaan huolehdittava vaikuttavasta ja tehokkaasta sisäisestä valvonnasta, joka koskee raportoinnin luotettavuutta, varojen ja tietojen turvaamista, petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisyä ja havaitsemista sekä toimien sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvien riskien hallintaa ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja suoritettavien maksujen luonne (27). |
| --- | --- |

1.32

Komission on EU:n talousarviota toteuttaessaan huolehdittava vaikuttavasta ja tehokkaasta sisäisestä valvonnasta, joka koskee raportoinnin luotettavuutta, varojen ja tietojen turvaamista, petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisyä ja havaitsemista sekä toimien sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvien riskien hallintaa ottaen huomioon ohjelmien monivuotisuus ja suoritettavien maksujen luonne (27).

| 1.32 | Komission tehtävänä on varmistaa vaikuttava ja tehokas sisäinen valvonta, ja se katsoo, että sekä takaisinperintätoimet että rahoitusoikaisut osaltaan auttavat turvaamaan unionin taloudelliset edut (katso vastaus kohtaan 1.50). |
| --- | --- |

1.32

| 1.33 | Komissiolla on lopullinen vastuu siitä, että valvontajärjestelmillä voidaan saada kohtuullinen varmuus siitä, että tilien perustana oleviin toimiin sisältyvät virheet ehkäistään tai havaitaan ja korjataan. Komissio huolehtii myös siitä, että sen oman hallinnoinnin tarpeita sekä eri sidosryhmiä ja ulkoisia tarkastajia varten on tarjolla luotettavia tietoja. |
| --- | --- |

1.33

Komissiolla on lopullinen vastuu siitä, että valvontajärjestelmillä voidaan saada kohtuullinen varmuus siitä, että tilien perustana oleviin toimiin sisältyvät virheet ehkäistään tai havaitaan ja korjataan. Komissio huolehtii myös siitä, että sen oman hallinnoinnin tarpeita sekä eri sidosryhmiä ja ulkoisia tarkastajia varten on tarjolla luotettavia tietoja.

| 1.34 | Aiheettomasti maksetut määrät on perittävä takaisin (28). Käytännössä: |
| --- | --- |

1.34

Aiheettomasti maksetut määrät on perittävä takaisin (28). Käytännössä:

1.34

| — | Komissio voi periä varoja takaisin ainoastaan niiltä edunsaajilta, joihin liittyviä menoja se hallinnoi suoraan (esimerkiksi suurin osa tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän menoista). |
| --- | --- |

—

Komissio voi periä varoja takaisin ainoastaan niiltä edunsaajilta, joihin liittyviä menoja se hallinnoi suoraan (esimerkiksi suurin osa tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän menoista).

| — | Niiden menojen kohdalla, joihin sovelletaan yhteistä hallinnointia (esimerkiksi suurin osa maatalouden ja luonnonvarojen sekä koheesiopolitiikan alojen toimintalohkoryhmien menoista), hajautettua hallinnointia (esimerkiksi laajentumiseen liittyvät menot) tai välillistä keskitettyä hallinnointia (esimerkiksi koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmässä), vastuu aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperinnästä on siirretty jäsenvaltioille tai unionin ulkopuolisille maille. Kun menoja hallinnoidaan yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (kuten humanitaarisen avun alalla), käytettävät oikaisumekanismit on määritelty näiden kanssa tehdyissä sopimuksissa. Myös komissio voi kuitenkin tehdä rahoitusoikaisuja tapauksissa, joissa EU:n meno-ohjelmien sääntöjä on sovellettu väärin (ks. kohta 1.40). |
| --- | --- |

—

Niiden menojen kohdalla, joihin sovelletaan yhteistä hallinnointia (esimerkiksi suurin osa maatalouden ja luonnonvarojen sekä koheesiopolitiikan alojen toimintalohkoryhmien menoista), hajautettua hallinnointia (esimerkiksi laajentumiseen liittyvät menot) tai välillistä keskitettyä hallinnointia (esimerkiksi koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmässä), vastuu aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperinnästä on siirretty jäsenvaltioille tai unionin ulkopuolisille maille. Kun menoja hallinnoidaan yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (kuten humanitaarisen avun alalla), käytettävät oikaisumekanismit on määritelty näiden kanssa tehdyissä sopimuksissa. Myös komissio voi kuitenkin tehdä rahoitusoikaisuja tapauksissa, joissa EU:n meno-ohjelmien sääntöjä on sovellettu väärin (ks. kohta 1.40).

| — | Komissio on ponnistellut kovasti parantaakseen koheesio-ohjelmien osalta jäsenvaltioiden toimittamien peruutuksia ja takaisinperintätoimia koskevien tietojen laatua tarkistamalla tietoja ja tekemällä paikan päällä tarkastuksia jäsenvaltioiden oikaisujen tallennus- ja ilmoitusjärjestelmiin. Vuosina 2008 ja 2009 se on tarkastanut 19 jäsenvaltion järjestelmät. Kaiken kaikkiaan näiden järjestelmien toiminta ei vielä ole täysin luotettavaa kaikissa jäsenvaltioissa, vaikka on näyttöä siitä, että laatu on paranemassa ja että aiempiin vuosiin verrattuna parannusta on jonkin verran tapahtunut. Komissio on laatinut asianmukaisia suosituksia ja huolehtii niiden seurannasta. Se varmistaa, että tiedot ovat vuosien 2000–2006 ohjelmien tilinpäätösten osalta täydelliset.

  Kauden 2007–2013 osalta takaisinperintäilmoitusten toimittamiselle on olemassa standardoitu menettely, ja komissio odottaa tämän raportointimenettelyn edelleen parantavan sen käytettävissä olevien tietojen laatua. Jäsenvaltioilta edellytetään myös niiden omien oikaisujen erottamista niistä, jotka johtuvat EU:n tilintarkastuksista. |
| --- | --- |

—

Kauden 2007–2013 osalta takaisinperintäilmoitusten toimittamiselle on olemassa standardoitu menettely, ja komissio odottaa tämän raportointimenettelyn edelleen parantavan sen käytettävissä olevien tietojen laatua. Jäsenvaltioilta edellytetään myös niiden omien oikaisujen erottamista niistä, jotka johtuvat EU:n tilintarkastuksista.

| 1.35 | Tilintarkastustuomioistuin on monena vuonna keskittynyt tarkastuksessaan siihen, miten komissio toteuttaa valvontatehtäväänsä ja kuinka se soveltaa oikaisumekanismeja. Tilintarkastustuomioistuin on myös tutkinut, kuinka paikkansapitäviä kansallisten viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen komissiolle rahoitusoikaisuista ja takaisin perityistä määristä toimittamat tiedot ovat. |
| --- | --- |

1.35

Tilintarkastustuomioistuin on monena vuonna keskittynyt tarkastuksessaan siihen, miten komissio toteuttaa valvontatehtäväänsä ja kuinka se soveltaa oikaisumekanismeja. Tilintarkastustuomioistuin on myös tutkinut, kuinka paikkansapitäviä kansallisten viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen komissiolle rahoitusoikaisuista ja takaisin perityistä määristä toimittamat tiedot ovat.

| 1.36 | Tilintarkastustuomioistuin on toistuvasti pannut merkille, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien oikaisukapasiteetista on saatavissa aiempaa paremmin tietoja, mutta tiedot eivät edelleenkään ole kattavia ja luotettavia etenkään koheesiopolitiikan osalta (29). Komissio sen sijaan esittää luotettavia lukuja toimistaan. Varainhoitovuoden 2005 vastuuvapausmenettelystä lähtien Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kannustaneet komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat parannukset, jotta saatavissa olevien tietojen kattavuus ja oikeellisuus voidaan varmistaa. Siten tilintarkastustuomioistuin saisi käyttöönsä luotettavaa todentavaa aineistoa, jonka pohjalta se voisi arvioida EU:n varainkäyttöä koskevien monivuotisten oikaisumekanismien vaikuttavuutta. |
| --- | --- |

1.36

Tilintarkastustuomioistuin on toistuvasti pannut merkille, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien oikaisukapasiteetista on saatavissa aiempaa paremmin tietoja, mutta tiedot eivät edelleenkään ole kattavia ja luotettavia etenkään koheesiopolitiikan osalta (29). Komissio sen sijaan esittää luotettavia lukuja toimistaan. Varainhoitovuoden 2005 vastuuvapausmenettelystä lähtien Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat kannustaneet komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat parannukset, jotta saatavissa olevien tietojen kattavuus ja oikeellisuus voidaan varmistaa. Siten tilintarkastustuomioistuin saisi käyttöönsä luotettavaa todentavaa aineistoa, jonka pohjalta se voisi arvioida EU:n varainkäyttöä koskevien monivuotisten oikaisumekanismien vaikuttavuutta.

| 1.36 | Varainhoitovuotta 2005 koskevasta vuosikertomuksestaan lähtien tilintarkastustuomioistuin on todennut asteittaisia parannuksia konsolidoitujen tilinpäätösten liitetiedoissa annettujen takaisinperintää koskevien tietojen laadussa ja laajuudessa. Komissiolla on käytössä menettelyjä luotettavien lukujen ilmoittamiseksi sen omaan tarkastustyöhön perustuvien rahoitusoikaisujen osalta, kuten tilintarkastustuomioistuin varainhoitovuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessaan totesi (kohta 1.16).

  Koheesiopolitiikan alueella sekä jäsenvaltioiden omien tarkistustensa ja tarkastustyönsä seurauksena suorittamien rahoitusoikaisujen osalta komissio on riippuvainen jäsenvaltioiden lähettämien tietojen laadusta.


  Komissio on viime vuosina tehnyt huomattavasti työtä parantaakseen jäsenvaltioiden toimittamien, koheesio-ohjelmia koskevien peruutuksista ja takaisinperintätoimista käytettävissä olevien tietojen laatua. Se on pyytänyt jäsenvaltioita toimittamaan kumulatiiviset ja vuosikohtaiset tiedot peruutuksista ja takaisinperintätoimista huolimatta siitä, että tämä ylittää lainsäädäntöön perustuvat vaatimukset. Se on myös suorittanut paikan päällä jäsenvaltioiden oikaisujen tallennus- ja ilmoitusjärjestelmiä koskevia tarkastuksia melko hyvin tuloksin. Kun parannustarpeita on todettu, komissio on laatinut asianmukaisia suosituksia, joiden seurannasta se huolehtii. |
| --- | --- |

1.36

Koheesiopolitiikan alueella sekä jäsenvaltioiden omien tarkistustensa ja tarkastustyönsä seurauksena suorittamien rahoitusoikaisujen osalta komissio on riippuvainen jäsenvaltioiden lähettämien tietojen laadusta.

Komissio on viime vuosina tehnyt huomattavasti työtä parantaakseen jäsenvaltioiden toimittamien, koheesio-ohjelmia koskevien peruutuksista ja takaisinperintätoimista käytettävissä olevien tietojen laatua. Se on pyytänyt jäsenvaltioita toimittamaan kumulatiiviset ja vuosikohtaiset tiedot peruutuksista ja takaisinperintätoimista huolimatta siitä, että tämä ylittää lainsäädäntöön perustuvat vaatimukset. Se on myös suorittanut paikan päällä jäsenvaltioiden oikaisujen tallennus- ja ilmoitusjärjestelmiä koskevia tarkastuksia melko hyvin tuloksin. Kun parannustarpeita on todettu, komissio on laatinut asianmukaisia suosituksia, joiden seurannasta se huolehtii.

Komission varainhoitovuoden 2009 tilinpäätöksen yhteydessä antamat tiedot

| 1.37 | Komissio on ottanut edellä mainitut kommentit huomioon varainhoitovuoden 2009 tilinpäätöksen liitetiedoissa antamalla aiempaa enemmän yksityiskohtaisia tietoja takaisinperinnästä ja rahoitusoikaisuista (30). Komissio on muun muassa eritellyt tiedot sen mukaan, missä vaiheessa takaisinperintä- tai rahoitusoikaisumenettely on (tekeillä oleva, vahvistettu tai pantu täytäntöön – ks. kohta 1.42). Lisäksi tiedot on jaoteltu menoaloittain, tarvittaessa ohjelmakausittain ja toisinaan jäsenvaltioittain. |
| --- | --- |

1.37

Komissio on ottanut edellä mainitut kommentit huomioon varainhoitovuoden 2009 tilinpäätöksen liitetiedoissa antamalla aiempaa enemmän yksityiskohtaisia tietoja takaisinperinnästä ja rahoitusoikaisuista (30). Komissio on muun muassa eritellyt tiedot sen mukaan, missä vaiheessa takaisinperintä- tai rahoitusoikaisumenettely on (tekeillä oleva, vahvistettu tai pantu täytäntöön – ks. kohta 1.42). Lisäksi tiedot on jaoteltu menoaloittain, tarvittaessa ohjelmakausittain ja toisinaan jäsenvaltioittain.

| 1.38 | Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu näiden tietojen esittämiseen myönteisesti. Se haluaa kuitenkin tuoda esiin, että tietojen esittämiseen sekä jäsenvaltioiden koheesiopolitiikan osalta antamien tietojen ja määrien yhdenmukaisuuteen liittyvät puutteet on korjattava ja että tietoja on tulkittava huolellisesti (ks. myös kohdat 1.14–1.19 ja sen jälkeiset kohdat). |
| --- | --- |

1.38

Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu näiden tietojen esittämiseen myönteisesti. Se haluaa kuitenkin tuoda esiin, että tietojen esittämiseen sekä jäsenvaltioiden koheesiopolitiikan osalta antamien tietojen ja määrien yhdenmukaisuuteen liittyvät puutteet on korjattava ja että tietoja on tulkittava huolellisesti (ks. myös kohdat 1.14–1.19 ja sen jälkeiset kohdat).

| 1.38 | Konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedon 6 esittämistapaa on tarkistettu vuoden 2009 tilinpäätöksen osalta. Komissio on parantanut esittämistapaa vastatakseen sidosryhmien vaatimuksiin. |
| --- | --- |

1.38

Oikaisumekanismien tavoitteiden ja vaikutusten erot

| 1.39 | Aiheettomasti maksettujen määrien periminen takaisin EU:n meno-ohjelmien edunsaajilta eroaa tavoitteiltaan ja vaikutuksiltaan huomattavasti muunlaisista rahoitusoikaisuista. Takaisinperinnällä pyritään korjaamaan tilanteet, joissa on korvattu sääntöjenvastaisia menoja. Aiheettomasti maksetut määrät peritään periaatteessa takaisin nimenomaan maksujen saajilta, joten takaisinperintää voidaan pitää virheiden oikaisumekanismina (31). |
| --- | --- |

1.39

Aiheettomasti maksettujen määrien periminen takaisin EU:n meno-ohjelmien edunsaajilta eroaa tavoitteiltaan ja vaikutuksiltaan huomattavasti muunlaisista rahoitusoikaisuista. Takaisinperinnällä pyritään korjaamaan tilanteet, joissa on korvattu sääntöjenvastaisia menoja. Aiheettomasti maksetut määrät peritään periaatteessa takaisin nimenomaan maksujen saajilta, joten takaisinperintää voidaan pitää virheiden oikaisumekanismina (31).

| 1.39 | Komission on mukauduttava eri lainsäädäntöjen ja hallintotapojen edellyttämiin erilaisiin oikaisukäytäntöihin. Yhteisen hallinnoinnin periaatteiden mukaisesti näissä annetaan selkeästi ensisijainen vastuu jäsenvaltioille ja komission rahoitusoikaisut rajataan tapauksiin, joissa jäsenvaltiot eivät ole toteuttaneet tarvittavia toimia yksilöllisten tai järjestelmän heikkouksien vuoksi. Tämä on selitetty konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 6. |
| --- | --- |

1.39

| 1.40 | Rahoitusoikaisut (mukaan lukien maatalousmenojen tarkastaminen ja hyväksyminen) sen sijaan korjaavat enimmäkseen hallinnointijärjestelmien puutteita. Rahoitusoikaisuissa on kyse siitä, että jäsenvaltioille tai unionin ulkopuolisille valtioille tarkoitettuja varoja peruutetaan, koska kyseiset valtiot eivät kykene takaamaan, että EU:n sääntöjä sovelletaan asianmukaisesti. Oikaisujen taloudelliset vaikutukset kohdistuvat yleensä kyseisten maiden veromaksajiin eikä sen meno-ohjelman edunsaajiin, jota on toteutettu virheellisesti. Rahoitusoikaisut auttavat kyllä suojaamaan EU:n taloudellista etua, mutta niitä ei periaatteessa eikä käytännössä voida pitää välineenä, jolla korjattaisiin yksittäisiä aiheettomasti maksettuja määriä. |
| --- | --- |

1.40

Rahoitusoikaisut (mukaan lukien maatalousmenojen tarkastaminen ja hyväksyminen) sen sijaan korjaavat enimmäkseen hallinnointijärjestelmien puutteita. Rahoitusoikaisuissa on kyse siitä, että jäsenvaltioille tai unionin ulkopuolisille valtioille tarkoitettuja varoja peruutetaan, koska kyseiset valtiot eivät kykene takaamaan, että EU:n sääntöjä sovelletaan asianmukaisesti. Oikaisujen taloudelliset vaikutukset kohdistuvat yleensä kyseisten maiden veromaksajiin eikä sen meno-ohjelman edunsaajiin, jota on toteutettu virheellisesti. Rahoitusoikaisut auttavat kyllä suojaamaan EU:n taloudellista etua, mutta niitä ei periaatteessa eikä käytännössä voida pitää välineenä, jolla korjattaisiin yksittäisiä aiheettomasti maksettuja määriä.

| 1.40 | Koheesiopolitiikan osalta rahoitusoikaisu on mekanismi, jonka tarkoituksena on oikaista sääntöjenvastaisia menoja, jotka on sisällytetty EU-rahoitukseen ja jotka siten vaikuttavat negatiivisesti EU:n talousarvioon.

  Jäsenvaltioiden tulisi periä virheelliset maksut takaisin edunsaajilta. Takaisinperintä tapahtuu joko siten, että edunsaaja maksaa kyseiset summat takaisin, tai siten, että takaisinmaksettavat summat kuitataan samalle edunsaajalle myöhemmin suoritettavista maksuista.


  Mikäli EU-tarkastusten tuloksena havaitaan aiheettomasti suoritettuja maksuja edunsaajille, jäsenvaltiot ovat velvollisia seuraamaan niitä kohdistamalla näihin edunsaajiin takaisinperintätoimia. Silloinkin, kun varoja ei ole mahdollista periä takaisin edunsaajilta siksi, että rahoitusoikaisu koskee ainoastaan jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteita eikä aiheettomia maksuja, oikaisut ovat kuitenkin tärkeä keino parantaa jäsenvaltioiden järjestelmiä ja siten ehkäistä tai havaita ja periä takaisin sääntöjenvastaisia maksuja edunsaajille.


  Maatalouden sääntöjenmukaisuustarkastusjärjestelmä on suunniteltu sulkemaan EU-rahoituksen ulkopuolelle menot, jotka eivät ole syntyneet EU:n sääntöjen mukaisesti. Sen sijaan se ei ole mekanismi, jolla edunsaajille aiheettomasti suoritettuja maksuja peritään takaisin: yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaan, sellaisena kuin se on varainhoitoasetuksen 53 b artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa määriteltynä, tämä on yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla.


  Komissio katsoo näin ollen, että tiettyjä rahoitusoikaisuja voidaan pitää virheiden oikaisumekanismeina sikäli kuin kyseessä olevat summat peritään takaisin lopulliselta edunsaajalta. |
| --- | --- |

1.40

Jäsenvaltioiden tulisi periä virheelliset maksut takaisin edunsaajilta. Takaisinperintä tapahtuu joko siten, että edunsaaja maksaa kyseiset summat takaisin, tai siten, että takaisinmaksettavat summat kuitataan samalle edunsaajalle myöhemmin suoritettavista maksuista.

Mikäli EU-tarkastusten tuloksena havaitaan aiheettomasti suoritettuja maksuja edunsaajille, jäsenvaltiot ovat velvollisia seuraamaan niitä kohdistamalla näihin edunsaajiin takaisinperintätoimia. Silloinkin, kun varoja ei ole mahdollista periä takaisin edunsaajilta siksi, että rahoitusoikaisu koskee ainoastaan jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteita eikä aiheettomia maksuja, oikaisut ovat kuitenkin tärkeä keino parantaa jäsenvaltioiden järjestelmiä ja siten ehkäistä tai havaita ja periä takaisin sääntöjenvastaisia maksuja edunsaajille.

Maatalouden sääntöjenmukaisuustarkastusjärjestelmä on suunniteltu sulkemaan EU-rahoituksen ulkopuolelle menot, jotka eivät ole syntyneet EU:n sääntöjen mukaisesti. Sen sijaan se ei ole mekanismi, jolla edunsaajille aiheettomasti suoritettuja maksuja peritään takaisin: yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaan, sellaisena kuin se on varainhoitoasetuksen 53 b artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa määriteltynä, tämä on yksinomaan jäsenvaltioiden vastuulla.

Komissio katsoo näin ollen, että tiettyjä rahoitusoikaisuja voidaan pitää virheiden oikaisumekanismeina sikäli kuin kyseessä olevat summat peritään takaisin lopulliselta edunsaajalta.

| 1.41 | Komissio tuo tilinpäätöksen liitetiedoissa esiin takaisinperinnän ja rahoitusoikaisujen välisen eron, mutta muissa asiakirjoissa, kuten yhteenvetokertomuksessaan, se ei vielä esitä näiden kahden mekanismin eroavaisuuksia riittävän selvästi. Komission varainhoitovuoden 2009 osalta esittämistä vahvistetuista määristä lähes 90 prosentin (noin 2 900 miljoonaa euroa kaikkiaan 3 319 miljoonan euron summasta) ja täytäntöönpannuista määristä lähes 80 prosentin (noin 1 400 miljoonaa euroa kaikkiaan 1 843 miljoonan euron summasta) kohdalla on kyse rahoitusoikaisuista, jotka eri maiden veronmaksajat joutuvat yleensä rahoittamaan. Näitä oikaisuja koskevat kommentit on kuitenkin toisinaan muotoiltu ikään kuin kyse olisi pelkästään tai enimmäkseen takaisinperinnästä. |
| --- | --- |

1.41

Komissio tuo tilinpäätöksen liitetiedoissa esiin takaisinperinnän ja rahoitusoikaisujen välisen eron, mutta muissa asiakirjoissa, kuten yhteenvetokertomuksessaan, se ei vielä esitä näiden kahden mekanismin eroavaisuuksia riittävän selvästi. Komission varainhoitovuoden 2009 osalta esittämistä vahvistetuista määristä lähes 90 prosentin (noin 2 900 miljoonaa euroa kaikkiaan 3 319 miljoonan euron summasta) ja täytäntöönpannuista määristä lähes 80 prosentin (noin 1 400 miljoonaa euroa kaikkiaan 1 843 miljoonan euron summasta) kohdalla on kyse rahoitusoikaisuista, jotka eri maiden veronmaksajat joutuvat yleensä rahoittamaan. Näitä oikaisuja koskevat kommentit on kuitenkin toisinaan muotoiltu ikään kuin kyse olisi pelkästään tai enimmäkseen takaisinperinnästä.

| 1.41 | Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen mainitsema rahoitusoikaisujen kokonaismäärä on suurin piirtein linjassa yhteisesti hallinnoidun talousarvion osan kanssa sekä sen kanssa, että suuri osa tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä on peräisin tältä alueelta. Tilintarkastustuomioistuimen painottama ero takaisinperinnän ja rahoitusoikaisujen välillä heijastuu jo joissakin kertomuksissa ja otetaan huomioon tulevissa vuotuisissa toimintakertomuksissa.

  EU:n tilinpäätös esittää rehellisellä tavalla komission valvontaroolista johtuvien rahoitusoikaisujen määrän.


  Rahoitusoikaisuina esitetyt määrät ilmaisevat, että komissio on ryhtynyt toimiin suojellakseen EU:n talousarviota aiheettomasti maksetuilta määriltä. Tätä koskevilla kommenteilla on pyritty selventämään menettelyä, jota komissio asiassa noudattaa. Nämä rahat peritään lopulta takaisin edunsaajilta jäsenvaltioiden käynnistämien takaisinperintämenettelyjen avulla, koska on niiden edun mukaista periä mahdollisuuksien mukaan varat takaisin.


  Komissio viittaa myös kohtiin 1.36 ja 1.40 antamiinsa vastauksiin. |
| --- | --- |

1.41

EU:n tilinpäätös esittää rehellisellä tavalla komission valvontaroolista johtuvien rahoitusoikaisujen määrän.

Rahoitusoikaisuina esitetyt määrät ilmaisevat, että komissio on ryhtynyt toimiin suojellakseen EU:n talousarviota aiheettomasti maksetuilta määriltä. Tätä koskevilla kommenteilla on pyritty selventämään menettelyä, jota komissio asiassa noudattaa. Nämä rahat peritään lopulta takaisin edunsaajilta jäsenvaltioiden käynnistämien takaisinperintämenettelyjen avulla, koska on niiden edun mukaista periä mahdollisuuksien mukaan varat takaisin.

Komissio viittaa myös kohtiin 1.36 ja 1.40 antamiinsa vastauksiin.

Oikaisumekanismien eri vaiheet

| 1.42 | Komissio esittää tietoja kolmesta prosessin päävaiheesta:






  — | Oikaisu on tekeillä oleva, kun takaisinperintämääräyksen tai rahoitusoikaisun laatimista ollaan vasta viemässä päätökseen (esimerkiksi oikeudellinen tai kuulemismenettely on käynnissä komissiossa ja/tai jäsenvaltioissa). |
| --- | --- | --- |

1.42

Komissio esittää tietoja kolmesta prosessin päävaiheesta:

—

Oikaisu on tekeillä oleva, kun takaisinperintämääräyksen tai rahoitusoikaisun laatimista ollaan vasta viemässä päätökseen (esimerkiksi oikeudellinen tai kuulemismenettely on käynnissä komissiossa ja/tai jäsenvaltioissa).

| — | Oikaisu on vahvistettu/päätetty, kun takaisin perittävän määrän tai rahoitusoikaisun suuruus on todettu ja siitä on tehty lopullinen päätös (esimerkiksi komission päätös tai sopimus jäsenvaltion kanssa). |
| --- | --- |

—

Oikaisu on vahvistettu/päätetty, kun takaisin perittävän määrän tai rahoitusoikaisun suuruus on todettu ja siitä on tehty lopullinen päätös (esimerkiksi komission päätös tai sopimus jäsenvaltion kanssa).

| — | Oikaisu on pantu täytäntöön, kun takaisin perittävä määrä tai rahoitusoikaisua koskeva määrä on tosiasiallisesti saatu (esimerkiksi kun komissio on vastaanottanut takaisin maksettavan määrän tai jäsenvaltio on vähentänyt määrän maksupyynnöistä). |
| --- | --- |

—

Oikaisu on pantu täytäntöön, kun takaisin perittävä määrä tai rahoitusoikaisua koskeva määrä on tosiasiallisesti saatu (esimerkiksi kun komissio on vastaanottanut takaisin maksettavan määrän tai jäsenvaltio on vähentänyt määrän maksupyynnöistä).

| 1.43 | Komissio tekee selväksi, että koheesiopolitiikan alojen toimintalohkoryhmän osalta oikaisumekanismien eri vaiheista esitetyt tiedot koskevat ainoastaan sellaisia takaisinperittäviä määriä ja rahoitusoikaisuja, joista komissio on määrännyt. |
| --- | --- |

1.43

Komissio tekee selväksi, että koheesiopolitiikan alojen toimintalohkoryhmän osalta oikaisumekanismien eri vaiheista esitetyt tiedot koskevat ainoastaan sellaisia takaisinperittäviä määriä ja rahoitusoikaisuja, joista komissio on määrännyt.

| 1.44 | Tältä osin on syytä huomioida, että koheesiopolitiikan alojen toimintalohkoryhmän kohdalla vain 20 prosenttia (476 miljoonaa euroa) varainhoitovuoden 2009 vahvistetuista oikaisuista (2 411 miljoonaa euroa) pantiin täytäntöön vuonna 2009. Aiempien vuosien jäljellä olevat määrät mukaan lukien oikaisuja oli vuoden 2009 lopussa panematta täytäntöön kaikkiaan 2 332 miljoonan euron arvosta. Jolleivät jäsenvaltiot esitä lisää menoilmoituksia tulevina vuosina, jäljellä olevat oikaisut pannaan täytäntöön vasta ohjelmien päättämisen yhteydessä (32). |
| --- | --- |

1.44

Tältä osin on syytä huomioida, että koheesiopolitiikan alojen toimintalohkoryhmän kohdalla vain 20 prosenttia (476 miljoonaa euroa) varainhoitovuoden 2009 vahvistetuista oikaisuista (2 411 miljoonaa euroa) pantiin täytäntöön vuonna 2009. Aiempien vuosien jäljellä olevat määrät mukaan lukien oikaisuja oli vuoden 2009 lopussa panematta täytäntöön kaikkiaan 2 332 miljoonan euron arvosta. Jolleivät jäsenvaltiot esitä lisää menoilmoituksia tulevina vuosina, jäljellä olevat oikaisut pannaan täytäntöön vasta ohjelmien päättämisen yhteydessä (32).

| 1.44 | Tilinpäätös antaa yksityiskohtaista tietoa vahvistetuista, täytäntöön pannuista ja täytäntöön pantavista rahoitusoikaisuista. Siinä selitetään myös syyt, miksi jokin merkittävä summa on vielä panematta täytäntöön.

  Kuten tilintarkastustuomioistuin perustellusti huomauttaa, viime vuosia koskevien rahoitusoikaisujen täytäntöönpano tapahtuu pääasiassa ohjelmaa päätettäessä, kun säädöksiin perustuva välimaksujen yläraja on saavutettu. Ohjelmien voimassaoloaikana vahvistetut rahoitusoikaisut voidaan myös panna täytäntöön myöhemmissä maksuhakemuksissa. Siksi on vaikeaa nähdä välitöntä yhteyttä tiettynä varainhoitovuonna vahvistettujen rahoitusoikaisujen määrän ja samana vuonna täytäntöön pantujen määrien välillä.


  Yleissääntönä on, että ohjelmien voimassaoloaikana vahvistetut rahoitusoikaisut pannaan täytäntöön myöhemmissä maksuhakemuksissa. Koska maksujen yläraja on useimpien kauden 2000–2006 ohjelmien osalta saatettu saavuttaa, on väistämätöntä, että tukeen oikeuttamattomien menojen vähennykset näkyvät vasta ohjelmien päätösasiakirjoissa, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava vuoden 2010 aikana.


  Heti kun komissiolla on näyttöä siitä, että oikaisu on pantu täytäntöön vähentämällä tukeen oikeuttamattomat menot loppumaksuhakemuksesta, se ilmoittaa rahoitusoikaisun täytäntöön pannuksi. Tarkempaa tietoa rahoitusoikaisujen täytäntöönpanosta on konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 6.


  Vaikka komission kirjanpitojärjestelmässä ei voida jäljittää kaikkia yksittäisiä rahoitusoikaisuja, vaan ainoastaan ne, joilla on rahoitusvaikutuksia EU:n rahoitukseen, merkitään rahoitusoikaisut, joiden täytäntöönpanosta on näyttöä vuonna 2010, komission tilinpäätöksessä täytäntöönpannuiksi varainhoitovuonna 2010.


  Luvut vaihtelevat ohjelmien ja rahastojen välillä merkittävästi kyseessä olevien oikaisujen luonteesta ja/tai suuruudesta johtuen. |
| --- | --- |

1.44

Kuten tilintarkastustuomioistuin perustellusti huomauttaa, viime vuosia koskevien rahoitusoikaisujen täytäntöönpano tapahtuu pääasiassa ohjelmaa päätettäessä, kun säädöksiin perustuva välimaksujen yläraja on saavutettu. Ohjelmien voimassaoloaikana vahvistetut rahoitusoikaisut voidaan myös panna täytäntöön myöhemmissä maksuhakemuksissa. Siksi on vaikeaa nähdä välitöntä yhteyttä tiettynä varainhoitovuonna vahvistettujen rahoitusoikaisujen määrän ja samana vuonna täytäntöön pantujen määrien välillä.

Yleissääntönä on, että ohjelmien voimassaoloaikana vahvistetut rahoitusoikaisut pannaan täytäntöön myöhemmissä maksuhakemuksissa. Koska maksujen yläraja on useimpien kauden 2000–2006 ohjelmien osalta saatettu saavuttaa, on väistämätöntä, että tukeen oikeuttamattomien menojen vähennykset näkyvät vasta ohjelmien päätösasiakirjoissa, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava vuoden 2010 aikana.

Heti kun komissiolla on näyttöä siitä, että oikaisu on pantu täytäntöön vähentämällä tukeen oikeuttamattomat menot loppumaksuhakemuksesta, se ilmoittaa rahoitusoikaisun täytäntöön pannuksi. Tarkempaa tietoa rahoitusoikaisujen täytäntöönpanosta on konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 6.

Vaikka komission kirjanpitojärjestelmässä ei voida jäljittää kaikkia yksittäisiä rahoitusoikaisuja, vaan ainoastaan ne, joilla on rahoitusvaikutuksia EU:n rahoitukseen, merkitään rahoitusoikaisut, joiden täytäntöönpanosta on näyttöä vuonna 2010, komission tilinpäätöksessä täytäntöönpannuiksi varainhoitovuonna 2010.

Luvut vaihtelevat ohjelmien ja rahastojen välillä merkittävästi kyseessä olevien oikaisujen luonteesta ja/tai suuruudesta johtuen.

Oikaisumekanismien vaikutuksista vuositasolla ei ole saatavissa luotettavia tietoja

| 1.45 | Jos oikaisumekanismien vaikutuksista olisi saatavissa luotettavia tietoja aiemmilta vuosilta, voisi periaatteessa olla mahdollista arvioida, millaisia vaikutuksia mekanismeilla todennäköisesti on tulevaisuudessa. Joskus on myös virheellisesti esitetty, että takaisin perittyjä ja oikaistuja määriä voitaisiin verrata tilintarkastustuomioistuimen arvioihin virheistä tai jopa vähentää kyseiset määrät tilintarkastustuomioistuimen laatimasta arviosta. |
| --- | --- |

1.45

Jos oikaisumekanismien vaikutuksista olisi saatavissa luotettavia tietoja aiemmilta vuosilta, voisi periaatteessa olla mahdollista arvioida, millaisia vaikutuksia mekanismeilla todennäköisesti on tulevaisuudessa. Joskus on myös virheellisesti esitetty, että takaisin perittyjä ja oikaistuja määriä voitaisiin verrata tilintarkastustuomioistuimen arvioihin virheistä tai jopa vähentää kyseiset määrät tilintarkastustuomioistuimen laatimasta arviosta.

| 1.45 | Komissio on havainnut, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessaan ilmoittama virhetaso (erityisesti koheesiopolitiikan osalta) on joskus tulkittu absoluuttiseksi määräksi, jota on sitten verrattu takaisinperintä- ja oikaisulukuihin. Komissio on eri mieltä tästä käytännöstä.

  Komissio on toistuvasti vahvistanut, että monivuotisiin ohjelmiin sovelletaan monivuotisia valvontajärjestelmiä ja että komission järjestelmät olisivat normaalisti havainneet ja oikaisseet monet tilintarkastustuomioistuimen tiettynä varainhoitovuonna havaitsemat virheet seuraavina vuosina. Tämä voidaan osoittaa laskemalla jäljelle jäävät virhetasot ohjelman päättämisajankohtana: näiden on aiemmin osoitettu olleen alhaisempia kuin täytäntöönpanokaudella.


  Komissio on samaa mieltä siitä, että ei ole yksinkertaista verrata tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman virhetasoja, jotka koskevat tapahtumien tarkastelua vuositasolla, komission itse laskemaan virhetasoon. |
| --- | --- |

1.45

Komissio on toistuvasti vahvistanut, että monivuotisiin ohjelmiin sovelletaan monivuotisia valvontajärjestelmiä ja että komission järjestelmät olisivat normaalisti havainneet ja oikaisseet monet tilintarkastustuomioistuimen tiettynä varainhoitovuonna havaitsemat virheet seuraavina vuosina. Tämä voidaan osoittaa laskemalla jäljelle jäävät virhetasot ohjelman päättämisajankohtana: näiden on aiemmin osoitettu olleen alhaisempia kuin täytäntöönpanokaudella.

Komissio on samaa mieltä siitä, että ei ole yksinkertaista verrata tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman virhetasoja, jotka koskevat tapahtumien tarkastelua vuositasolla, komission itse laskemaan virhetasoon.

| 1.46 | Oikaisumekanismien vaikutuksista ei kuitenkaan ole saatavissa luotettavaa tietoa vuositasolla. Tilinpäätöksen liitetiedoista ei käy systemaattisesti ilmi, kuinka takaisin perityt määrät kytkeytyvät yksittäisiin varainhoitovuosiin, ja toisinaan aiempien vuosien kasaantuneet oikaisut on yksilöity ja kirjattu kuluvalle varainhoitovuodelle. |
| --- | --- |

1.46

Oikaisumekanismien vaikutuksista ei kuitenkaan ole saatavissa luotettavaa tietoa vuositasolla. Tilinpäätöksen liitetiedoista ei käy systemaattisesti ilmi, kuinka takaisin perityt määrät kytkeytyvät yksittäisiin varainhoitovuosiin, ja toisinaan aiempien vuosien kasaantuneet oikaisut on yksilöity ja kirjattu kuluvalle varainhoitovuodelle.

| 1.46 | Kuten tilintarkastustuomioistuin itsekin kohdassa 1.44 totesi, useimmat ohjelmakauden 2000–2006 loppuvaiheessa hyväksytyt koheesiopolitiikan alan rahoitusoikaisut pannaan täytäntöön ohjelman päättymisen yhteydessä, ei siis sinä vuonna, jona ne tehtiin tai jona rahoitusoikaisu vahvistettiin. Tämä johtuu yhteisesti hallinnoitujen ohjelmien oikaisujärjestelmien monivuotisesta luonteesta.

  Lisäksi voidaan vaatia kiinteämääräisiä oikaisuja tilanteissa, joissa jäsenvaltion tasolla on todettu heikkouksia valvontajärjestelmissä, mutta jäsenvaltio ei ole korjannut niitä: tämä ei liity mihinkään tiettyyn aiheettomaan menoon tai tiettyyn vuoteen.


  Siksi ei ole mahdollista vetää suoraa yhteyttä rahoitusoikaisun ja sen kohteena olevien menojen syntymisvuoden välille.


  Rakennerahastojen täytäntöönpano tapahtuu monivuotisessa puitekehyksessä. Ellei rahoitusoikaisua ole raportoitu vuonna N, se raportoidaan vuonna N+1 tämän heikentämättä sen menettelyn luotettavuutta, jonka tärkein tavoite on varmistaa, että kaikki aiheettomat maksut oikaistaan. Tämä ohjelmakauden eri vuosien välillä tehtävä tasaus on välttämätön, jotta rahoitusoikaisuista voidaan antaa tarkkaa, avointa ja kattavaa kumulatiivista tietoa.


  Tästä huolimatta tilinpäätösten liitetiedoissa esitetään tietoja tiettynä vuonna vahvistetuista ja täytäntöönpannuista rahoitusoikaisuista sekä kumulatiivisia tietoja.


  Sitä vastoin maataloudessa (Euroopan maatalouden tukirahasto ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto) rahoitusoikaisut liittyvät tietyn varainhoitovuoden menoihin ja tämä yhteys ilmoitetaan jokaisessa komission hyväksymässä sääntöjenmukaisuutta koskevassa päätöksessä. |
| --- | --- |

1.46

Lisäksi voidaan vaatia kiinteämääräisiä oikaisuja tilanteissa, joissa jäsenvaltion tasolla on todettu heikkouksia valvontajärjestelmissä, mutta jäsenvaltio ei ole korjannut niitä: tämä ei liity mihinkään tiettyyn aiheettomaan menoon tai tiettyyn vuoteen.

Siksi ei ole mahdollista vetää suoraa yhteyttä rahoitusoikaisun ja sen kohteena olevien menojen syntymisvuoden välille.

Rakennerahastojen täytäntöönpano tapahtuu monivuotisessa puitekehyksessä. Ellei rahoitusoikaisua ole raportoitu vuonna N, se raportoidaan vuonna N+1 tämän heikentämättä sen menettelyn luotettavuutta, jonka tärkein tavoite on varmistaa, että kaikki aiheettomat maksut oikaistaan. Tämä ohjelmakauden eri vuosien välillä tehtävä tasaus on välttämätön, jotta rahoitusoikaisuista voidaan antaa tarkkaa, avointa ja kattavaa kumulatiivista tietoa.

Tästä huolimatta tilinpäätösten liitetiedoissa esitetään tietoja tiettynä vuonna vahvistetuista ja täytäntöönpannuista rahoitusoikaisuista sekä kumulatiivisia tietoja.

Sitä vastoin maataloudessa (Euroopan maatalouden tukirahasto ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto) rahoitusoikaisut liittyvät tietyn varainhoitovuoden menoihin ja tämä yhteys ilmoitetaan jokaisessa komission hyväksymässä sääntöjenmukaisuutta koskevassa päätöksessä.

| 1.47 | Lisäksi monien oikaisumekanismien soveltamissykli voi kestää useita vuosia ja monien valvontajärjestelmien oikaisukapasiteettiin kohdistuvat eri osatekijät määrittävät sitä, kuinka hyvin todennäköinen vaikutus tulevaisuudessa on mahdollista arvioida (muun muassa lainsäädäntö ja organisatorinen kehys, takaisinperintämenettelyjen soveltamissäännöt sekä hankkeiden tyyppi, koko ja kesto). |
| --- | --- |

1.47

Lisäksi monien oikaisumekanismien soveltamissykli voi kestää useita vuosia ja monien valvontajärjestelmien oikaisukapasiteettiin kohdistuvat eri osatekijät määrittävät sitä, kuinka hyvin todennäköinen vaikutus tulevaisuudessa on mahdollista arvioida (muun muassa lainsäädäntö ja organisatorinen kehys, takaisinperintämenettelyjen soveltamissäännöt sekä hankkeiden tyyppi, koko ja kesto).

| 1.48 | Lopuksi olisi muistettava, että komission käyttämiin oikaisumekanismeihin kuuluu pääasiassa muunlaisia rahoitusoikaisuja kuin takaisinperintämenettelyjä (ks. kohdat 1.39 ja 1.40). |
| --- | --- |

1.48

Lopuksi olisi muistettava, että komission käyttämiin oikaisumekanismeihin kuuluu pääasiassa muunlaisia rahoitusoikaisuja kuin takaisinperintämenettelyjä (ks. kohdat 1.39 ja 1.40).

| 1.48 | Katso edellä kohtaan 1.39 annettu vastaus. |
| --- | --- |

1.48

Valvontajärjestelmien oikaisukapasiteettia koskeva päätelmä

| 1.49 | Komissio on vuonna 2009 pyrkinyt antamaan enemmän ja parempia tietoja EU:n talousarvioon sovellettavista oikaisumekanismeista. Tämä kehityssuunta on myönteinen. Komission antamat tiedot eivät kuitenkaan vielä ole täysin luotettavia siksi, että sen jäsenvaltioilta saamat tiedot eivät aina ole luotettavia. Lisäksi pitäisi tutkia, olisiko tarpeen tarkentaa tilinpäätösraportoinnin suuntaviivoja siltä osin, mitä tietoja tilinpäätökseen on syytä sisällyttää ja millä tavoin niitä pitäisi käsitellä. Joillakin menoaloilla komissio ei anna seuraavia tietoja: minä vuonna maksu suoritettiin, minä vuonna siihen liittyvä virhe havaittiin ja minä vuonna asianomainen rahoitusoikaisu sisällytettiin tilinpäätöksen liitetietoihin. |
| --- | --- |

1.49

Komissio on vuonna 2009 pyrkinyt antamaan enemmän ja parempia tietoja EU:n talousarvioon sovellettavista oikaisumekanismeista. Tämä kehityssuunta on myönteinen. Komission antamat tiedot eivät kuitenkaan vielä ole täysin luotettavia siksi, että sen jäsenvaltioilta saamat tiedot eivät aina ole luotettavia. Lisäksi pitäisi tutkia, olisiko tarpeen tarkentaa tilinpäätösraportoinnin suuntaviivoja siltä osin, mitä tietoja tilinpäätökseen on syytä sisällyttää ja millä tavoin niitä pitäisi käsitellä. Joillakin menoaloilla komissio ei anna seuraavia tietoja: minä vuonna maksu suoritettiin, minä vuonna siihen liittyvä virhe havaittiin ja minä vuonna asianomainen rahoitusoikaisu sisällytettiin tilinpäätöksen liitetietoihin.

| 1.49 | Katso vastaukset kohtiin 1.19, 1.40 ja 1.46.

  Maksujen, virheiden ja rahoitusoikaisujen täsmäyttäminen keskenään tilintarkastustuomioistuimen esittämällä tavalla ei ole mahdollista silloin, kun menojen ilmoitusjärjestelmä on kumulatiivinen monen vuoden jaksolla tai joissakin tapauksissa, kun kyse on järjestelmää koskevista oikaisuista (ks. myös vastaus kohtaan 1.50). |
| --- | --- |

1.49

Maksujen, virheiden ja rahoitusoikaisujen täsmäyttäminen keskenään tilintarkastustuomioistuimen esittämällä tavalla ei ole mahdollista silloin, kun menojen ilmoitusjärjestelmä on kumulatiivinen monen vuoden jaksolla tai joissakin tapauksissa, kun kyse on järjestelmää koskevista oikaisuista (ks. myös vastaus kohtaan 1.50).

| 1.50 | Arvomääräisesti tarkasteltuna suurin osa oikaisuista on jäsenvaltioihin tai unionin ulkopuolisiin valtioihin kohdistuvia rahoitusoikaisuja, eikä niissä niinkään ole kyse varojen perimisestä takaisin EU:n tukia aiheettomasti saaneilta yksittäisiltä edunsaajilta. Tilintarkastustuomioistuimen testaamisen avulla havaitsemat virheet sitä vastoin useimmiten liittyvät edunsaajien aiheettomasti hakemiin tai heille aiheettomasti maksettuihin määriin. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin toteaa, että sen arvioita virhetasoista ei ole tarkoituksenmukaista verrata komission rahoitusoikaisuista ja takaisinperinnästä antamiin tietoihin. |
| --- | --- |

1.50

Arvomääräisesti tarkasteltuna suurin osa oikaisuista on jäsenvaltioihin tai unionin ulkopuolisiin valtioihin kohdistuvia rahoitusoikaisuja, eikä niissä niinkään ole kyse varojen perimisestä takaisin EU:n tukia aiheettomasti saaneilta yksittäisiltä edunsaajilta. Tilintarkastustuomioistuimen testaamisen avulla havaitsemat virheet sitä vastoin useimmiten liittyvät edunsaajien aiheettomasti hakemiin tai heille aiheettomasti maksettuihin määriin. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin toteaa, että sen arvioita virhetasoista ei ole tarkoituksenmukaista verrata komission rahoitusoikaisuista ja takaisinperinnästä antamiin tietoihin.

| 1.50 | Suorassa hallinnoinnissa komissio oikaisee virheet joko takaisinperinnän avulla (takaisinperintämääräys tai myöhemmästä maksusta tehtävä kuittaus) tai pyytämällä korjatun kustannusselvityksen.

  Selvästi suurin osa (noin 80 prosenttia) EU:n talousarviosta pannaan täytäntöön yhteisellä hallinnolla, jossa jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa komissiolle ilmoitettujen menojen sääntöjenmukaisuuden varmistamisesta ja siten myös sääntöjenvastaisuuden havaitsemisesta ja korjaamisesta. Tässä hallintotavassa komissio myös vastaa sen varmistamisesta, että kansallisten viranomaisten käyttöön ottamat järjestelmät ovat tehokkaita, ja elleivät ne ole, komissio voi vaatia rahoitusoikaisuja. Sovellettavassa lainsäädännössä säädetty rahoitusoikaisujen järjestelmä on siis sellainen, että komissio kohdistaa takaisinperintätoimet/oikaisut jäsenvaltioihin, jotka vuorostaan perivät aiheettoman maksun takaisin edunsaajalta. Kun rahoitusoikaisut liittyvät järjestelmän heikkouksiin, ne kuitenkin yleensä perustuvat kiinteämääräisiin tai ekstrapoloituihin summiin eivätkä siis edunsaajien tasolla yksilöityihin virheisiin.


  Tämän seurauksena on erotettava toisistaan seuraavat asiat:







  — | EU-tarkastusten seurauksena tehtyjä rahoitusoikaisuja koskevat tiedot, jotka ovat kattavia ja luotettavia, mutta joita ei voida järjestelmän heikkouksien osalta välittömästi yhdistää virheisiin tietylle edunsaajalle tehdyissä maksuissa eikä välttämättä tiettyyn vuoteenkaan. |
| --- | --- | --- |

1.50

Selvästi suurin osa (noin 80 prosenttia) EU:n talousarviosta pannaan täytäntöön yhteisellä hallinnolla, jossa jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa komissiolle ilmoitettujen menojen sääntöjenmukaisuuden varmistamisesta ja siten myös sääntöjenvastaisuuden havaitsemisesta ja korjaamisesta. Tässä hallintotavassa komissio myös vastaa sen varmistamisesta, että kansallisten viranomaisten käyttöön ottamat järjestelmät ovat tehokkaita, ja elleivät ne ole, komissio voi vaatia rahoitusoikaisuja. Sovellettavassa lainsäädännössä säädetty rahoitusoikaisujen järjestelmä on siis sellainen, että komissio kohdistaa takaisinperintätoimet/oikaisut jäsenvaltioihin, jotka vuorostaan perivät aiheettoman maksun takaisin edunsaajalta. Kun rahoitusoikaisut liittyvät järjestelmän heikkouksiin, ne kuitenkin yleensä perustuvat kiinteämääräisiin tai ekstrapoloituihin summiin eivätkä siis edunsaajien tasolla yksilöityihin virheisiin.

Tämän seurauksena on erotettava toisistaan seuraavat asiat:

—

EU-tarkastusten seurauksena tehtyjä rahoitusoikaisuja koskevat tiedot, jotka ovat kattavia ja luotettavia, mutta joita ei voida järjestelmän heikkouksien osalta välittömästi yhdistää virheisiin tietylle edunsaajalle tehdyissä maksuissa eikä välttämättä tiettyyn vuoteenkaan.

| — | jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat tiedot aiheettomien menojen peruutuksista ja takaisinperintätoimista: maatalouden osalta saatavilla olevat tiedot ovat asianmukaisia (katso vastaus kohtaan 1.17), mutta koheesiopolitiikan alojen osalta vuoden 2008 rakennetoimien toimintasuunnitelmassa nimenomaisesti tartuttiin näiden tietojen laatuun ja kattavuuteen. Tämän seurauksena jäsenvaltioiden komissiolle vuoden 2010 ensimmäisellä puoliskolla toimittamat vuotta 2009 koskevat tiedot ovat laadultaan parempia ja kattavampia. |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat tiedot aiheettomien menojen peruutuksista ja takaisinperintätoimista: maatalouden osalta saatavilla olevat tiedot ovat asianmukaisia (katso vastaus kohtaan 1.17), mutta koheesiopolitiikan alojen osalta vuoden 2008 rakennetoimien toimintasuunnitelmassa nimenomaisesti tartuttiin näiden tietojen laatuun ja kattavuuteen. Tämän seurauksena jäsenvaltioiden komissiolle vuoden 2010 ensimmäisellä puoliskolla toimittamat vuotta 2009 koskevat tiedot ovat laadultaan parempia ja kattavampia.

Komissio on samaa mieltä siitä, että ei ole merkityksellistä verrata tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuman virhetasoja, jotka perustamissopimuksen nojalla koskevat tapahtumaotoksen tarkastelua vuositasolla, rahoitusoikaisuja koskeviin lukuihin. Kuten yllä on esitetty, rahoitusoikaisuja on eri tyyppisiä, joten koheesiopolitiikan aloilla ei ole mahdollista vetää suoraa yhteyttä rahoitusoikaisun ja sen kohteena olevien menojen syntymisvuoden välille. Rahoitusoikaisujen vaikutus voidaan kuitenkin selvästi yksilöidä laskettaessa jäännösvirheiden määrää ohjelman päättymisen jälkeen. Esimerkiksi PO REGIO on tammikuussa 2010 saanut valmiiksi ei-tilastollisen lopputarkastuksen eräistä kauden 1994–1999 EAKR-ohjelmista. Tulokset viittaavat siihen, että kun ohjelmat on päätetty ja kaikki rahoitusoikaisut tehty, kokonaisvirheriski oli pienentynyt selvästi.

Komissio varmistaa unionin taloudellisten etujen turvaamisen soveltamalla varainhoitoa ja eri toimialoja koskevia hallinto- ja valvontajärjestelmiä ja -menettelyjä, jotka lainsäätäjä on säätänyt ehkäistäkseen, havaitakseen ja oikaistakseen virheitä, jotka vahingoittaisivat EU:n talousarviota.

---

(1)  ”Konsolidoitu tilinpäätös” sisältää taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman, laskelman nettovarallisuuden muutoksista ja yhteenvedon keskeisistä tilinpäätöksen laatimisperiaatteista sekä muut liitetiedot (segmenttiraportointi mukaan luettuna).

(2)  ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” sisältää konsolidoidun selvityksen talousarvion toteuttamisesta, yhteenvedon budjettiperiaatteista ja muut liitetiedot.

(3)  Euroopan unionin toimielinten ja muiden elinten tasolla johtoon kuuluvat toimielinten jäsenet, virastojen johtajat, valtuutetut ja edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjät ja varainhoito-, tarkastus- ja valvontayksiköiden johtohenkilöstö. Jäsenvaltioiden ja edunsaajavaltioiden tasolla johtoon kuuluvat tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjät ja maksuviranomaisten johtohenkilöstö, todentamisviranomaiset ja täytäntöönpanovirastot.

(4)  Komission tilinpitäjän soveltamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Accounting Standards, IPSAS) tai niiden puuttuessa kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards). ”Konsolidoitu tilinpäätös” varainhoitovuodelta 2009 on laadittu varainhoitoasetuksen mukaisesti komission tilinpitäjän vahvistamien kirjanpitosääntöjen perusteella (kuten on tehty varainhoitovuodesta 2005 alkaen). Kyseisillä kirjanpitosäännöillä suoriteperusteisia kirjanpidon periaatteita on mukautettu Euroopan unionin toimintaympäristöön sopiviksi. ”Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta” laaditaan yhä pääasiallisesti kassatapahtumien perusteella.

(5)  Ennen kuin toimielin hyväksyy tilinpäätöksen, tilinpitäjä varmentaa allekirjoituksellaan, että hänellä on kohtuullinen varmuus siitä, että tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan toimielimen taloudellisesta asemasta (varainhoitoasetuksen 61 artikla).

(6)  Elinten johtajat laativat tilinpäätökset, jotka lähetetään asianomaisen johtokunnan lausunnon kanssa komission tilinpitäjälle. Lisäksi elinten tilinpitäjät varmentavat ne allekirjoituksellaan ja todentavat täten saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että ne antavat oikean ja riittävän kuvan elimen taloudellisesta asemasta (varainhoitoasetuksen 61 artikla).

(7)  Kansainvälisen tarkastusstandardin nro 700 (”Forming an opinion and reporting on financial statements”, ISA 700, kohta 35) mukaan ilmaisut ”antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot” ja ”antaa oikean ja riittävän kuvan” vastaavat toisiaan.

(8)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), sellaisena kun se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1525/2007 (EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9). Varainhoitoasetuksessa säädetään, että lopulliset tilinpäätökset on toimitettava ennen seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 31 päivää.

(9)  Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto, Euroopan poliisiakatemia ja Innovatiiviset lääkkeet -aloitteen (IMI) yhteisyritys.

(10)  Useissa pääosastoissa käytetään omia paikallisia tietoteknisiä järjestelmiä varainhoitoon ja tapahtumien kirjaamiseen keskuskirjanpitojärjestelmään (ABAC) sovellusliittymän kautta. Varainhoitoasetuksen 61 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaan tilinpitäjän on arvioitava, toimivatko järjestelmät asianmukaisesti.

(11)  Ulkosuhteiden pääosasto sekä oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto.

(12)  Komission tilinpitäjän sisäiset ohjeet, 10.7.2009.

(13)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, kohta 5.61; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohta 5.44; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 5.56.

(14)  Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 2002, kohdat 1.10 ja 1.11; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2003, kohta 1.11; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2004, kohdat 1.12 ja 1.13; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2005, kohta 1.57; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, kohta 1.34; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohta 1.28.

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 683/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta (EUVL L 196, 24.7.2008, s. 1).

(16)  Tuloja koskevan tarkastuksen sisällön osalta ks. kohdat 2.7–2.14.

(17)  Tästä määrästä 1 881 miljoonaa euroa liittyy ennakkomaksuihin ja 272 miljoonaa euroa väli- ja loppumaksuihin. Väli- ja loppumaksut koskevat ohjelmien ja hankkeiden päättämistoimia ja loppueriä. Nämä puolestaan liittyvät 1 399 miljoonan euron menoihin, joiden perusteena olevat toimet/hankkeet käynnistettiin pääosin vuosina 2004 ja 2005 ja jotka komissio kuitenkin hyväksyi vasta vuonna 2009 (ks. kohdat 7.8 ja 7.19).

(18)  Koheesiopolitiikan alojen toimintalohkoryhmässä suurin osa järjestelmiin kohdistetusta tarkastustyöstä liittyi uuteen ohjelmakauteen, ja sen yhteydessä tutkittiin, ovatko järjestelmät säännöksissä asetettujen vaatimusten mukaisia. Järjestelmät arvioitiin ”osittain sääntöjenmukaisiksi”.

(19)  Ks. tämän vuosikertomuksen kohdat 3.18 ja 3.19 sekä
  liite 3.1
  (”Tapahtumatarkastusten tulokset – maatalous ja luonnonvarat”); vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 5.13 ja 5.14 ja liite 5.1, osa 1 (”Otantaan perustuvan tapahtumatarkastuksen pääpiirteet”).

(20)  Ks. kohdat 4.17–4.19 ja
  liite 4.1
  (”Tapahtumatarkastusten tulokset – koheesiopolitiikka”); vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 6.16 ja 6.17 sekä liite 6.1, osa 1 (”Otantaan perustuvan tapahtumatarkastuksen pääpiirteet”).

(21)  Varaumien kokonaismäärä kasvoi 15:stä (vuonna 2008) 20:een (vuonna 2009).

(22)  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artikla.

(23)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle – Yhteenveto komission hallintosaavutuksista vuonna 2009 KOM(2010) 281 lopullinen, 2.6.2010.

(24)  Ks. myös vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 2.15.

(25)  Ks. myös vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 1.16 ja 1.17.

(26)  Ks. myös vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 2.17.

(27)  Varainhoitoasetuksen 28 a artikla.

(28)  Varainhoitoasetuksen 71 artiklan 3 kohta.

(29)  Yleisiä huomautuksia sekalaisista saamisista vuosikertomuksissa varainhoitovuosilta 2002, 2003 ja 2004. Erityisiä huomautuksia vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2005, kohdat 6.36–6.41, vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2006, kohdat 2.26–2.30, vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2007, kohdat 1.29–1.31 ja 7.39 sekä vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2008, kohdat 1.16–1.17 ja kohta 2.16 c).

(30)  Ks. Euroopan unionin tilinpäätös varainhoitovuodelta 2009 – tilinpäätöksen liitetieto 6.

(31)  Tosin maatalouden alalla sovelletaan neuvoston asetusta (EY) N:o 1290/2005 (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1). Sen mukaan kaikista aiheettomasti maksetuista määristä, joita jäsenvaltiot eivät ole perineet takaisin edunsaajilta neljän vuoden – tai oikeudellisten menettelyjen tapauksessa kahdeksan vuoden – kuluessa 50 prosenttia peritään automaattisesti jäsenvaltion talousarviosta (niin kutsuttu 50/50-sääntö) (ks. kohdat 3.50 ja 3.51). Jäsenvaltioiden on jatkettava takaisinperintää ja palautettava takaisin saadut määrät EU:n talousarvioon.

(32)  Vuosien 2000–2006 ohjelmakauden useimpien toimenpideohjelmien kohdalla oli vuonna 2009 jo saavutettu 95 prosentin raja, joka koskee menojen ilmoittamista ennen ohjelman päättämistä.

(33)  Niitä yleisen talousarvion pääluokan III osastoja 14 ja 24–31, jotka liittyvät pääasiassa hallintomenoihin, on käsitelty yhdeksännen luvun Euroopan komissiota koskevassa osassa.

(34)  Hallintomenoja ei ole käsitelty kunkin toimintalohkoryhmän yhteydessä, vaan ne esitetään omana otsakkeenaan. Kyseiset määrät eroavat näin ollen luvuissa 3–8 mainituista.

(35)  Jokaisen toimintalohkoryhmän osalta on luvuissa 3–8 olevan otsakkeen ”Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa” yhteydessä selitetty, mitkä menot tarkastettiin.

(36)  Suurin osa järjestelmiin kohdistetusta tarkastustyöstä liittyi uuteen ohjelmakauteen, ja sen yhteydessä tutkittiin, ovatko järjestelmät säännöksissä asetettujen vaatimusten mukaisia. Järjestelmät arvioitiin ”osittain sääntöjenmukaisiksi” (ks. kohta 4.36).

(37)  Todennettuihin menoihin perustuvat 23 081 miljoonan euron suuruiset väli- ja loppumaksut (ks. kohta 4.15).

(38)  Valvontajärjestelmiä koskevaa arviointia varten tutkittiin järjestelmä, jota komissio käyttää päättäessään ohjelmia ja hankkeita (ks. kohta 7.19).

(39)  Järjestelmät luokitellaan ”osittain vaikuttaviksi”, kun vain joidenkin valvontamenettelyjen arvioidaan toimivan asianmukaisesti. Tämän vuoksi niiden avulla ei kokonaisuutena kenties onnistuta vähentämään tilien perustana olevissa toimissa esiintyviä virheitä hyväksyttävälle tasolle.

(40)  Tilintarkastustuomioistuin on päättänyt luokitella virhetasot (ks.
  liite 1.1
  , kohdat 8–12) kolmeen eri ryhmään. Näitä virheprosentteja ei voida tulkita luottamusväliksi (tilastotieteellisessä mielessä).

LIITE 1.1

TARKASTUKSEN LÄHESTYMISTAPA JA TARKASTUSMENETELMÄT

OSA 1 –   Tarkastuksen lähestymistapa ja tarkastusmenetelmät tilien luotettavuuden osalta

| 1. | Konsolidoitu tilinpäätös koostuu konsolidoiduista tilinpäätösasiakirjoista ja talousarvion toteuttamista koskevasta konsolidoidusta selvityksestä (1). Arvioitaessa, antaako konsolidoitu tilinpäätös olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot Euroopan unionin taloudellisesta asemasta sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta, käytetään pääasiassa seuraavia arviointiperusteita:
  a)   laillisuus ja asianmukaisuus (sääntöjenmukaisuus): onko tilinpäätös laadittu sääntöjen mukaisesti ja ovatko talousarviomäärärahat käytettävissä
  b)   kattavuus: onko kaikki kyseiseen kauteen kuuluvat tulo- ja menotapahtumat sekä kaikki varat ja velat (myös taseen ulkopuoliset erät) kirjattu tileihin
  c)   toimien tosiasiallisuus sekä varojen ja velkojen olemassaolo: perustuuko jokainen tulo- ja menotapahtuma toimeen, joka kytkeytyy kyseiseen yksikköön ja kuuluu tarkasteltavana olevaan kauteen; ovatko varat ja velat olemassa taseen antamispäivänä ja kuuluvatko ne tarkastettavalle yksikölle
  d)   mittaaminen ja arvostaminen: onko tulo- ja menotapahtumat sekä varat ja velat kirjattu tileihin oikea-arvoisina ja varovaisuuden periaatetta soveltaen
  e)   tietojen esittäminen: onko tulo- ja menotapahtumat, varat ja velat ilmoitettu ja kuvattu kirjanpitosääntöjen ja käytänteiden mukaisesti ja avoimuuden periaatetta soveltaen. |
| --- | --- |

1.

Konsolidoitu tilinpäätös koostuu konsolidoiduista tilinpäätösasiakirjoista ja talousarvion toteuttamista koskevasta konsolidoidusta selvityksestä (1). Arvioitaessa, antaako konsolidoitu tilinpäätös olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot Euroopan unionin taloudellisesta asemasta sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta, käytetään pääasiassa seuraavia arviointiperusteita:

a)   laillisuus ja asianmukaisuus (sääntöjenmukaisuus): onko tilinpäätös laadittu sääntöjen mukaisesti ja ovatko talousarviomäärärahat käytettävissä

b)   kattavuus: onko kaikki kyseiseen kauteen kuuluvat tulo- ja menotapahtumat sekä kaikki varat ja velat (myös taseen ulkopuoliset erät) kirjattu tileihin

c)   toimien tosiasiallisuus sekä varojen ja velkojen olemassaolo: perustuuko jokainen tulo- ja menotapahtuma toimeen, joka kytkeytyy kyseiseen yksikköön ja kuuluu tarkasteltavana olevaan kauteen; ovatko varat ja velat olemassa taseen antamispäivänä ja kuuluvatko ne tarkastettavalle yksikölle

d)   mittaaminen ja arvostaminen: onko tulo- ja menotapahtumat sekä varat ja velat kirjattu tileihin oikea-arvoisina ja varovaisuuden periaatetta soveltaen

e)   tietojen esittäminen: onko tulo- ja menotapahtumat, varat ja velat ilmoitettu ja kuvattu kirjanpitosääntöjen ja käytänteiden mukaisesti ja avoimuuden periaatetta soveltaen.

| 2. | Tarkastus koostui seuraavista osatekijöistä:






  a) | kirjanpidon valvontaympäristö arvioitiin uudelleen |
| --- | --- | --- |

2.

Tarkastus koostui seuraavista osatekijöistä:

a)

kirjanpidon valvontaympäristö arvioitiin uudelleen

| b) | tarkastettiin keskeisten kirjanpitomenettelyjen ja varainhoitovuoden päättyessä sovellettavien tilinpäätösmenettelyjen toimivuus |
| --- | --- |

b)

tarkastettiin keskeisten kirjanpitomenettelyjen ja varainhoitovuoden päättyessä sovellettavien tilinpäätösmenettelyjen toimivuus

| c) | tarkastettiin analyyttisesti keskeiset kirjanpitotiedot (johdonmukaisuus ja asianmukaisuus) |
| --- | --- |

c)

tarkastettiin analyyttisesti keskeiset kirjanpitotiedot (johdonmukaisuus ja asianmukaisuus)

| d) | tilit ja/tai saldot analysoitiin ja täsmäytettiin |
| --- | --- |

d)

tilit ja/tai saldot analysoitiin ja täsmäytettiin

| e) | toimitettiin sitoumuksia, maksuja ja tiettyjä tase-eriä koskeva tapahtumatarkastus edustavien otosten perusteella. |
| --- | --- |

e)

toimitettiin sitoumuksia, maksuja ja tiettyjä tase-eriä koskeva tapahtumatarkastus edustavien otosten perusteella.

OSA 2 –   Tarkastuksen lähestymistapa ja tarkastusmenetelmät toimien sääntöjenmukaisuuden osalta

| 3. | Tilintarkastustuomioistuin soveltaa tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastamiseen lähestymistapaa, joka koostuu kahdesta keskeisestä pilarista:






  — | tapahtumien suora testaaminen, jonka avulla selvitetään, kuinka sääntöjenmukaisia tapahtumat ovat |
| --- | --- | --- |

3.

Tilintarkastustuomioistuin soveltaa tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden tarkastamiseen lähestymistapaa, joka koostuu kahdesta keskeisestä pilarista:

—

tapahtumien suora testaaminen, jonka avulla selvitetään, kuinka sääntöjenmukaisia tapahtumat ovat

| — | arvio siitä, kuinka vaikuttavasti valvontajärjestelmillä kyetään varmistamaan tapahtumien sääntöjenmukaisuus. |
| --- | --- |

—

arvio siitä, kuinka vaikuttavasti valvontajärjestelmillä kyetään varmistamaan tapahtumien sääntöjenmukaisuus.

| 4. | Tämän lisäksi tilintarkastustuomioistuin hyödyntää muiden tarkastajien työhön perustuvaa todentavaa aineistoa (kun relevanttia aineistoa on saatavilla) ja analysoi johdon antamia tietoja (2). |
| --- | --- |

4.

Tämän lisäksi tilintarkastustuomioistuin hyödyntää muiden tarkastajien työhön perustuvaa todentavaa aineistoa (kun relevanttia aineistoa on saatavilla) ja analysoi johdon antamia tietoja (2).

Miten tilintarkastustuomioistuin testaa tapahtumat?

| 5. | Tapahtumatarkastus perustuu edustavaan tilastolliseen otokseen, joka on poimittu saatujen määrien (tulojen tapauksessa) tai maksettujen määrien (kussakin toimintalohkoryhmässä) joukosta. Testauksen avulla laaditaan tilastollinen arvio siitä, kuinka suuri osa perusjoukon tapahtumista on sääntöjenmukaisia. |
| --- | --- |

5.

Tapahtumatarkastus perustuu edustavaan tilastolliseen otokseen, joka on poimittu saatujen määrien (tulojen tapauksessa) tai maksettujen määrien (kussakin toimintalohkoryhmässä) joukosta. Testauksen avulla laaditaan tilastollinen arvio siitä, kuinka suuri osa perusjoukon tapahtumista on sääntöjenmukaisia.

| 6. | Tilintarkastustuomioistuin määrittää varmuuteen perustuvan mallin avulla, kuinka suuri otos tarvitaan, jotta tulokset ovat luotettavia. Malliin kuuluu toimintariskin (tapahtumissa voi olla virheitä) ja valvontariskin (valvontajärjestelmillä ei kyetä ehkäisemään tai havaitsemaan ja korjaamaan näitä virheitä) arvioiminen. Kun järjestelmät on testattu ja todettu vaikuttaviksi, niiden avulla voidaan saada osa tapahtumien sääntöjenmukaisuutta koskevasta varmuudesta. Käytännössä tilintarkastustuomioistuin tukeutuu pääasiassa tapahtumien suoraan testaamiseen. |
| --- | --- |

6.

Tilintarkastustuomioistuin määrittää varmuuteen perustuvan mallin avulla, kuinka suuri otos tarvitaan, jotta tulokset ovat luotettavia. Malliin kuuluu toimintariskin (tapahtumissa voi olla virheitä) ja valvontariskin (valvontajärjestelmillä ei kyetä ehkäisemään tai havaitsemaan ja korjaamaan näitä virheitä) arvioiminen. Kun järjestelmät on testattu ja todettu vaikuttaviksi, niiden avulla voidaan saada osa tapahtumien sääntöjenmukaisuutta koskevasta varmuudesta. Käytännössä tilintarkastustuomioistuin tukeutuu pääasiassa tapahtumien suoraan testaamiseen.

| 7. | Testaamisella tarkoitetaan poimittujen tapahtumien yksityiskohtaista tarkastamista, jossa selvitetään, onko maksupyyntöön liittyvä määrä taikka maksu laskettu oikein ja menoihin sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisesti. Talousarviotileihin kirjatuista tapahtumista poimitun otoksensa avulla tilintarkastustuomioistuin jäljittää maksun lopullisen edunsaajan (esimerkiksi viljelijä, kurssinjärjestäjä tai kehitysapuhankkeen edistäjä) tasolle saakka ja tarkastaa kullakin tasolla, täyttääkö tapahtuma asetetut ehdot. Jos (millä tasolla hyvänsä) tapahtuman laskelmat ovat virheellisiä tai tapahtuma ei vastaa säännöksiä tai sopimusehtoja, tapahtumassa katsotaan olevan virhe. |
| --- | --- |

7.

Testaamisella tarkoitetaan poimittujen tapahtumien yksityiskohtaista tarkastamista, jossa selvitetään, onko maksupyyntöön liittyvä määrä taikka maksu laskettu oikein ja menoihin sovellettavien sääntöjen ja säännösten mukaisesti. Talousarviotileihin kirjatuista tapahtumista poimitun otoksensa avulla tilintarkastustuomioistuin jäljittää maksun lopullisen edunsaajan (esimerkiksi viljelijä, kurssinjärjestäjä tai kehitysapuhankkeen edistäjä) tasolle saakka ja tarkastaa kullakin tasolla, täyttääkö tapahtuma asetetut ehdot. Jos (millä tasolla hyvänsä) tapahtuman laskelmat ovat virheellisiä tai tapahtuma ei vastaa säännöksiä tai sopimusehtoja, tapahtumassa katsotaan olevan virhe.

Miten tilintarkastustuomioistuin arvioi ja esittää tapahtumatarkastusten tulokset?

| 8. | Tapahtumien virheet johtuvat useista eri syistä, ja virheitä on monenlaisia riippuen rikkomistapauksen luonteesta ja siitä, mitä nimenomaista sääntöä tai sopimusehtoa on rikottu. Virheet saattavat liittyä ”maksuedellytyksiin” tai ”muihin säännöstenmukaisuustekijöihin”. |
| --- | --- |

8.

Tapahtumien virheet johtuvat useista eri syistä, ja virheitä on monenlaisia riippuen rikkomistapauksen luonteesta ja siitä, mitä nimenomaista sääntöä tai sopimusehtoa on rikottu. Virheet saattavat liittyä ”maksuedellytyksiin” tai ”muihin säännöstenmukaisuustekijöihin”.

| 9. | Tilintarkastustuomioistuin luokittelee virheet seuraavasti:






  — | kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe |
| --- | --- | --- |

9.

Tilintarkastustuomioistuin luokittelee virheet seuraavasti:

—

kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhe

| — | virhe, joka ei ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti: tapauksissa, joissa ei ole mahdollista mitata, kuinka suuri osa EU:n talousarviosta maksetusta tai talousarvioon saadusta määrästä on virheellinen, tai virhe liittyy ”muihin säännöstenmukaisuustekijöihin” (3) |
| --- | --- |

—

virhe, joka ei ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti: tapauksissa, joissa ei ole mahdollista mitata, kuinka suuri osa EU:n talousarviosta maksetusta tai talousarvioon saadusta määrästä on virheellinen, tai virhe liittyy ”muihin säännöstenmukaisuustekijöihin” (3)

| — | virheen luonteen perusteella: tukikelpoisuuteen liittyvä virhe (maksu ei täytä tukikelpoisuussääntöjä), tosiasiallisuuteen liittyvä virhe (korvattujen kulujen aiheutumisesta ei saada näyttöä) tai oikeellisuuteen liittyvä virhe (maksu on laskettu virheellisesti). |
| --- | --- |

—

virheen luonteen perusteella: tukikelpoisuuteen liittyvä virhe (maksu ei täytä tukikelpoisuussääntöjä), tosiasiallisuuteen liittyvä virhe (korvattujen kulujen aiheutumisesta ei saada näyttöä) tai oikeellisuuteen liittyvä virhe (maksu on laskettu virheellisesti).

| 10. | Tilintarkastustuomioistuin kuvaa virheiden esiintyvyyttä ilmoittamalla, kuinka suureen osuuteen otoksen tapahtumista liittyy virheitä (jotka joko voidaan ilmaista tai joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti). Tämä osuus kuvastaa sitä, kuinka laajalti toimintalohkoryhmässä todennäköisesti on virheitä. |
| --- | --- |

10.

Tilintarkastustuomioistuin kuvaa virheiden esiintyvyyttä ilmoittamalla, kuinka suureen osuuteen otoksen tapahtumista liittyy virheitä (jotka joko voidaan ilmaista tai joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti). Tämä osuus kuvastaa sitä, kuinka laajalti toimintalohkoryhmässä todennäköisesti on virheitä.

| 11. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden taloudellisen kokonaisvaikutuksen ja päättelee sen perusteella todennäköisimmän virhetason. Todennäköisin virhetaso jaotellaan kuuluvaksi yhteen seuraavista kolmesta luokasta:






  — | alle kaksi prosenttia |
| --- | --- | --- |

11.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden taloudellisen kokonaisvaikutuksen ja päättelee sen perusteella todennäköisimmän virhetason. Todennäköisin virhetaso jaotellaan kuuluvaksi yhteen seuraavista kolmesta luokasta:

—

alle kaksi prosenttia

| — | 2–5 prosenttia |
| --- | --- |

—

2–5 prosenttia

| — | yli viisi prosenttia. |
| --- | --- |

—

yli viisi prosenttia.

| 12. | Tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten tulokset on esitetty tämän vuosikertomuksen lukujen 2–9 liitteessä 1. Tuloksista laadittu yhteenveto on
  taulukossa 1.2
  . |
| --- | --- |

12.

Tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastusten tulokset on esitetty tämän vuosikertomuksen lukujen 2–9 liitteessä 1. Tuloksista laadittu yhteenveto on
  taulukossa 1.2
  .

Miten tilintarkastustuomioistuin arvioi järjestelmät ja raportoi tuloksista?

| 13. | Valvontajärjestelmät, joilla hallitaan EU:n talousarvioon kohdistuvia riskejä (myös toimien sääntöjenmukaisuuden osalta), ovat komission (sekä jäsen- ja edunsaajavaltioiden) kehittämiä. Keskeisiin tarkastusmenettelyihin kuuluu sen arvioiminen, kuinka vaikuttavasti järjestelmillä voidaan varmistaa toimien sääntöjenmukaisuus. Lisäksi tällainen arviointi on erityisen hyödyllinen laadittaessa suosituksia järjestelmien parantamista varten. |
| --- | --- |

13.

Valvontajärjestelmät, joilla hallitaan EU:n talousarvioon kohdistuvia riskejä (myös toimien sääntöjenmukaisuuden osalta), ovat komission (sekä jäsen- ja edunsaajavaltioiden) kehittämiä. Keskeisiin tarkastusmenettelyihin kuuluu sen arvioiminen, kuinka vaikuttavasti järjestelmillä voidaan varmistaa toimien sääntöjenmukaisuus. Lisäksi tällainen arviointi on erityisen hyödyllinen laadittaessa suosituksia järjestelmien parantamista varten.

| 14. | Jokaista toimintalohkoryhmää hallinnoidaan lukuisin erillisin järjestelmin, joista kunkin testaamiseen ja arvioimiseen kuluu paljon aikaa. Siksi tilintarkastustuomioistuin poimii järjestelmien joukosta vuosittain otoksen tarkastusta varten. Järjestelmien arvioinnin tulokset on esitetty taulukossa ”Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio” lukujen 2–9 liitteessä 2. Silloin kun tarkastus on ollut mahdollista suunnitella ja toimittaa siten, että valvontajärjestelmien vaikuttavuus on voitu arvioida, järjestelmät on luokiteltu tapahtumien virheriskin lieventämisen kannalta vaikuttaviksi, osittain vaikuttaviksi (tietyt puutteet heikentävät järjestelmän toimivuutta) tai ei vaikuttaviksi (puutteet ovat laajoja ja haittaavat ratkaisevasti järjestelmän toimivuutta). Muilla aloilla / muissa toimintalohkoryhmissä järjestelmät on arvioitu sääntöjenmukaisuuden näkökulmasta. |
| --- | --- |

14.

Jokaista toimintalohkoryhmää hallinnoidaan lukuisin erillisin järjestelmin, joista kunkin testaamiseen ja arvioimiseen kuluu paljon aikaa. Siksi tilintarkastustuomioistuin poimii järjestelmien joukosta vuosittain otoksen tarkastusta varten. Järjestelmien arvioinnin tulokset on esitetty taulukossa ”Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio” lukujen 2–9 liitteessä 2. Silloin kun tarkastus on ollut mahdollista suunnitella ja toimittaa siten, että valvontajärjestelmien vaikuttavuus on voitu arvioida, järjestelmät on luokiteltu tapahtumien virheriskin lieventämisen kannalta vaikuttaviksi, osittain vaikuttaviksi (tietyt puutteet heikentävät järjestelmän toimivuutta) tai ei vaikuttaviksi (puutteet ovat laajoja ja haittaavat ratkaisevasti järjestelmän toimivuutta). Muilla aloilla / muissa toimintalohkoryhmissä järjestelmät on arvioitu sääntöjenmukaisuuden näkökulmasta.

| 15. | Silloin kun tilintarkastustuomioistuin on saanut riittävästi todentavaa aineistoa, se on lisäksi laatinut valvontajärjestelmiä koskevan yleisarvion (myös se on esitetty luvuissa 2–9 olevassa liitteessä 2). Yleisarviota laadittaessa on otettu huomioon sekä tarkastukseen valittuja järjestelmiä koskeva arvio että tapahtumatarkastusten tulokset. |
| --- | --- |

15.

Silloin kun tilintarkastustuomioistuin on saanut riittävästi todentavaa aineistoa, se on lisäksi laatinut valvontajärjestelmiä koskevan yleisarvion (myös se on esitetty luvuissa 2–9 olevassa liitteessä 2). Yleisarviota laadittaessa on otettu huomioon sekä tarkastukseen valittuja järjestelmiä koskeva arvio että tapahtumatarkastusten tulokset.

Miten tilintarkastustuomioistuin arvioi komission johdon antamia tietoja ja raportoi arvioinnin tuloksista?

| 16. | Jokainen pääosasto laatii – ja julkaisee – vuotuisen toimintakertomuksen, jossa se raportoi toiminnan tavoitteiden saavuttamisesta sekä hallinto- ja valvontajärjestelmistä, joilla pyritään varmistamaan toimien sääntöjenmukaisuus sekä resurssien tarkoituksenmukainen käyttö. Kuhunkin vuotuiseen toimintakertomukseen liittyy pääjohtajan lausuma, jossa käsitellään muun muassa sitä, missä määrin resursseja on käytetty aiottuihin tarkoituksiin, ja miltä osin valvontamenettelyillä kyetään varmistamaan toimien sääntöjenmukaisuus (4). Toimintakertomus ja lausuma yhdessä muodostavat yhden sisäisen valvonnan keskeisistä osatekijöistä. |
| --- | --- |

16.

Jokainen pääosasto laatii – ja julkaisee – vuotuisen toimintakertomuksen, jossa se raportoi toiminnan tavoitteiden saavuttamisesta sekä hallinto- ja valvontajärjestelmistä, joilla pyritään varmistamaan toimien sääntöjenmukaisuus sekä resurssien tarkoituksenmukainen käyttö. Kuhunkin vuotuiseen toimintakertomukseen liittyy pääjohtajan lausuma, jossa käsitellään muun muassa sitä, missä määrin resursseja on käytetty aiottuihin tarkoituksiin, ja miltä osin valvontamenettelyillä kyetään varmistamaan toimien sääntöjenmukaisuus (4). Toimintakertomus ja lausuma yhdessä muodostavat yhden sisäisen valvonnan keskeisistä osatekijöistä.

| 17. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liittyvät lausumat ja määrittää siten, antavatko ne oikean ja riittävän kuvan varainhoidosta toimien sääntöjenmukaisuuden osalta. Määrittäminen tapahtuu tarkastusten ja analyysien avulla sekä vertaamalla kertomuksia ja lausumia tilintarkastustuomioistuimen asianomaisilla aloilla tekemiin havaintoihin. |
| --- | --- |

17.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liittyvät lausumat ja määrittää siten, antavatko ne oikean ja riittävän kuvan varainhoidosta toimien sääntöjenmukaisuuden osalta. Määrittäminen tapahtuu tarkastusten ja analyysien avulla sekä vertaamalla kertomuksia ja lausumia tilintarkastustuomioistuimen asianomaisilla aloilla tekemiin havaintoihin.

Mihin tilintarkastustuomioistuin perustaa lausumansa luonteen?

| 18. | Tilintarkastustuomioistuin vertaa arvioitua todennäköisintä virhetasoa kahden prosentin olennaisuusrajaan määrittääkseen – myös muuta todentavaa aineistoa käyttäen – liittyykö tapahtumiin olennaisessa määrin virheitä: virhetaso ei ole olennainen (huomautuksia sisältämätön lausuma), virhetaso on olennainen (kielteinen lausuma) tai virhetaso on olennainen ainoastaan tietyssä osassa perusjoukkoa (huomautuksia sisältävä lausuma). |
| --- | --- |

18.

Tilintarkastustuomioistuin vertaa arvioitua todennäköisintä virhetasoa kahden prosentin olennaisuusrajaan määrittääkseen – myös muuta todentavaa aineistoa käyttäen – liittyykö tapahtumiin olennaisessa määrin virheitä: virhetaso ei ole olennainen (huomautuksia sisältämätön lausuma), virhetaso on olennainen (kielteinen lausuma) tai virhetaso on olennainen ainoastaan tietyssä osassa perusjoukkoa (huomautuksia sisältävä lausuma).

---

(1)  Liitetiedot mukaan lukien.

(2)  Etenkin komission pääjohtajien vuotuisia toimintakertomuksia ja lausumia sekä (ks. kohdat 16 ja 17) yhteenvetokertomusta.

(3)  Joissakin meno-ohjelmissa edunsaajille asetetaan lakisääteisiä vaatimuksia, mutta määrätään samalla, että vaatimusten noudattamatta jättäminen ei vaikuta edunsaajan oikeuteen saada tukea, vaan johtaa rahoitusoikaisuun tai sakkoon. Hyvä esimerkki tästä on täydentävien ehtojen noudattaminen maatalouden alalla. Ne perustuvat lainsäädäntöön, jolla suojellaan ympäristöä, kansanterveyttä, eläinten ja kasvien terveyttä ja eläinten hyvinvointia (lakisääteiset hoitovaatimukset) sekä pidetään maatalousmaa hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksen mukaisena. Jos yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten suorien maksujen saaja ei noudata täydentäviä ehtoja, suoria maksuja pienennetään tai niitä ei suoriteta lainkaan. Kun tilintarkastustuomioistuin havaitsee, ettei täydentäviä ehtoja ole noudatettu, se luokittelee kyseiset tapaukset virheiksi, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti. Nämä virheet eivät niin ollen vaikuta todennäköisimpään virhetasoon.

(4)  Lisätietoja näistä prosesseista sekä linkkejä viimeisimpiin kertomuksiin annetaan osoitteessa http://ec.europa.eu/atwork/sythesis/index_en.htm.

---

TOINEN LUKU

Tulot

SISÄLLYS

Johdanto

Talousarvioalan erityispiirteet

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Perinteiset omat varat

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

Toimien sääntöjenmukaisuus

Perinteiset omat varat

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

Muut tulot

Järjestelmien vaikuttavuus

Perinteiset omat varat

Alv:oon perustuvat omat varat

BKTL:oon perustuvat omat varat

Kansantalouden tilinpidon kokoaminen jäsenvaltioissa

Yleiset ja erityiset varaumat

BKTL-luetteloiden tarkastaminen jäsenvaltioissa

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Päätelmät ja suositukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 2.1 | Tässä luvussa esitetään tuloja koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Euroopan unionin talousarvion tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Tuloja koskevat keskeiset tiedot esitetään
  taulukossa 2.1
  . Omat varat ovat selkeästi talousarviomenojen tärkein rahoituslähde (94,1 prosenttia). |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

2.1

Tässä luvussa esitetään tuloja koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Euroopan unionin talousarvion tulot koostuvat omista varoista ja muista tuloista. Tuloja koskevat keskeiset tiedot esitetään
  taulukossa 2.1
  . Omat varat ovat selkeästi talousarviomenojen tärkein rahoituslähde (94,1 prosenttia).

Taulukko 2.1 –   Tulot – Keskeiset tiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Talousarvion osasto | Tulotyyppi | Kuvaus | Tulot 2009 | % |
| 1 | Perinteiset omat varat | Sokerin tuotantomaksu (luku 11) | 132 | 0,1 |
| | Tullimaksut (luku 12) | 14 397 | 12,3 |
| Alv:oon perustuvat omat varat | Kuluneen varainhoitovuoden alv-varat (luku 13) | 13 743 | 11,7 |
| BKTL:oon perustuvat omat varat | Kuluneen varainhoitovuoden BKTL-varat (luku 14) | 82 413 | 70,3 |
| Talousarvion epätasapainon korjaaminen | Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus (luku 15) | – 315 | –0,3 |
| Bruttovähennys vuotuisesta BKTL-osuudesta | Myönnetty Alankomaille ja Ruotsille (luku 16) | 4 | 0,0 |
| | OMAT VARAT YHTEENSÄ | 110 373 | 94,1 |
| 3 | | Käytettävissä olevat ylijäämät | 330 | 0,3 |
| 4 | | Yhteisön toimielinten ja muiden elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot | 781 | 0,7 |
| 5 | | Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot | 258 | 0,2 |
| 6 | | Yhteisön ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset | 4 545 | 3,9 |
| 7 | | Viivästyskorot ja sakot | 933 | 0,8 |
| 8 | | Lainat | 4 | 0,0 |
| 9 | | Sekalaiset tulot | 61 | 0,1 |
| | | MUUT TULOT YHTEENSÄ | 6 912 | 5,9 |
| Varainhoitovuoden tulot yhteensä | 117 285 | 100,0 |

(miljoonaa euroa)

Talousarvion osasto

Tulotyyppi

Kuvaus

Tulot 2009

%

1

Perinteiset omat varat

Sokerin tuotantomaksu (luku 11)

132

0,1

Tullimaksut (luku 12)

14 397

12,3

Alv:oon perustuvat omat varat

Kuluneen varainhoitovuoden alv-varat (luku 13)

13 743

11,7

BKTL:oon perustuvat omat varat

Kuluneen varainhoitovuoden BKTL-varat (luku 14)

82 413

70,3

Talousarvion epätasapainon korjaaminen

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus (luku 15)

– 315

–0,3

Bruttovähennys vuotuisesta BKTL-osuudesta

Myönnetty Alankomaille ja Ruotsille (luku 16)

4

0,0

OMAT VARAT YHTEENSÄ

110 373

94,1

3

Käytettävissä olevat ylijäämät

330

0,3

4

Yhteisön toimielinten ja muiden elinten palveluksessa olevasta henkilöstöstä kertyvät tulot

781

0,7

5

Toimielinten hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot

258

0,2

6

Yhteisön ohjelmiin ja sopimuksiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset

4 545

3,9

7

Viivästyskorot ja sakot

933

0,8

8

Lainat

4

0,0

9

Sekalaiset tulot

61

0,1

MUUT TULOT YHTEENSÄ

6 912

5,9

Varainhoitovuoden tulot yhteensä

117 285

100,0

Lähde: Varainhoitovuoden 2009 tilinpäätös.

Talousarvioalan erityispiirteet

| 2.2 | Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään (1): perinteiset omat varat (tuonnista kannetut tullit sekä sokerin tuotantomaksu), jäsenvaltioiden keräämään arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat. |
| --- | --- |

2.2

Omat varat jakautuvat kolmeen ryhmään (1): perinteiset omat varat (tuonnista kannetut tullit sekä sokerin tuotantomaksu), jäsenvaltioiden keräämään arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat.

| 2.3 | Jäsenvaltiot toteavat ja kantavat perinteiset omat varat. Kolme neljäsosaa tästä määrästä maksetaan unionille, ja jäljelle jäävällä neljänneksellä katetaan kantokulut. Kukin jäsenvaltio lähettää komissiolle kuukausittain selvityksen todetuista maksuista (selvitys A-kirjanpidosta), ja kolmen kuukauden välein selvityksen todetuista maksuista, jotka eivät sisälly kuukausittaiseen selvitykseen (selvitys B-kirjanpidosta) (2). |
| --- | --- |

2.3

Jäsenvaltiot toteavat ja kantavat perinteiset omat varat. Kolme neljäsosaa tästä määrästä maksetaan unionille, ja jäljelle jäävällä neljänneksellä katetaan kantokulut. Kukin jäsenvaltio lähettää komissiolle kuukausittain selvityksen todetuista maksuista (selvitys A-kirjanpidosta), ja kolmen kuukauden välein selvityksen todetuista maksuista, jotka eivät sisälly kuukausittaiseen selvitykseen (selvitys B-kirjanpidosta) (2).

| 2.4 | Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat ovat unionin sääntöjen mukaisesti laskettuja maksuosuuksia, jotka perustuvat siihen, että jäsenvaltioiden teoreettisesti yhdenmukaistettuihin alv-määräytymisperusteisiin ja jäsenvaltioiden BKTL:oon sovelletaan yhdenmukaisia verokantoja. |
| --- | --- |

2.4

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat ovat unionin sääntöjen mukaisesti laskettuja maksuosuuksia, jotka perustuvat siihen, että jäsenvaltioiden teoreettisesti yhdenmukaistettuihin alv-määräytymisperusteisiin ja jäsenvaltioiden BKTL:oon sovelletaan yhdenmukaisia verokantoja.

| 2.5 | Päätöksen 2007/436/EY, Euratom mukaisesti osaan jäsenvaltioista sovelletaan alennettua alv-kantaa (3) ja tietyt jäsenvaltiot saavat vuotuisesta BKTL-osuudestaan bruttovähennyksen (4) kaudella 2007–2013. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehdään talousarvion epätasapainon korjaus (”Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus”), jolla vähennetään Yhdistyneen kuningaskunnan maksamaa BKTL-varojen määrää. |
| --- | --- |

2.5

Päätöksen 2007/436/EY, Euratom mukaisesti osaan jäsenvaltioista sovelletaan alennettua alv-kantaa (3) ja tietyt jäsenvaltiot saavat vuotuisesta BKTL-osuudestaan bruttovähennyksen (4) kaudella 2007–2013. Lisäksi Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehdään talousarvion epätasapainon korjaus (”Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus”), jolla vähennetään Yhdistyneen kuningaskunnan maksamaa BKTL-varojen määrää.

| 2.6 | BKTL:oon perustuvia omia varoja käytetään talousarvion tasapainottamiseen. Jos jokin jäsenvaltio ilmoittaa todellista pienemmän BKTL-luvun, BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärä ei pienene, mutta muiden jäsenvaltioiden maksuosuudet ovat vastaavasti suuremmat, kunnes ongelma havaitaan ja korjataan. |
| --- | --- |

2.6

BKTL:oon perustuvia omia varoja käytetään talousarvion tasapainottamiseen. Jos jokin jäsenvaltio ilmoittaa todellista pienemmän BKTL-luvun, BKTL:oon perustuvien omien varojen kokonaismäärä ei pienene, mutta muiden jäsenvaltioiden maksuosuudet ovat vastaavasti suuremmat, kunnes ongelma havaitaan ja korjataan.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 2.7 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteessä 1.1 olevassa osassa 2
  . Tilintarkastustuomioistuin poimi komission rekisteristä, joka sisälsi kaikki kerätyt tulot, 62 perintämääräystä käsittävän edustavan tilastollisen otoksen ja testasi ne komission tasolla (ks.
  Liite 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.7

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteessä 1.1 olevassa osassa 2
  . Tilintarkastustuomioistuin poimi komission rekisteristä, joka sisälsi kaikki kerätyt tulot, 62 perintämääräystä käsittävän edustavan tilastollisen otoksen ja testasi ne komission tasolla (ks.
  Liite 2.1
  ).

Perinteiset omat varat

| 2.8 | Tilintarkastustuomioistuin ei pysty tilien perustana olevien toimien tarkastuksellaan kattamaan tuontia, josta ei ole tehty ilmoitusta tai joka on välttänyt tullivalvonnan. |
| --- | --- |

2.8

Tilintarkastustuomioistuin ei pysty tilien perustana olevien toimien tarkastuksellaan kattamaan tuontia, josta ei ole tehty ilmoitusta tai joka on välttänyt tullivalvonnan.

| 2.9 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi valvontajärjestelmät kolmessa jäsenvaltiossa (5) ja tarkasti niiden perinteisiä omia varoja koskevat kirjanpitojärjestelmät. Se analysoi maksuvirrat maksujen toteamisesta siihen vaiheeseen, kun komissiolle tehtiin ilmoitus, saadakseen kohtuullisen varmuuden siitä, että määrät oli kirjattu oikein. Tarkastajat tarkastivat 30 satunnaisotannalla poimittua tuonti-ilmoitusta kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

2.9

Tilintarkastustuomioistuin arvioi valvontajärjestelmät kolmessa jäsenvaltiossa (5) ja tarkasti niiden perinteisiä omia varoja koskevat kirjanpitojärjestelmät. Se analysoi maksuvirrat maksujen toteamisesta siihen vaiheeseen, kun komissiolle tehtiin ilmoitus, saadakseen kohtuullisen varmuuden siitä, että määrät oli kirjattu oikein. Tarkastajat tarkastivat 30 satunnaisotannalla poimittua tuonti-ilmoitusta kaikissa kolmessa jäsenvaltiossa.

| 2.10 | Kohdassa 2.7 mainittuun otokseen sisältyvien viiden perinteisiä omia varoja koskevan perinnän kohdalla tilintarkastustuomioistuin täsmäytti valitut kuukausittaiset ilmoitukset jäsenvaltioiden (6) pitämään kirjanpitoaineistoon. |
| --- | --- |

2.10

Kohdassa 2.7 mainittuun otokseen sisältyvien viiden perinteisiä omia varoja koskevan perinnän kohdalla tilintarkastustuomioistuin täsmäytti valitut kuukausittaiset ilmoitukset jäsenvaltioiden (6) pitämään kirjanpitoaineistoon.

| 2.11 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi valvontajärjestelmät komissiossa sekä komission jäsenvaltioissa toimittamat tarkastukset. Lisäksi arvioitiin omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (7) valvontaroolia. |
| --- | --- |

2.11

Tilintarkastustuomioistuin arvioi valvontajärjestelmät komissiossa sekä komission jäsenvaltioissa toimittamat tarkastukset. Lisäksi arvioitiin omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (7) valvontaroolia.

| 2.12 | Tilintarkastustuomioistuin otti huomioon vuosina 2008 ja 2009 toimittamastaan tarkastuksesta saadut tulokset. Tarkastus koski tuontiin sovellettavia yksinkertaistettuja tullimenettelyjä yhdeksässä jäsenvaltiossa (8). |
| --- | --- |

2.12

Tilintarkastustuomioistuin otti huomioon vuosina 2008 ja 2009 toimittamastaan tarkastuksesta saadut tulokset. Tarkastus koski tuontiin sovellettavia yksinkertaistettuja tullimenettelyjä yhdeksässä jäsenvaltiossa (8).

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

| 2.13 | Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat perustuvat makrotalouden tilastoihin, joiden pohjana olevia tietoja ei voida tarkastaa suoraan. Näin ollen alv:a ja BKTL:a koskeva tarkastus aloitettiin siitä vaiheesta, kun komissio sai jäsenvaltioiden laatimat makrotalouden aggregaatit. Sen jälkeen arvioitiin komission järjestelmät, joiden avulla tietoja käsitellään siten, että lopullisiin tileihin sisällytettävät määrät saadaan määritettyä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti näin ollen, miten talousarvio oli laadittu ja olivatko jäsenvaltioiden maksuosuudet oikeellisia. |
| --- | --- |

2.13

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat perustuvat makrotalouden tilastoihin, joiden pohjana olevia tietoja ei voida tarkastaa suoraan. Näin ollen alv:a ja BKTL:a koskeva tarkastus aloitettiin siitä vaiheesta, kun komissio sai jäsenvaltioiden laatimat makrotalouden aggregaatit. Sen jälkeen arvioitiin komission järjestelmät, joiden avulla tietoja käsitellään siten, että lopullisiin tileihin sisällytettävät määrät saadaan määritettyä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti näin ollen, miten talousarvio oli laadittu ja olivatko jäsenvaltioiden maksuosuudet oikeellisia.

| 2.14 | Arvioitavina olivat myös ne komission valvontajärjestelmät, joiden avulla on tarkoitus saada varmuus siitä, että kyseiset varat lasketaan ja kannetaan oikein; tarkastuksessa arvioitiin niin ikään omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean ja BKTL-komitean (9) roolia. |
| --- | --- |

2.14

Arvioitavina olivat myös ne komission valvontajärjestelmät, joiden avulla on tarkoitus saada varmuus siitä, että kyseiset varat lasketaan ja kannetaan oikein; tarkastuksessa arvioitiin niin ikään omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean ja BKTL-komitean (9) roolia.

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 2.15 | Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 2.1
  . |
| --- | --- |

2.15

Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 2.1
  .

Perinteiset omat varat

| 2.16 | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että yleisesti ottaen jäsenvaltioiden komissiolle lähettämissä selvityksissä virhetaso ei ollut olennainen. |
| --- | --- |

2.16

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että yleisesti ottaen jäsenvaltioiden komissiolle lähettämissä selvityksissä virhetaso ei ollut olennainen.

Alv:oon ja BKTL:oon perustuvat omat varat

| 2.17 | Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa todettiin, että virhetaso ei ollut olennainen jäsenvaltioiden maksuosuuksien laskennassa ja suorittamisessa. Joulukuussa 2009 komissio kuitenkin havaitsi virheen laskelmissaan, jotka koskivat Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuosien 2008 ja 2009 korjauksen alustavia arvioita: vuoden 2008 osalta määrä oli arvioitu 138 miljoonaa euroa liian suureksi ja vuoden 2009 osalta 458 miljoonaa euroa liian suureksi. Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva vuoden 2008 korjaus oli viety vuoden 2009 talousarvioon, ja näin ollen talousarviota rahoittavat jäsenvaltiot maksoivat suuremman osuuden kuin vuonna 2009 oli tarpeen. Asia saadaan korjattua vasta, kun tarkistetut arviot sisällytetään tulevien vuosien talousarvioon. |
| --- | --- |

2.17

Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tarkastuksessa todettiin, että virhetaso ei ollut olennainen jäsenvaltioiden maksuosuuksien laskennassa ja suorittamisessa. Joulukuussa 2009 komissio kuitenkin havaitsi virheen laskelmissaan, jotka koskivat Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuosien 2008 ja 2009 korjauksen alustavia arvioita: vuoden 2008 osalta määrä oli arvioitu 138 miljoonaa euroa liian suureksi ja vuoden 2009 osalta 458 miljoonaa euroa liian suureksi. Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskeva vuoden 2008 korjaus oli viety vuoden 2009 talousarvioon, ja näin ollen talousarviota rahoittavat jäsenvaltiot maksoivat suuremman osuuden kuin vuonna 2009 oli tarpeen. Asia saadaan korjattua vasta, kun tarkistetut arviot sisällytetään tulevien vuosien talousarvioon.

| 2.17 | Komission havaitsemista ongelmista on ilmoitettu jäsenvaltioille ja tilintarkastustuomioistuimelle. Kaikki jäsenvaltiot ovat suostuneet siihen, että tarvittavat korjaustoimet toteutetaan tavanomaisten tarkistus- ja päivitysmenettelyjen yhteydessä. |
| --- | --- |

2.17

Muut tulot

| 2.18 | Tilintarkastustuomioistuin totesi, että muiden tulojen ryhmässä testatuissa tapahtumissa virhetaso ei yleisesti ottaen ollut olennainen. |
| --- | --- |

2.18

Tilintarkastustuomioistuin totesi, että muiden tulojen ryhmässä testatuissa tapahtumissa virhetaso ei yleisesti ottaen ollut olennainen.

JÄRJESTELMIEN VAIKUTTAVUUS

| 2.19 | Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 2.2
  . |
| --- | --- |

2.19

Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 2.2
  .

Perinteiset omat varat

| 2.20 | Aiempien vuosien tapaan (10) tilintarkastustuomioistuin havaitsi menettelyissä ja järjestelmissä ongelmia, jotka vaikuttavat B-kirjanpitoon vietäviin määriin ja olisi siksi korjattava. Ongelmana oli muun muassa maksujen perinnän viivästyminen ja perittyjen määrien myöhäinen käyttöön asettaminen (11) sekä tullivelkojen perusteeton poistaminen (12). |
| --- | --- |

2.20

Aiempien vuosien tapaan (10) tilintarkastustuomioistuin havaitsi menettelyissä ja järjestelmissä ongelmia, jotka vaikuttavat B-kirjanpitoon vietäviin määriin ja olisi siksi korjattava. Ongelmana oli muun muassa maksujen perinnän viivästyminen ja perittyjen määrien myöhäinen käyttöön asettaminen (11) sekä tullivelkojen perusteeton poistaminen (12).

| 2.20 | Komissio kehottaa asianomaisia jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Tarvittaessa niiltä peritään perinteisten omien varojen puuttuva osuus ja maksamattomista määristä kertyneet viivästyskorot. |
| --- | --- |

2.20

| 2.21 | Kahdessa tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa (13) kansalliset viranomaiset eivät pystyneet täysin perustelemaan B-kirjanpitoon kirjattuja määriä, sillä ne eivät täsmänneet perustana olevan asiakirja-aineiston kanssa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi samanlaisia eroja täsmäyttäessään A-kirjanpitoa (14). |
| --- | --- |

2.21

Kahdessa tarkastuksen kohteena olleessa jäsenvaltiossa (13) kansalliset viranomaiset eivät pystyneet täysin perustelemaan B-kirjanpitoon kirjattuja määriä, sillä ne eivät täsmänneet perustana olevan asiakirja-aineiston kanssa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi lisäksi samanlaisia eroja täsmäyttäessään A-kirjanpitoa (14).

| 2.21 | Asianomaisia jäsenvaltioita kehotetaan perustelemaan kyseiset määrät kirjanpidossaan ja maksamaan havaitut puuttuvat perinteiset omat varat. Jos perinteisten omien varojen käyttöön asettaminen on viivästynyt, jäsenvaltioilta peritään viivästyskorko. |
| --- | --- |

2.21

| 2.22 | Komissio katsoo, että silloin kun laittomasti yhteisön tullialueelle tuodut tavarat on takavarikoitu, asianomaista tullivelkaa ei tarvitse viedä B-kirjanpitoon. Huhtikuussa 2009 antamassaan tuomiossa (15) EU:n tuomioistuin katsoi, että tavaroiden takavarikoinnin tulee tapahtua ennen kuin tavarat menevät ensimmäiseen asianomaisella alueella sijaitsevaan tullitoimipaikkaan, jotta tullivelka voitaisiin mitätöidä. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisen vaiheen jälkeen takavarikoitujen tavaroiden tullivelat on vietävä kirjanpitoon. |
| --- | --- |

2.22

Komissio katsoo, että silloin kun laittomasti yhteisön tullialueelle tuodut tavarat on takavarikoitu, asianomaista tullivelkaa ei tarvitse viedä B-kirjanpitoon. Huhtikuussa 2009 antamassaan tuomiossa (15) EU:n tuomioistuin katsoi, että tavaroiden takavarikoinnin tulee tapahtua ennen kuin tavarat menevät ensimmäiseen asianomaisella alueella sijaitsevaan tullitoimipaikkaan, jotta tullivelka voitaisiin mitätöidä. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisen vaiheen jälkeen takavarikoitujen tavaroiden tullivelat on vietävä kirjanpitoon.

| 2.22 | Komission kanta perustuu tullikoodeksin soveltamisasetuksen (ETY) N:o 2454/93 867 a artiklaan, jonka mukaan takavarikoituja tai valtiolle menetetyiksi julistettuja tavaroita on pidettävä tullivarastointimenettelyyn asetettuina. Tämän menettelyn mukaisesti tullivarastointimenettelyyn asetetuista tavaroista ei määritetä tullivelkaa kirjanpitoon vietäväksi. EU:n tuomioistuimen vuonna 2009 antamassa tuomiossa ei käsitelty 867 a artiklan vaikutusta takavarikoitujen tavaroiden tullivelan määrittelyyn, minkä vuoksi komissio odotti tuomioistuimen ratkaisua toisessa vastaavassa asiassa, C-230/08. Komissio arvioi parhaillaan tämän viimeaikaisen tuomion vaikutusta asiaan ja sen edellyttämiä jatkotoimia. Uudistetun tullikoodeksin voimaantulon jälkeen takavarikoitujen tavaroiden tullivelka joka tapauksessa mitätöidään aina riippumatta siitä, missä takavarikointi tapahtuu. |
| --- | --- |

2.22

| 2.23 | Tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä toimittamissa tarkastuksissa havaittiin puutteita kansallisessa tullivalvonnassa, etenkin riskianalyysissä, jolla valitaan toimijat ja tuontitavarat tullitarkastukseen (16). Näin ollen kasvaa riski, että sääntöjenvastaisuuksia ei havaita ja perinteisiä omia varoja jää siksi saamatta. |
| --- | --- |

2.23

Tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä toimittamissa tarkastuksissa havaittiin puutteita kansallisessa tullivalvonnassa, etenkin riskianalyysissä, jolla valitaan toimijat ja tuontitavarat tullitarkastukseen (16). Näin ollen kasvaa riski, että sääntöjenvastaisuuksia ei havaita ja perinteisiä omia varoja jää siksi saamatta.

| 2.23 | Jäsenvaltioiden on itse laadittava tullivalvontajärjestelmänsä asianmukaisen riskianalyysin perusteella. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat puutteet koskevat kolmea jäsenvaltiota. Yhdessä niistä tehtiin yksinkertaistettuja menettelyjä koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen yhteydessä samanlaisia havaintoja, ja komissio valvoo jatkotoimia. Kahdessa muussa jäsenvaltiossa havainnot liittyvät siihen, että tulli-ilmoitusten/toimijoiden tarkastukseen poiminnassa ei käytetty satunnaistekijää. Yhden jäsenvaltion kansalliset viranomaiset ovat toteuttaneet korjaavia toimenpiteitä. Toisessa jäsenvaltiossa käytettiin satunnaistekijää, joka ei kuitenkaan sisältynyt automatisoituun järjestelmään, jonka avulla tuonti-ilmoitukset/toimijat valittiin tarkastukseen. |
| --- | --- |

2.23

| 2.24 | Lisäksi hiljattain laaditussa erityiskertomuksessa (17), jonka aiheena olivat tuontiin sovellettavat yksinkertaistetut tullimenettelyt (18), tilintarkastustuomioistuin toi esiin merkittäviä valvonnan puutteita kaikissa tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa ja pani lisäksi merkille, että useimmissa näistä jäsenvaltioista virheiden esiintyvyys oli suuri. Kyseisten jäsenvaltioiden osuus on yli puolet kannettujen perinteisten omien varojen kokonaismäärästä, ja lisäksi noin kaksi kolmasosaa kaikista EU:n tulli-ilmoituksista tehdään yksinkertaistetuin menettelyin. Se merkitsee, että kyseiset valvontapuutteet vaikuttavat jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien toimintaan perinteisten omien varojen alalla, mikä puolestaan lisää riskiä, että perinteisiä omia varoja kerätään virheellisiä määriä. |
| --- | --- |

2.24

Lisäksi hiljattain laaditussa erityiskertomuksessa (17), jonka aiheena olivat tuontiin sovellettavat yksinkertaistetut tullimenettelyt (18), tilintarkastustuomioistuin toi esiin merkittäviä valvonnan puutteita kaikissa tarkastuskohteena olleissa jäsenvaltioissa ja pani lisäksi merkille, että useimmissa näistä jäsenvaltioista virheiden esiintyvyys oli suuri. Kyseisten jäsenvaltioiden osuus on yli puolet kannettujen perinteisten omien varojen kokonaismäärästä, ja lisäksi noin kaksi kolmasosaa kaikista EU:n tulli-ilmoituksista tehdään yksinkertaistetuin menettelyin. Se merkitsee, että kyseiset valvontapuutteet vaikuttavat jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien toimintaan perinteisten omien varojen alalla, mikä puolestaan lisää riskiä, että perinteisiä omia varoja kerätään virheellisiä määriä.

| 2.24 | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että tullivalvontaa voitaisiin parantaa ja että sitä on kehitettävä saatujen kokemusten ja parhaiden käytänteiden pohjalta.

  Komissio on avustanut jäsenvaltioita muuttuvien menettelyjen noudattamisessa. Se on laatinut yksityiskohtaisia ohjeita ja antanut koulutusta niiden soveltamisessa. Toiminnan tuloksia tarkastellaan vuosina 2010 ja 2011 tehtävien tarkastuskäyntien yhteydessä. Lisäksi komissio on tehnyt vuosina 2009 ja 2010 kaikkien jäsenvaltioiden tullivalvontastrategioita koskevia erityistarkastuksia. Näiden tarkastusten ja tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella komissio on jo kehottanut jäsenvaltioita toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä. Se aikoo laatia vuonna 2010 jäsenvaltioiden tullivalvontastrategioita koskevan erityiskertomuksen, johon sisällytetään komission havaintojen ohella myös tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Aiheesta keskustellaan jäsenvaltioiden kanssa omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (ACOR) kokouksessa toiminnan kehittämiseksi tällä alalla. |
| --- | --- |

2.24

Komissio on avustanut jäsenvaltioita muuttuvien menettelyjen noudattamisessa. Se on laatinut yksityiskohtaisia ohjeita ja antanut koulutusta niiden soveltamisessa. Toiminnan tuloksia tarkastellaan vuosina 2010 ja 2011 tehtävien tarkastuskäyntien yhteydessä. Lisäksi komissio on tehnyt vuosina 2009 ja 2010 kaikkien jäsenvaltioiden tullivalvontastrategioita koskevia erityistarkastuksia. Näiden tarkastusten ja tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella komissio on jo kehottanut jäsenvaltioita toteuttamaan korjaavia toimenpiteitä. Se aikoo laatia vuonna 2010 jäsenvaltioiden tullivalvontastrategioita koskevan erityiskertomuksen, johon sisällytetään komission havaintojen ohella myös tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. Aiheesta keskustellaan jäsenvaltioiden kanssa omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean (ACOR) kokouksessa toiminnan kehittämiseksi tällä alalla.

Alv:oon perustuvat omat varat

| 2.25 | Alv:oon perustuvat omat varat lasketaan jäsenvaltioissa tosiasiallisesti kannetun alv:n pohjalta (19). Komission syyskuussa 2009 julkaisemassa selvityksessä, jossa analysoitiin ja laskettiin alv-vaje EU 25 -jäsenvaltioissa (Kyprosta lukuun ottamatta) (20), arvioitiin kerättyjen alv-tulojen ja arvonlisäverojen teoreettisen nettomäärän eroksi keskimäärin 13 prosenttia kaudella 2004–2006. Niissä jäsenvaltioissa, joiden alv-määräytymisperusteelle ei ole asetettu enimmäismäärää (21), EU:n talousarvioon maksettava alv:oon perustuva osuus kasvaisi, jos alv-vaje poistettaisiin. Tämä vähentäisi BKTL:oon perustuvia maksuosuuksia, vaikkakin sen vaikutus yksittäisiin jäsenvaltioihin nähden vaihtelisi. |
| --- | --- |

2.25

Alv:oon perustuvat omat varat lasketaan jäsenvaltioissa tosiasiallisesti kannetun alv:n pohjalta (19). Komission syyskuussa 2009 julkaisemassa selvityksessä, jossa analysoitiin ja laskettiin alv-vaje EU 25 -jäsenvaltioissa (Kyprosta lukuun ottamatta) (20), arvioitiin kerättyjen alv-tulojen ja arvonlisäverojen teoreettisen nettomäärän eroksi keskimäärin 13 prosenttia kaudella 2004–2006. Niissä jäsenvaltioissa, joiden alv-määräytymisperusteelle ei ole asetettu enimmäismäärää (21), EU:n talousarvioon maksettava alv:oon perustuva osuus kasvaisi, jos alv-vaje poistettaisiin. Tämä vähentäisi BKTL:oon perustuvia maksuosuuksia, vaikkakin sen vaikutus yksittäisiin jäsenvaltioihin nähden vaihtelisi.

| 2.25 | Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, vuotuinen arvonlisäveropohja, jonka perusteella määritetään alv-varoihin perustuvien omien varojen määrä, muodostuu kyseisen vuoden aikana todellisuudessa kannetuista alv-tuloista. Vaikka alv-vajeen supistuminen voisi teoriassa lisätä alv:oon perustuvien omien varojen määrää, lainsäätäjä on valinnut menetelmän, jossa alv:oon perustuvien omien varojen kasvu neutraloidaan budjettiteknisesti vähentämällä BKTL-maksuja vastaavalla määrällä. |
| --- | --- |

2.25

| 2.26 | Varaumien ansiosta komissio voi oikaista jäsenvaltioiden alv-ilmoituksiin sisältyviä epäselviä osatekijöitä lakisääteisen neljän vuoden aikarajan jälkeen. Vuonna 2009 esitettiin 67 varaumaa ja poistettiin 63 varaumaa. Vuoden lopussa varaumien yhteismäärä oli 167 (ks.
  taulukko 2.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että pitkäkestoisia alv-varaumia oli poistettu jonkin verran, mutta silti vuoden 2009 lopussa oli edelleen voimassa 20 varaumaa, jotka koskivat vuotta 2000 aikaisempia vuosia (vuoden 2008 lopussa vastaava määrä oli 34). |
| --- | --- |

2.26

Varaumien ansiosta komissio voi oikaista jäsenvaltioiden alv-ilmoituksiin sisältyviä epäselviä osatekijöitä lakisääteisen neljän vuoden aikarajan jälkeen. Vuonna 2009 esitettiin 67 varaumaa ja poistettiin 63 varaumaa. Vuoden lopussa varaumien yhteismäärä oli 167 (ks.
  taulukko 2.2
  ). Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että pitkäkestoisia alv-varaumia oli poistettu jonkin verran, mutta silti vuoden 2009 lopussa oli edelleen voimassa 20 varaumaa, jotka koskivat vuotta 2000 aikaisempia vuosia (vuoden 2008 lopussa vastaava määrä oli 34).

| 2.26 | Pitkäaikaisia varaumia pyritään edelleen poistamaan aktiivisesti. Vuonna 2008 komissio luokitteli kaikki pitkäaikaiset varaumat niihin liittyvien riskien perusteella ja ryhtyi yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa purkamaan niitä ottaen huomioon niihin liittyvät ensisijaiset painopisteet. Menettely alkoi kantaa hedelmää vuonna 2009, ja sitä jatketaan edelleen: vuonna 2010 on poistettu vielä 7 kaikkein vanhimpiin kuuluvaa varaumaa. Komissio pitää saavutettua edistystä hyvänä. Seuraavat hallinnointikokoukset on tarkoitus pitää 2010/2011. |
| --- | --- |

2.26

Taulukko 2.2 –   Alv-varaumat 31.12.2009

| Jäsenvaltio | Varaumia jäljellä 31.12.2008 | Vuonna 2009 esitetyt varaumat | Vuonna 2009 poistetut varaumat | Varaumia jäljellä 31.12.2009 | 31.12.2009 tilanteen mukaan vanhimmat varaumat koskivat vuotta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 8 | 0 | 5 | 3 | 2000 |
| Bulgaria | 0 | 1 | 0 | 1 | 2007 |
| Tšekki | 8 | 1 | 0 | 9 | 2004 |
| Tanska | 0 | 5 | 0 | 5 | 2004 |
| Saksa | 18 | 1 | 15 | 4 | 2001 |
| Viro | 8 | 0 | 0 | 8 | 2004 |
| Irlanti | 16 | 1 | 0 | 17 | 1998 |
| Kreikka | 10 | 4 | 3 | 11 | 1998 |
| Espanja | 3 | 0 | 1 | 2 | 2001 |
| Ranska | 4 | 6 | 0 | 10 | 1993 |
| Italia | 14 | 2 | 7 | 9 | 1995 |
| Kypros | 3 | 1 | 1 | 3 | 2004 |
| Latvia | 2 | 4 | 1 | 5 | 2004 |
| Liettua | 2 | 12 | 7 | 7 | 2005 |
| Luxemburg | 2 | 1 | 0 | 3 | 2004 |
| Unkari | 5 | 3 | 4 | 4 | 2004 |
| Malta | 6 | 4 | 0 | 10 | 2004 |
| Alankomaat | 5 | 3 | 1 | 7 | 2002 |
| Romania | 0 | 0 | 0 | 0 | — |
| Itävalta | 11 | 4 | 10 | 5 | 2002 |
| Puola | 3 | 3 | 0 | 6 | 2004 |
| Portugali | 9 | 1 | 0 | 10 | 1996 |
| Slovenia | 0 | 3 | 0 | 3 | 2004 |
| Slovakia | 5 | 0 | 2 | 3 | 2004 |
| Suomi | 8 | 4 | 2 | 10 | 1995 |
| Ruotsi | 9 | 2 | 4 | 7 | 1995 |
| Yhdistynyt kuningaskunta | 4 | 1 | 0 | 5 | 1998 |
| Yhteensä | 163 | 67 | 63 | 167 | |

Jäsenvaltio

Varaumia jäljellä 31.12.2008

Vuonna 2009 esitetyt varaumat

Vuonna 2009 poistetut varaumat

Varaumia jäljellä 31.12.2009

31.12.2009 tilanteen mukaan vanhimmat varaumat koskivat vuotta

Belgia

8

0

5

3

2000

Bulgaria

0

1

0

1

2007

Tšekki

8

1

0

9

2004

Tanska

0

5

0

5

2004

Saksa

18

1

15

4

2001

Viro

8

0

0

8

2004

Irlanti

16

1

0

17

1998

Kreikka

10

4

3

11

1998

Espanja

3

0

1

2

2001

Ranska

4

6

0

10

1993

Italia

14

2

7

9

1995

Kypros

3

1

1

3

2004

Latvia

2

4

1

5

2004

Liettua

2

12

7

7

2005

Luxemburg

2

1

0

3

2004

Unkari

5

3

4

4

2004

Malta

6

4

0

10

2004

Alankomaat

5

3

1

7

2002

Romania

0

0

0

0

—

Itävalta

11

4

10

5

2002

Puola

3

3

0

6

2004

Portugali

9

1

0

10

1996

Slovenia

0

3

0

3

2004

Slovakia

5

0

2

3

2004

Suomi

8

4

2

10

1995

Ruotsi

9

2

4

7

1995

Yhdistynyt kuningaskunta

4

1

0

5

1998

Yhteensä

163

67

63

167

Lähde: Euroopan komissio.

BKTL:oon perustuvat omat varat

Kansantalouden tilinpidon kokoaminen jäsenvaltioissa

| 2.27 | Kreikan julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevista tilastoista laaditussa raportissa (22), jonka komissio esitti Ecofin-neuvostolle, kyseenalaistettiin Kreikan makrotalouden ja kansantalouden tilinpidon tilastojen laatu. Komissio ja neuvosto epäilivät Kreikan tilastokeskuksen valvontajärjestelmien tehokkuutta; Kreikan tilastokeskus tuottaa myös BKTL-tiedot omien varojen laskemista varten. |
| --- | --- |

2.27

Kreikan julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevista tilastoista laaditussa raportissa (22), jonka komissio esitti Ecofin-neuvostolle, kyseenalaistettiin Kreikan makrotalouden ja kansantalouden tilinpidon tilastojen laatu. Komissio ja neuvosto epäilivät Kreikan tilastokeskuksen valvontajärjestelmien tehokkuutta; Kreikan tilastokeskus tuottaa myös BKTL-tiedot omien varojen laskemista varten.

| 2.27 | Raportissa mainitaan Kreikan julkisen talouden alijäämään ja velkaan liittyvät kysymykset. Julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevan tarkastuksen yhteydessä esiin tulleiden ongelmien potentiaalisten vaikutusten perusteellisen arvioinnin nojalla ei näytä siltä, että ne vaikuttaisivat merkittävästi BKT:n/BKTL:n määrään.

  Kreikka on ryhtynyt toteuttamaan toimenpiteitä komission 8. tammikuuta 2010 esittämässä raportissa mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi hyväksymällä Kreikan tilastojärjestelmää koskevan uuden lain, jolla muun muassa perustetaan uusi tilastoviranomainen (ELSTAT), jotta voidaan varmistaa tilastotietojen riippumattomuus ja eheys. |
| --- | --- |

2.27

Kreikka on ryhtynyt toteuttamaan toimenpiteitä komission 8. tammikuuta 2010 esittämässä raportissa mainittujen ongelmien ratkaisemiseksi hyväksymällä Kreikan tilastojärjestelmää koskevan uuden lain, jolla muun muassa perustetaan uusi tilastoviranomainen (ELSTAT), jotta voidaan varmistaa tilastotietojen riippumattomuus ja eheys.

| 2.28 | Aiemmissa vuosikertomuksissa (23) tilintarkastustuomioistuimen kanta oli, että kansallisten tilastokeskusten valvontajärjestelmien eroavaisuudet saattoivat heikentää kansantalouden tilinpitojen vertailtavuutta, luotettavuutta ja kattavuutta. Eurostat ei ole saanut vielä päätökseen kansallisten tilastokeskusten valvontajärjestelmiä koskevaa arviointiaan eikä se ole vielä antanut ohjeita kyseisten järjestelmien soveltamiseksi jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

2.28

Aiemmissa vuosikertomuksissa (23) tilintarkastustuomioistuimen kanta oli, että kansallisten tilastokeskusten valvontajärjestelmien eroavaisuudet saattoivat heikentää kansantalouden tilinpitojen vertailtavuutta, luotettavuutta ja kattavuutta. Eurostat ei ole saanut vielä päätökseen kansallisten tilastokeskusten valvontajärjestelmiä koskevaa arviointiaan eikä se ole vielä antanut ohjeita kyseisten järjestelmien soveltamiseksi jäsenvaltioissa.

| 2.28 | Komissio katsoo, että kansantalouden tilinpitojen luotettavuus riippuu ensisijaisesti käytetyistä tilastollisista tietolähteistä ja menetelmistä, ja sen toimittama BKTL-tietojen validointi perustuukin juuri lähteiden ja menetelmien tarkastamiseen ja parantamiseen. Hyvin suunniteltujen valvonta- ja tarkastusjärjestelmien käyttö voi auttaa jäsenvaltioiden kansallisia tilastolaitoksia tunnistamaan virheiden riskin ja vähentämään sitä. Komissio on jo ottanut huomioon valvontajärjestelmiä koskevat tilintarkastustuomioistuimen huomautukset siten kuin se on esittänyt vastauksissaan vuoden 2008 vuosikertomuksen 4.24 kohtaan. BKTL-tarkastusten yhteydessä komissio myös keräsi tietoja jäsenvaltioiden käytänteistä erityisesti joulukuussa 2009 järjestämäänsä työpajaa varten. Työpajassa asetettujen tavoitteiden mukaisesti komissio yksilöi ja kehittää tähän alaan liittyviä arviointimenettelyjä sekä parhaita käytänteitä jäsenvaltioiden käyttöön. |
| --- | --- |

2.28

Yleiset ja erityiset varaumat

| 2.29 | Vuosien 2002–2006 BKTL-tietoja koskevia yleisiä varaumia (24) oli EU 15 -jäsenvaltioiden kohdalla voimassa vuoden 2009 lopussa, koska päivitettyjen tai uusien BKT-luetteloiden analysointi oli kesken; EU 10 -jäsenvaltioiden kohdalla yleiset varaumat koskevat BKTL-tietoja vuosilta 2004–2006. |
| --- | --- |

2.29

Vuosien 2002–2006 BKTL-tietoja koskevia yleisiä varaumia (24) oli EU 15 -jäsenvaltioiden kohdalla voimassa vuoden 2009 lopussa, koska päivitettyjen tai uusien BKT-luetteloiden analysointi oli kesken; EU 10 -jäsenvaltioiden kohdalla yleiset varaumat koskevat BKTL-tietoja vuosilta 2004–2006.

| 2.30 | Vuoden 2009 alussa voimassa oli kymmenen erityistä (25) BKTL-varaumaa, jotka koskivat kautta 1995–2001. Vuonna 2009 komissio luopui kuudesta Kreikkaa koskevasta varaumasta, eli varaumia oli vuoden päättyessä jäljellä neljä (26). |
| --- | --- |

2.30

Vuoden 2009 alussa voimassa oli kymmenen erityistä (25) BKTL-varaumaa, jotka koskivat kautta 1995–2001. Vuonna 2009 komissio luopui kuudesta Kreikkaa koskevasta varaumasta, eli varaumia oli vuoden päättyessä jäljellä neljä (26).

| 2.30 | Komissio jatkaa yhteistyötä niiden kahden jäsenvaltion kanssa, joilla on vielä vuosiin 1995–2001 liittyviä BKTL-varaumia (Kreikalla on yksi varauma ja Yhdistyneellä kuningaskunnalla kolme), jotta varaumat voidaan poistaa. |
| --- | --- |

2.30

BKTL-luetteloiden tarkastaminen jäsenvaltioissa

| 2.31 | Vuonna 2009 komissio (Eurostat) teki tarkastuskäynnit 16 jäsenvaltioon tarkastaakseen BKTL-luettelot (27) suoraan. Tarkastukset kuitenkin kattoivat vain hyvin pienen osan BKTL:n osa-alueista kyseisissä jäsenvaltioissa. Kuten Eurostatin ohjeista käy ilmi, yleensä ei oleteta, että tällaisen suoraan tarkastukseen perustuvan lähestymistavan pohjalta tehdään päätelmiä BKTL-arvioiden kaikista osista. |
| --- | --- |

2.31

Vuonna 2009 komissio (Eurostat) teki tarkastuskäynnit 16 jäsenvaltioon tarkastaakseen BKTL-luettelot (27) suoraan. Tarkastukset kuitenkin kattoivat vain hyvin pienen osan BKTL:n osa-alueista kyseisissä jäsenvaltioissa. Kuten Eurostatin ohjeista käy ilmi, yleensä ei oleteta, että tällaisen suoraan tarkastukseen perustuvan lähestymistavan pohjalta tehdään päätelmiä BKTL-arvioiden kaikista osista.

| 2.31 | Komissio täydentää jäsenvaltioiden BKTL-luetteloita koskevan arviointilomakkeen (GIAQ) tarkastamista tekemällä myös suoria tarkastuksia. Komissio katsoo, että valittujen tekijöiden määrä oli suorien tarkastusten tavoitteisiin nähden riittävä BKTL-komitean hyväksymän suoria tarkastuksia koskevien suuntaviivojen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.31

KOMISSION JOHDON ANTAMIEN TIETOJEN LUOTETTAVUUS

| 2.32 | Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 2.3
  . Tilintarkastustuomioistuin kehottaa kiinnittämään huomiota hiljattain annettuun erityiskertomukseen, jonka aiheena olivat tuontiin sovellettavat yksinkertaistetut tullimenettelyt (kertomuksesta tarkemmat tiedot kohdassa 2.24). Komission on vuoden 2010 toimintakertomuksessaan tarpeen ottaa huomioon kyseisessä kertomuksessa esitetyt päätelmät, komission omien yksinkertaistettuja menettelyjä koskevien tarkastushavaintojen seuranta sekä jäsenvaltioiden valvontastrategia. |
| --- | --- |

2.32

Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 2.3
  . Tilintarkastustuomioistuin kehottaa kiinnittämään huomiota hiljattain annettuun erityiskertomukseen, jonka aiheena olivat tuontiin sovellettavat yksinkertaistetut tullimenettelyt (kertomuksesta tarkemmat tiedot kohdassa 2.24). Komission on vuoden 2010 toimintakertomuksessaan tarpeen ottaa huomioon kyseisessä kertomuksessa esitetyt päätelmät, komission omien yksinkertaistettuja menettelyjä koskevien tarkastushavaintojen seuranta sekä jäsenvaltioiden valvontastrategia.

| 2.32 | Myös komissio on havainnut yksinkertaistettuja menettelyjä ja jäsenvaltioiden valvontastrategioita koskevien tarkastustensa yhteydessä puutteita jäsenvaltioiden valvontajärjestelmissä, ja se aikoo toteuttaa seurantatoimia sekä tilintarkastustuomioistuimen että omien havaintojensa pohjalta. Kun seurantatoimet on toteutettu, komissio voi laatia arvionsa kattavammalta pohjalta. |
| --- | --- |

2.32

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 2.33 | Tilintarkastustuomioistuin esittää tarkastustensa perusteella seuraavat päätelmät:






  — | jäsenvaltioiden perinteisiä omia varoja koskevissa ilmoituksissa ja maksuissa, |
| --- | --- | --- |

2.33

Tilintarkastustuomioistuin esittää tarkastustensa perusteella seuraavat päätelmät:

—

jäsenvaltioiden perinteisiä omia varoja koskevissa ilmoituksissa ja maksuissa,

| — | jäsenvaltioiden maksuosuuksia koskevissa komission laskelmissa, jotka perustuvat jäsenvaltioilta saatuihin alv- ja BKTL-tietoihin, sekä |
| --- | --- |

—

jäsenvaltioiden maksuosuuksia koskevissa komission laskelmissa, jotka perustuvat jäsenvaltioilta saatuihin alv- ja BKTL-tietoihin, sekä

| — | muissa tuloissa. |
| --- | --- |

—

muissa tuloissa.

31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta virhetaso ei ole olennainen.

| 2.34 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että valvontajärjestelmillä kyettiin vaikuttavasti varmistamaan tulojen sääntöjenmukaisuus. Se kehottaa kuitenkin kiinnittämään huomiota puutteisiin, jotka vaativat jäljempänä esitettyjä toimenpiteitä, vaikka puutteet eivät olekaan olennaisia järjestelmien vaikuttavuuden kannalta kokonaisuutena katsottuna. |
| --- | --- |

2.34

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että valvontajärjestelmillä kyettiin vaikuttavasti varmistamaan tulojen sääntöjenmukaisuus. Se kehottaa kuitenkin kiinnittämään huomiota puutteisiin, jotka vaativat jäljempänä esitettyjä toimenpiteitä, vaikka puutteet eivät olekaan olennaisia järjestelmien vaikuttavuuden kannalta kokonaisuutena katsottuna.

Perinteiset omat varat

| 2.35 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa ilmeni edelleen ongelmia B-kirjanpidon käytössä. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio pyrkii jatkossakin varmistamaan, että kirjanpitoa käytetään oikein, ja seuraamaan etenkin, että tullimaksut todetaan ja asetetaan käyttöön oikea-aikaisesti (kohta 2.20). |
| --- | --- |

2.35

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa ilmeni edelleen ongelmia B-kirjanpidon käytössä. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio pyrkii jatkossakin varmistamaan, että kirjanpitoa käytetään oikein, ja seuraamaan etenkin, että tullimaksut todetaan ja asetetaan käyttöön oikea-aikaisesti (kohta 2.20).

| 2.35 | Komissio jatkaa B-kirjanpidon säännöllistä seurantaa havaitakseen mahdolliset heikkoudet, jotka saattavat vaikuttaa perinteisten omien varojen oikea-aikaiseen määrittämiseen ja käyttöön asettamiseen. |
| --- | --- |

2.35

| 2.36 | Vuonna 2009 tehdyn tarkastustyön sekä yksinkertaistettujen menettelyjen valvonnan vaikuttavuutta koskevan tarkastuksen yhteydessä havaitsemiensa puutteiden perusteella tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat vain osittain vaikuttavia perinteisten omien varojen alalla ja että järjestelmien avulla kyetään varmistamaan vain osittain vaikuttavasti tullimaksujen kirjaaminen täysimääräisesti ja oikein (kohdat 2.23 ja 2.24). |
| --- | --- |

2.36

Vuonna 2009 tehdyn tarkastustyön sekä yksinkertaistettujen menettelyjen valvonnan vaikuttavuutta koskevan tarkastuksen yhteydessä havaitsemiensa puutteiden perusteella tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat vain osittain vaikuttavia perinteisten omien varojen alalla ja että järjestelmien avulla kyetään varmistamaan vain osittain vaikuttavasti tullimaksujen kirjaaminen täysimääräisesti ja oikein (kohdat 2.23 ja 2.24).

| 2.36 | Komissio seuraa näiden puutteiden korjaamista omien tarkastustensa yhteydessä tehtyjen havaintojen yhteydessä. |
| --- | --- |

2.36

Alv:oon perustuvat omat varat

| 2.37 | Pitkäaikaisia varaumia on edelleen voimassa. Komission olisi edelleen painostettava jäsenvaltioita toimittamaan nopeasti tiedot, joiden avulla se voi poistaa kyseiset varaumat mahdollisimman pian ja tehdä tarvittavat oikaisut jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteisiin (kohta 2.26). |
| --- | --- |

2.37

Pitkäaikaisia varaumia on edelleen voimassa. Komission olisi edelleen painostettava jäsenvaltioita toimittamaan nopeasti tiedot, joiden avulla se voi poistaa kyseiset varaumat mahdollisimman pian ja tehdä tarvittavat oikaisut jäsenvaltioiden alv-määräytymisperusteisiin (kohta 2.26).

| 2.37 | Vuonna 2010 on poistettu tähän mennessä seitsemän kaikkein pitkäaikaisimmista varaumista. Seuraavat hallinnointikokoukset on tarkoitus pitää 2010/2011. |
| --- | --- |

2.37

BKTL:oon perustuvat omat varat

| 2.38 | Komissio ei ole vielä laatinut jäsenvaltioiden BKTL:a koskevia arviointiraportteja eikä esittänyt erityisiä varaumia vuodesta 2002 eteenpäin. Niin tehdäkseen sen olisi saatava valmiiksi BKTL-luetteloita koskeva tarkistuksensa jäsenvaltioissa, ottaen huomioon kansallisten tilastokeskusten valvontajärjestelmiä koskeva arviointinsa kansantalouden tilinpitojen kokoamisen osalta (kohdat 2.28 ja 2.31). Komission olisi lisäksi ilmaistava selvästi, miten laajalta alueelta se esittää kantansa jäsenvaltioiden BKTL-tietoja koskevassa arvioinnissaan (kohta 2.31). |
| --- | --- |

2.38

Komissio ei ole vielä laatinut jäsenvaltioiden BKTL:a koskevia arviointiraportteja eikä esittänyt erityisiä varaumia vuodesta 2002 eteenpäin. Niin tehdäkseen sen olisi saatava valmiiksi BKTL-luetteloita koskeva tarkistuksensa jäsenvaltioissa, ottaen huomioon kansallisten tilastokeskusten valvontajärjestelmiä koskeva arviointinsa kansantalouden tilinpitojen kokoamisen osalta (kohdat 2.28 ja 2.31). Komission olisi lisäksi ilmaistava selvästi, miten laajalta alueelta se esittää kantansa jäsenvaltioiden BKTL-tietoja koskevassa arvioinnissaan (kohta 2.31).

| 2.38 | Komissio saattaa päätökseen jäsenvaltioiden BKTL-luetteloiden tarkastuksen ja laatii arviointiraportin vuoden 2010 lopussa tai vuoden 2011 alussa. Komissio katsoo, että sen soveltama lähestymistapa (BKTL-kyselylomakkeiden asiakirjatarkastukset, BKTL-luetteloiden tarkastus GIAQ-lomakkeen avulla sekä täydentävät suorat tarkastukset) soveltuu jäsenvaltioiden BKTL-luetteloiden lopulliseen arviointiin. Valvonta- ja tarkastusjärjestelmät ovat tässä yhteydessä luonteeltaan organisatorisia eivätkä anna erityisiä viitteitä kirjanpidon luotettavuudesta, joka perustuu ensisijaisesti tilastolähteisiin ja käytettyihin menetelmiin. Valvonta- ja tarkastusjärjestelmät voivat toki auttaa vähentämään kansalliseen kirjanpitoon sisältyvien virheiden riskiä. |
| --- | --- |

2.38

| 2.39 | Aiempien huomautusten seuranta on esitetty
  liitteessä 2.4
  . |
| --- | --- |

2.39

Aiempien huomautusten seuranta on esitetty
  liitteessä 2.4
  .

---

(1)  Ks. neuvoston päätös 2007/436/EY, Euratom, tehty 7 päivänä kesäkuuta 2007, Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä (EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17), sekä neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, annettu 22 päivänä toukokuuta 2000, yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom soveltamisesta (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 105/2009 (EUVL L 36, 5.2.2009, s. 1).

(2)  Mikäli tulleja tai maksuja ei ole maksettu ja vakuutta ei ole toimitettu, tai vakuudet on toimitettu mutta maksut on riitautettu, jäsenvaltiot voivat lykätä kyseisten varojen käyttöön asettamista kirjaamalla ne erilliseen kirjanpitoon (ns. B–kirjanpitoon).

(3)  Alankomaat, Itävalta, Ruotsi ja Saksa.

(4)  Alankomaat ja Ruotsi.

(5)  Irlanti, Latvia ja Saksa.

(6)  Italia, Ranska, Saksa, Slovenia ja Yhdistynyt kuningaskunta.

(7)  Omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea: muutettu asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000, 20 artikla.

(8)  Alankomaissa, Belgiassa, Irlannissa, Italiassa, Ranskassa, Ruotsissa, Sloveniassa, Unkarissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.

(9)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1287/2003: ”BKTL-asetus” (EUVL L 181, 19.7.2003, s. 1), 4 artikla.

(10)  Esimerkiksi varainhoitovuotta 2008 koskeva vuosikertomus, kohta 4.14.

(11)  Irlanti, Italia, Latvia ja Saksa.

(12)  Saksa.

(13)  Irlanti ja Latvia.

(14)  Irlanti.

(15)  Asia C-459/07, 2. huhtikuuta 2009.

(16)  Irlanti, Latvia ja Saksa.

(17)  Erityiskertomus nro 1/2010.

(18)  Yksinkertaistettu ilmoitus ja kotitullausmenettely luovutettaessa tavaroita vapaaseen liikkeeseen. Näissä menettelyissä taloudellinen toimija voi saada tavarat luovutetuksi tekemällä pelkän osittain täytetyn tulli-ilmoituksen tai kirjaamalla tavaran kirjanpitoonsa. Täydellinen yksityiskohtainen tulli-ilmoitus tehdään ja tullit maksetaan tavallisesti seuraavassa kuussa.

(19)  Neuvoston asetus (ETY, Euratom) N:o 1553/89 (EYVL L 155, 7.6.1989, s. 9), 3 artikla.

(20)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/tax_cooperation/combating_tax_fraud/reckon_report_sep2009.pdf.

(21)  Päätöksen 2007/436/EY, Euratom, 2 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

(22)  KOM(2010) 1 lopullinen, 8. tammikuuta 2010 sekä Ecofin-neuvoston 19. tammikuuta 2010 pidetyn kokouksen pöytäkirjat.

(23)  Varainhoitovuotta 2004 koskeva vuosikertomus, kohdat 3.47–3.49, varainhoitovuotta 2005 koskeva vuosikertomus, kohdat 4.23–4.25 ja varainhoitovuotta 2008 koskeva vuosikertomus, kohdat 4.23 ja 4.24.

(24)  Asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 10 artiklan 7 kohdassa, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään, että BKTL:n muutoksia ei enää oteta huomioon tiettyä varainhoitovuotta seuraavan neljännen vuoden syyskuun 30 päivän jälkeen, lukuun ottamatta niitä kohtia, jotka joko komissio tai jäsenvaltio on antanut tiedoksi ennen kyseistä määräpäivää. Nämä kohdat tunnetaan varaumina. Yleinen varauma koskee kaikkia tietyn jäsenvaltion tietoja.

(25)  Erityinen varauma koskee BKTL-luettelon eri osatekijöitä.

(26)  Voimassa olevat varaumat koskevat Kreikkaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja ne liittyvät lähinnä menetelmiin ja tietojen koontiin.

(27)  BKTL-asetuksen 3 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) luettelo EKT 95:n mukaisen BKTL:n ja sen osien laskennassa käytetyistä menetelmistä ja perustilastoista.

LIITE 2.1

TULOT: TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Perinteiset omat varat | Alv/BKTL/Yhdistyneen kuningas-kunnan hyväksi tehtävä korjaus | Muut | Yhteensä |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| Tapahtumien yhteismäärä (josta): | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| perintämääräyksiä | 5 | 43 | 14 | 62 | 60 | 66 |
| TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä | 80 % | {4} | 100 % | {43} | 86 % | {12} | 95 % | {59} | 100 % | 100 % |
| Tapahtumissa esiintyi virheitä | 20 % | {1} | 0 % | {0} | 14 % | {2} | 5 % | {3} | 0 % | 0 % |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| Todennäköisin virhetaso: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2 % – 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Perinteiset omat varat

Alv/BKTL/Yhdistyneen kuningas-kunnan hyväksi tehtävä korjaus

Muut

Yhteensä

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä (josta):

5

43

14

62

60

66

perintämääräyksiä

5

43

14

62

60

66

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä

80 %

{4}

100 %

{43}

86 %

{12}

95 %

{59}

100 %

100 %

Tapahtumissa esiintyi virheitä

20 %

{1}

0 %

{0}

14 %

{2}

5 %

{3}

0 %

0 %

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Todennäköisin virhetaso:

< 2 %

X

X

X

2 % – 5 %

> 5 %

LIITE 2.2

TULOT: JÄRJESTELMÄTARKASTUSTEN TULOKSET

Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio

| Tulotyyppi | Keskeinen sisäinen valvonta (komissio) | Keskeiset sisäisen valvonnan menettelyt tarkastetuissa jäsenvaltioissa |
| --- | --- | --- |
| Komission tarkastukset jäsenvaltioissa | Komission suorittamat asiakirjatarkastukset ja tulojen hallinnointi | Varaumien hallinnointi komissiossa |
| Perinteiset omat varat | | | e.t. | (1) |
| ALV | | | | e.t. |
| BKTL | | | | e.t. |

Tulotyyppi

Keskeinen sisäinen valvonta (komissio)

Keskeiset sisäisen valvonnan menettelyt tarkastetuissa jäsenvaltioissa

Komission tarkastukset jäsenvaltioissa

Komission suorittamat asiakirjatarkastukset ja tulojen hallinnointi

Varaumien hallinnointi komissiossa

Perinteiset omat varat

e.t.

(1)

ALV

e.t.

BKTL

e.t.

Valvontajärjestelmien yleisarvio

| Yleisarvio | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Yleisarvio

2009

2008

2007

Värikoodien merkitys:

| | Vaikuttava |
| --- | --- |
| | Osittain vaikuttava |
| | Ei vaikuttava |
| e.t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Vaikuttava

Osittain vaikuttava

Ei vaikuttava

e.t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

---

(1)  Perinteisten omien varojen osalta tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon puutteet, jotka havaittiin vuoden 2009 DAS-tarkastuksissa ja joista raportoitiin yksinkertaistettuja tullimenettelyjä koskevassa erityiskertomuksessa nro 1/2010 (kohdat 2.23, 2.24 ja 2.36).

LIITE 2.3

TULOT: KOMISSION JOHDON ANTAMIA TIETOJA KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET

| Keskeiset pääosastot | Pääjohtajan antama lausuma
   (1) | Esitetyt varaumat | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Yleisarvio luotettavuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Budjettipääosasto | Ei omia varoja koskevia varaumia | e.t. | — | A |
| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |

Keskeiset pääosastot

Pääjohtajan antama lausuma
   (1)

Esitetyt varaumat

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Yleisarvio luotettavuudesta

Budjettipääosasto

Ei omia varoja koskevia varaumia

e.t.

—

A

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  Viittaus pääjohtajan antamaan lausumaan: pääjohtaja ilmoittaa lausumassaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet toimien sääntöjenmukaisuudesta.

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

LIITE 2.4

TULOT: AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| Perinteiset omat varat: komissio ja Saksa keskustelevat mahdollisista maksuista |
| Tilintarkastustuomioistuin toi esiin varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 3.23, että vuonna 2003 Saksa poisti B-kirjanpidostaan yhteensä 40,1 miljoonan euron kirjaukset, mutta poistoista ei annettu kattavaa selvitystä.
  Vuonna 2005 tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio ja Saksa keskustelivat edelleen 22,7 miljoonan euron mahdollisista maksuista. | Jäljellä olevasta 22,7 miljoonan euron määrästä keskusteltiin edelleen vuoden 2009 lopussa. | Olisi syytä määrittää pikaisesti lopullinen perittävä määrä, jotta asia saadaan lopullisesti päätökseen. | Vuonna 2009 komission oli vielä pyydettävä Saksalta lisäselvityksiä pienestä osasta asianomaisia tapahtumia. Selvitykset saatuaan komissio totesi saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että Saksalta ei ole enää saatavana perinteisiä omia varoja ja korkoja Saksan jo maksamien määrien lisäksi. Asian käsittely on näin ollen saatu päätökseen. |
| Alv:oon perustuvat omat varat: rikkomismenettelyyn liittyvät viipeet |
| Tilintarkastustuomioistuin pani merkille varainhoitovuosia 2008 ja 2007 koskevissa vuosikertomuksissaan (vuoden 2008 vuosikertomuksen kohta 4.19 ja vuoden 2007 vuosikertomuksen kohta 4.24), että rikkomismenettelyn pitkällä kestolla saattoi olla vaikutusta alv:oon perustuviin omiin varoihin. | Komissio on muuttanut menettelyjään, siten, että päätöksiä voidaan tehdä useammin prosessin nopeuttamiseksi. | Vuonna 2009 havaittiin rikkomismenettelyjen eri vaiheissa viipeitä, joiden seurauksena alv:oon perustuviin omiin varoihin liittyvien oikeiden määrien maksaminen saattaa lykkääntyä.
  Tilintarkastustuomioistuin pitäytyy kannassaan, jonka mukaan komission olisi lyhennettävä aikaa, joka kuluu rikkomistapausten kirjaamisesta mahdollisia rikkomisia koskevaan rekisteriin siihen hetkeen, kun tapaukset siirretään Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi. | Komissio vahvistaa uudelleen, että se on muuttanut menettelyjään siten, että päätöksiä voidaan tehdä useammin prosessin nopeuttamiseksi. Muutosten myönteinen vaikutus on kuitenkin nähtävissä vasta jonkin ajan kuluttua.


  Varainhoitovuotta 2008 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 4.19 ja varainhoitovuotta 2007 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 4.24 mainituista kaikkiaan kahdeksasta rikkomismenettelystä viisi on saatu tällä välin päätökseen. |
| BKTL:oon perustuvat omat varat: tarkistuksiin sovellettava EU:n menettelytapa (mukaan lukien Kreikkaa koskevan tarkistuksen seuranta) |
| Varainhoitovuotta 2006 koskevassa vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin esitti huomautuksia Kreikan BKTL:oon tehdystä tarkistuksesta (kohdat 4.24–4.26) sekä suositti kohdassa 4.32, että komissio | | | |
| a) | määrittää ilmoittamista koskevat säännöt siten, että komissiolle ja BKTL-komitealle on ilmoitettava ennalta suurista tarkistuksista; |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

Perinteiset omat varat: komissio ja Saksa keskustelevat mahdollisista maksuista

Tilintarkastustuomioistuin toi esiin varainhoitovuotta 2004 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 3.23, että vuonna 2003 Saksa poisti B-kirjanpidostaan yhteensä 40,1 miljoonan euron kirjaukset, mutta poistoista ei annettu kattavaa selvitystä.

Vuonna 2005 tilintarkastustuomioistuin totesi, että komissio ja Saksa keskustelivat edelleen 22,7 miljoonan euron mahdollisista maksuista.

Jäljellä olevasta 22,7 miljoonan euron määrästä keskusteltiin edelleen vuoden 2009 lopussa.

Olisi syytä määrittää pikaisesti lopullinen perittävä määrä, jotta asia saadaan lopullisesti päätökseen.

Vuonna 2009 komission oli vielä pyydettävä Saksalta lisäselvityksiä pienestä osasta asianomaisia tapahtumia. Selvitykset saatuaan komissio totesi saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että Saksalta ei ole enää saatavana perinteisiä omia varoja ja korkoja Saksan jo maksamien määrien lisäksi. Asian käsittely on näin ollen saatu päätökseen.

Alv:oon perustuvat omat varat: rikkomismenettelyyn liittyvät viipeet

Tilintarkastustuomioistuin pani merkille varainhoitovuosia 2008 ja 2007 koskevissa vuosikertomuksissaan (vuoden 2008 vuosikertomuksen kohta 4.19 ja vuoden 2007 vuosikertomuksen kohta 4.24), että rikkomismenettelyn pitkällä kestolla saattoi olla vaikutusta alv:oon perustuviin omiin varoihin.

Komissio on muuttanut menettelyjään, siten, että päätöksiä voidaan tehdä useammin prosessin nopeuttamiseksi.

Vuonna 2009 havaittiin rikkomismenettelyjen eri vaiheissa viipeitä, joiden seurauksena alv:oon perustuviin omiin varoihin liittyvien oikeiden määrien maksaminen saattaa lykkääntyä.

Tilintarkastustuomioistuin pitäytyy kannassaan, jonka mukaan komission olisi lyhennettävä aikaa, joka kuluu rikkomistapausten kirjaamisesta mahdollisia rikkomisia koskevaan rekisteriin siihen hetkeen, kun tapaukset siirretään Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi.

Komissio vahvistaa uudelleen, että se on muuttanut menettelyjään siten, että päätöksiä voidaan tehdä useammin prosessin nopeuttamiseksi. Muutosten myönteinen vaikutus on kuitenkin nähtävissä vasta jonkin ajan kuluttua.

Varainhoitovuotta 2008 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 4.19 ja varainhoitovuotta 2007 koskevan vuosikertomuksen kohdassa 4.24 mainituista kaikkiaan kahdeksasta rikkomismenettelystä viisi on saatu tällä välin päätökseen.

BKTL:oon perustuvat omat varat: tarkistuksiin sovellettava EU:n menettelytapa (mukaan lukien Kreikkaa koskevan tarkistuksen seuranta)

Varainhoitovuotta 2006 koskevassa vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin esitti huomautuksia Kreikan BKTL:oon tehdystä tarkistuksesta (kohdat 4.24–4.26) sekä suositti kohdassa 4.32, että komissio

a)

määrittää ilmoittamista koskevat säännöt siten, että komissiolle ja BKTL-komitealle on ilmoitettava ennalta suurista tarkistuksista;

| a) | Neljä jäsenvaltiota ilmoitti suurista tarkistuksista vuoden 2009 BKT/BKTL-kyselylomakkeissaan ja laaturaporteissaan. Belgia ja Viro eivät lähettäneet yhtään virallista kirjettä ilmoittaakseen kansantalouden tilinpitoa koskevista suurista tarkistuksistaan, vaikka Eurostat oli lähettänyt muistutuksia. Malta ja Latvia lähettivät viralliset kirjeet määräpäivän jälkeen. |
| --- | --- |

a)

Neljä jäsenvaltiota ilmoitti suurista tarkistuksista vuoden 2009 BKT/BKTL-kyselylomakkeissaan ja laaturaporteissaan. Belgia ja Viro eivät lähettäneet yhtään virallista kirjettä ilmoittaakseen kansantalouden tilinpitoa koskevista suurista tarkistuksistaan, vaikka Eurostat oli lähettänyt muistutuksia. Malta ja Latvia lähettivät viralliset kirjeet määräpäivän jälkeen.

| a) | Yhdessäkään näistä neljästä tapauksesta ei noudatettu ohjeita, jotka raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea oli laatinut suurista tilastollisista tarkistuksista ilmoittamista varten. Eurostatin olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot noudattavat kyseisiä ohjeita. |
| --- | --- |

a)

Yhdessäkään näistä neljästä tapauksesta ei noudatettu ohjeita, jotka raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea oli laatinut suurista tilastollisista tarkistuksista ilmoittamista varten. Eurostatin olisi ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin, joilla varmistetaan, että jäsenvaltiot noudattavat kyseisiä ohjeita.

| a) | Komissio (Eurostat) muistuttaa jatkuvasti jäsenvaltioita ohjeidennoudattamisesta, erityisesti BKTL-komitean kokouksissa ja kahdenvälisessä yhteydenpidossa. Vaikka niissä vuonna 2009 päätökseen saatetussa tarkistustapauksessa, jotka tilintarkastustuomioistuin mainitsi, asianomaiset jäsenvaltiot antoivat joitakin tietoja etukäteen BKTL-komitean kokouksissa, komissio seuraa ja painottaa jatkossakin sitä, että jäsenvaltiot noudattavat kyseistä menettelyä. |
| --- | --- |

a)

| b) | panee täytäntöön koordinoidun menettelytavan, jota sovelletaan kansantalouden tilinpitotietoihin tehtäviin tarkistuksiin ja johon sisältyy säännöllistä vertailua koskeva vaatimus; |
| --- | --- |

b)

panee täytäntöön koordinoidun menettelytavan, jota sovelletaan kansantalouden tilinpitotietoihin tehtäviin tarkistuksiin ja johon sisältyy säännöllistä vertailua koskeva vaatimus;

| b) | Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean (CMFB) heinäkuussa 2009 pidetyssä kokouksessa komissio ja Euroopan keskuspankki ehdottivat konkreettista yhteistä kansantalouden tilinpitojen ja maksutaseiden tarkistusten menettelytapaa.
  Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea päätti, että jäsenvaltioiden olisi suoritettava arviointi ehdotetun tarkistuksia koskevan EU:n menettelytavan vaikutuksista kansallisiin tilastojen tuottamisprosesseihin. |
| --- | --- |

b)

Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean (CMFB) heinäkuussa 2009 pidetyssä kokouksessa komissio ja Euroopan keskuspankki ehdottivat konkreettista yhteistä kansantalouden tilinpitojen ja maksutaseiden tarkistusten menettelytapaa.

Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitea päätti, että jäsenvaltioiden olisi suoritettava arviointi ehdotetun tarkistuksia koskevan EU:n menettelytavan vaikutuksista kansallisiin tilastojen tuottamisprosesseihin.

| b) | Saavutetusta edistyksestä huolimatta komissiossa ja jäsenvaltioissa on edelleen tehtävä työtä sen eteen, että tarkistuksiin sovelletaan Euroopan unionissa yhteistä menettelytapaa. |
| --- | --- |

b)

Saavutetusta edistyksestä huolimatta komissiossa ja jäsenvaltioissa on edelleen tehtävä työtä sen eteen, että tarkistuksiin sovelletaan Euroopan unionissa yhteistä menettelytapaa.

| b) | Komissio työskentelee ja käy jäsenvaltioiden kanssa edelleen keskusteluja sen eteen, että tarkistuksiin sovelletaan EU:ssa yhteistä menettelytapaa, ottaen samalla huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset. |
| --- | --- |

b)

| c) | varmistaa, että Kreikan BKTL-luettelon tarkastamiseen perustuvat päätelmät ovat käytettävissä riittävän ajoissa, jotta varainhoitovuotta 2007 koskeville tileille voidaan merkitä oikaistut tiedot. |
| --- | --- |

c)

varmistaa, että Kreikan BKTL-luettelon tarkastamiseen perustuvat päätelmät ovat käytettävissä riittävän ajoissa, jotta varainhoitovuotta 2007 koskeville tileille voidaan merkitä oikaistut tiedot.

| c) | Heinäkuussa 2009 komissio poisti kuusi seitsemästä Kreikkaa koskevasta erityisestä varaumasta. |
| --- | --- |

c)

Heinäkuussa 2009 komissio poisti kuusi seitsemästä Kreikkaa koskevasta erityisestä varaumasta.

| c) | Komission (Eurostat) olisi jatkettava työtään vuonna 2010 yhteistyössä Kreikan kanssa, jotta Kreikan BKTL-tietoja koskevien kauden 1995–2001 tietojen tarkistaminen saataisiin päätökseen. |
| --- | --- |

c)

Komission (Eurostat) olisi jatkettava työtään vuonna 2010 yhteistyössä Kreikan kanssa, jotta Kreikan BKTL-tietoja koskevien kauden 1995–2001 tietojen tarkistaminen saataisiin päätökseen.

| c) | Komissio (Eurostat) jatkaa yhteistyötään Kreikan viranomaisten kanssa, jotta jäljellä oleva kautta 1995–2001 koskeva BKT-varaus saataisiin poistettua. |
| --- | --- |

c)

Varainhoitovuotta 2007, 2008 ja 2009 koskevissa vuosikertomuksissaan tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että komissio on edistynyt toimissaan ja että edellä mainittujen suositusten täytäntöönpano edellyttää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavia lisätoimia.

BKTL:oon perustuvat omat varat: laittoman toiminnan arviointi kansantalouden tilinpidossa

EKT 95 (1):n 1.13 kohdan g alakohdassa ja 3.8 kohdassa vaaditaan, että laiton toiminta, joka täyttää taloustoimen tunnusmerkit, olisi sisällytettävä BKT/BKTL-laskelmaan.

Tilintarkastustuomioistuin suositteli varainhoitovuotta 2004 koskevassa vuosikertomuksessaan (kohta 3.54, alakohta c), että komissio varmistaa, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat laittomia toimintoja koskevia EKT 95 -vaatimuksia.

BKTL-komitea keskusteli maaliskuussa 2004 laittoman toiminnan arvioinnista kansantalouden tilinpidossa. Ohjeiden laatimisessa on ollut suuria vaikeuksia kyseisellä alalla, ja näin ollen BKTL-komitea suositti, että laittoman toiminnan kattamiseksi ei käytettäisi nimenomaisia mukautuksia, ennen kuin paremmat koontimenetelmät ja lähteet on saatu käyttöön.

Huhtikuussa 2008 ja huhtikuussa 2009 BKTL-komitea tutki tietyntyyppisten laittomien toimintojen arviointia. Se perusti tutkimuksensa eräiden jäsenvaltioiden hiljattain tekemiin tutkimuksiin.

Komissio (Eurostat) suunnitteli saattavansa päätökseen tarkistuksensa, joka koskee nykyistä laittoman toiminnan arviointia kansantalouden tilinpidossa; lisäksi se suunnitteli ehdottavansa vuonna 2010 jäsenvaltioille ohjeita, joissa se on ottanut huomioon BKTL-komitean esittämät kannat.

Huolimatta siitä, että laittoman toiminnan arviointi kansantalouden tilinpidossa on edistynyt, komission ja jäsenvaltioiden on edelleen tehtävä työtä asian eteen.

BKTL-komitea keskustelu 29. huhtikuuta 2010 pitämässään kokouksessa laittoman toiminnan viimeisestä ryhmästä, jonka se oli yksiköinyt kansantalouden tilinpitoa varten. Keskustelun lisäksi komissio ehdottaa ratkaisuja laittoman toiminnan arviointiin kansantalouden tilinpidossa vuoden 2011 ensimmäisen puoliskon aikana.

BKTL:oon perustuvat omat varat: välilliset rahoituspalvelut (Financial Intermediation Services Indirectly Measured, FISIM)

Välilliset rahoituspalvelut (FISIM) muodostavat rahoituslaitosten tuotosta sen osan, joka ei synny kiinteähintaisten palvelujen myynnistä vaan lainoista velotetusta korosta, joka on säästöille maksettavaa korkoa korkeampi.

Välillisten rahoituspalveluiden kohdentamisesta EKT 95:ssä säädettiin neuvoston asetuksessa (EY) N:o 448/98 (2), ja se pantiin täytäntöön 1. tammikuuta 2005 alkaen komission asetuksella (EY) N:o 1889/2002 (3). Ensin mainitun asetuksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, kyseisen asetuksen säännöksistä poiketen, että neuvosto tekee päätöksen FISIMin kohdentamisesta yhteisön talousarvion ja sen omien varojen tarkoituksiin yksimielisesti komission ehdotuksesta.

Tilintarkastustuomioistuin suositti varainhoitovuotta 2005 koskevassa vuosikertomuksessaan (kohta 4.30, alakohta e), että komissio esittää ehdotuksen välillisten rahoituspalveluiden sisällyttämisestä omia varoja laskettaessa käytettyyn BKTL:oon.

Toimittaessaan syys–lokakuussa 2008 EKT 95:tä koskevia tietoja kaikki jäsenvaltiot esittivät kansantalouden tilinpitoa koskevat tiedot, joissa välilliset rahoituspalvelut oli kohdennettu (minkä seurauksena jäsenvaltioiden BKTL kasvoi keskimäärin yli yhdellä prosentilla).

Toukokuussa 2009 komissio teki ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jonka aiheena oli välillisten rahoituspalvelujen kohdentaminen omien varojen tarkoituksiin käytettävän BKTL:n määrittämiseksi; päätöksen oli määrä tulla takautuvasti voimaan 1. tammikuuta 2005 alkaen.

Neuvoston omia varoja koskeva työryhmä keskusteli kyseisestä komission ehdotuksesta ja ilmaisi olevansa huolestunut välillisten rahoituspalvelujen laskentamenetelmistä sekä ehdotuksen voimaantulon ajoituksesta ja ehdotuksen takautuvasta luonteesta.

Lokakuussa 2009 puheenjohtajavaltio teki tarkistetun esityksen, jossa ehdotettiin, että neuvoston päätös tulee voimaan 1. tammikuuta 2010. Maaliskuussa 2010 hyväksyttiin neuvoston päätös 2010/196/EU, Euratom (4).

Tilintarkastustuomioistuin seuraa tulevissa tarkastuksissaan välillisten rahoituspalveluiden kohdentamista omien varojen laskemisessa käytettyyn BKTL:oon.

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 310, 30.11.1996, s. 1).

(2)  EYVL L 58, 27.2.1998, s. 1.

(3)  EYVL L 286, 24.10.2002, s. 11.

(4)  EUVL L 87, 7.4.2010, s. 31.

---

KOLMAS LUKU

Maatalous ja luonnonvarat

SISÄLLYS

Johdanto

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Toimien sääntöjenmukaisuus

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

Ympäristöasiat, meri- ja kalastusasiat sekä terveys- ja kuluttaja-asiat

Järjestelmien vaikuttavuus

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohko

Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät

Takaisinperintään ja rahoitusoikaisuihin liittyvät järjestelmät

Ympäristöasioiden, meri- ja kalastusasioiden sekä terveys- ja kuluttaja-asioiden toimintalohkot

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Päätelmät ja suositukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 3.1 | Tässä luvussa esitetään maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 05 – maatalous ja maaseudun kehittäminen, 07 – ympäristöasiat, 11 – meri- ja kalastusasiat ja 17 – terveys- ja kuluttaja-asiat. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään taulukossa
  taulukossa 3.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

3.1

Tässä luvussa esitetään maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 05 – maatalous ja maaseudun kehittäminen, 07 – ympäristöasiat, 11 – meri- ja kalastusasiat ja 17 – terveys- ja kuluttaja-asiat. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään taulukossa
  taulukossa 3.1
  .

Taulukko 3.1 –   Maatalous ja luonnonvarat – Keskeiset tiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Talous-arvion osasto | Toimintalohko | Kuvaus | Maksut 2009 | Hallinnointitapa |
| 5 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen | Hallintomenot | 128 | Suora keskitetty |
| Maatalousmarkkinoiden interventiot | 7 006 | Yhteinen |
| Suorat tuet | 39 114 | Yhteinen |
| Maaseudun kehittäminen | 8 738 | Yhteinen |
| Liittymistä valmistelevat toimenpiteet | 254 | Hajautettu |
| Muut | –31 | Yhteinen |
| | 55 209 | |
| 7 | Ympäristöasiat | Hallintomenot | 87 | Suora keskitetty |
| Toimintamenot | 269 | Suora keskitetty / Välillinen keskitetty |
| | 356 | |
| 11 | Meri- ja kalastusasiat | Hallintomenot | 39 | Suora keskitetty |
| Toimintamenot | 553 | Keskitetty / Yhteinen |
| | 592 | |
| 17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat | Hallintomenot | 111 | Suora keskitetty |
| Toimintamenot | 416 | Suora keskitetty / Välillinen keskitetty |
| | 526 | |
| Hallintomenot yhteensä (38) | 366 | |
| Toimintamenot yhteensä (menot koostuvat): | 56 318 | |
| – ennakkomaksuista | 518 | |
| – väli-/loppumaksuista | 55 800 | |
| Varainhoitovuoden maksut yhteensä | 56 684 | |
| Varainhoitovuoden maksusitoumukset yhteensä | 62 165 | |
| Lähde: Varainhoitovuotta 2009 koskeva tilinpäätös. |

(miljoonaa euroa)

Talous-arvion osasto

Toimintalohko

Kuvaus

Maksut 2009

Hallinnointitapa

5

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

Hallintomenot

128

Suora keskitetty

Maatalousmarkkinoiden interventiot

7 006

Yhteinen

Suorat tuet

39 114

Yhteinen

Maaseudun kehittäminen

8 738

Yhteinen

Liittymistä valmistelevat toimenpiteet

254

Hajautettu

Muut

–31

Yhteinen

55 209

7

Ympäristöasiat

Hallintomenot

87

Suora keskitetty

Toimintamenot

269

Suora keskitetty / Välillinen keskitetty

356

11

Meri- ja kalastusasiat

Hallintomenot

39

Suora keskitetty

Toimintamenot

553

Keskitetty / Yhteinen

592

17

Terveys- ja kuluttaja-asiat

Hallintomenot

111

Suora keskitetty

Toimintamenot

416

Suora keskitetty / Välillinen keskitetty

526

Hallintomenot yhteensä (38)

366

Toimintamenot yhteensä (menot koostuvat):

56 318

– ennakkomaksuista

518

– väli-/loppumaksuista

55 800

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

56 684

Varainhoitovuoden maksusitoumukset yhteensä

62 165

Lähde: Varainhoitovuotta 2009 koskeva tilinpäätös.

| 3.2 | Perussopimuksen mukaan komissiolla on kokonaisvastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta. Lähes kaikkia maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevia menoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, mikä tarkoittaa sitä, että täytäntöönpanotehtävät on siirretty jäsenvaltioille. Muiden alojen talousarviomäärärahojen käyttöä hallinnoidaan suoraan ja välillisesti komissiossa; tästä muodostaa poikkeuksen Euroopan kalatalousrahasto, jota hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa monivuotisina ohjelmina. |
| --- | --- |

3.2

Perussopimuksen mukaan komissiolla on kokonaisvastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta. Lähes kaikkia maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevia menoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, mikä tarkoittaa sitä, että täytäntöönpanotehtävät on siirretty jäsenvaltioille. Muiden alojen talousarviomäärärahojen käyttöä hallinnoidaan suoraan ja välillisesti komissiossa; tästä muodostaa poikkeuksen Euroopan kalatalousrahasto, jota hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa monivuotisina ohjelmina.

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohko

| 3.3 | Perussopimuksen mukaan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena (1) on lisätä maatalouden tuottavuutta ja näin ollen taata maatalousväestölle kohtuullinen elintaso, vakauttaa markkinat, varmistaa tarvikkeiden saatavuus ja taata kohtuulliset kuluttajahinnat. |
| --- | --- |

3.3

Perussopimuksen mukaan yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena (1) on lisätä maatalouden tuottavuutta ja näin ollen taata maatalousväestölle kohtuullinen elintaso, vakauttaa markkinat, varmistaa tarvikkeiden saatavuus ja taata kohtuulliset kuluttajahinnat.

| 3.4 | Yhteisen maatalouspolitiikan menoja rahoitetaan EU:n talousarviosta lähinnä kahden rahaston kautta (2). Suorat tuet ja markkinatoimenpiteet (3) rahoitetaan kokonaisuudessaan Euroopan maatalouden tukirahastosta (jäljempänä ’maataloustukirahasto’), kuten seuraavassa kohdassa selitetään. Maaseudun kehittämistä koskevat ohjelmat rahoitetaan osittain Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (jäljempänä ’maaseuturahasto’); rahoituksen taso vaihtelee. |
| --- | --- |

3.4

Yhteisen maatalouspolitiikan menoja rahoitetaan EU:n talousarviosta lähinnä kahden rahaston kautta (2). Suorat tuet ja markkinatoimenpiteet (3) rahoitetaan kokonaisuudessaan Euroopan maatalouden tukirahastosta (jäljempänä ’maataloustukirahasto’), kuten seuraavassa kohdassa selitetään. Maaseudun kehittämistä koskevat ohjelmat rahoitetaan osittain Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (jäljempänä ’maaseuturahasto’); rahoituksen taso vaihtelee.

| 3.5 | Maataloustukirahastosta rahoitetaan ennen kaikkea seuraavat toimenpiteet:






  — | ”Tilatukijärjestelmänä” tunnettu suoran tuen järjestelmä otettiin käyttöön, jotta viljelijöille suoritetut maksut eivät riippuisi tuotannosta (”tuotannosta riippumaton tuki”). Saadakseen tilatukea viljelijöiden on ensin saatava ”tukioikeuksia” (4). Jokainen tukioikeus, yhdessä viljelijän ilmoittaman tukikelpoisen viljelymaahehtaarin kanssa, oikeuttaa tilatuen saamiseen ainakin vuoteen 2013 (5) saakka. Tilatuen merkitys on kasvanut ja vuonna 2009 sen menojen määrä oli 28 806 miljoonaa euroa. |
| --- | --- | --- |

3.5

Maataloustukirahastosta rahoitetaan ennen kaikkea seuraavat toimenpiteet:

—

”Tilatukijärjestelmänä” tunnettu suoran tuen järjestelmä otettiin käyttöön, jotta viljelijöille suoritetut maksut eivät riippuisi tuotannosta (”tuotannosta riippumaton tuki”). Saadakseen tilatukea viljelijöiden on ensin saatava ”tukioikeuksia” (4). Jokainen tukioikeus, yhdessä viljelijän ilmoittaman tukikelpoisen viljelymaahehtaarin kanssa, oikeuttaa tilatuen saamiseen ainakin vuoteen 2013 (5) saakka. Tilatuen merkitys on kasvanut ja vuonna 2009 sen menojen määrä oli 28 806 miljoonaa euroa.

| — | ”Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmänä” tunnettu suoran tuen järjestelmä perustuu tukikelpoisesta viljelymaasta maksettavaan yhdenmukaiseen hehtaarikohtaiseen maksuun. Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää sovelletaan parhaillaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa (6). Vuonna 2009 siihen liittyvien menojen määrä oli 3 723 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

”Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmänä” tunnettu suoran tuen järjestelmä perustuu tukikelpoisesta viljelymaasta maksettavaan yhdenmukaiseen hehtaarikohtaiseen maksuun. Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää sovelletaan parhaillaan kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa (6). Vuonna 2009 siihen liittyvien menojen määrä oli 3 723 miljoonaa euroa.

| — | Muiden suorien tukijärjestelmien (tuotantoon sidotut tuet) tarkoituksena on pitää tuotannossa alat, jotka muutoin olisivat vaarassa joutua pois tuotannosta. Yleisesti ottaen kyseessä olevat määrät pienenevät sitä mukaa kuin tuki ei enää riipu tuotannosta ja muita tukijärjestelmiä sisällytetään tilatukijärjestelmään. Menojen määrä oli 6 585 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

—

Muiden suorien tukijärjestelmien (tuotantoon sidotut tuet) tarkoituksena on pitää tuotannossa alat, jotka muutoin olisivat vaarassa joutua pois tuotannosta. Yleisesti ottaen kyseessä olevat määrät pienenevät sitä mukaa kuin tuki ei enää riipu tuotannosta ja muita tukijärjestelmiä sisällytetään tilatukijärjestelmään. Menojen määrä oli 6 585 miljoonaa euroa.

3.5.

| — | Maatalousmarkkinoiden interventiot: keskeisiä toimenpiteitä ovat interventio, varastointi ja vientituet sekä muut toimenpiteet, kuten erityistuki viiniä, hedelmiä ja vihanneksia sekä elintarvikkeita koskeville ohjelmille (yhteensä 3 988 miljoonaa euroa) ja sokerialan rakenneuudistusrahasto (3 018 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

—

Maatalousmarkkinoiden interventiot: keskeisiä toimenpiteitä ovat interventio, varastointi ja vientituet sekä muut toimenpiteet, kuten erityistuki viiniä, hedelmiä ja vihanneksia sekä elintarvikkeita koskeville ohjelmille (yhteensä 3 988 miljoonaa euroa) ja sokerialan rakenneuudistusrahasto (3 018 miljoonaa euroa).

| — | Sokerialan rakenneuudistusrahastosta suoritetut maksut rahoitettiin kiintiöjärjestelmään kuuluvien tuottajien maksuilla, jotka ovat maataloustukirahastoon sidottuja tuloja. |
| --- | --- |

—

Sokerialan rakenneuudistusrahastosta suoritetut maksut rahoitettiin kiintiöjärjestelmään kuuluvien tuottajien maksuilla, jotka ovat maataloustukirahastoon sidottuja tuloja.

| 3.6 | Maaseudun kehittämisen menot osarahoitetaan maaseuturahastosta. Menot kattavat useita eri toimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi maatalouden ympäristötukijärjestelmät, epäsuotuisten alueiden viljelijöille maksettavat luonnonhaittakorvaukset, maatilojen investoinnit sekä maaseudun infrastruktuurit (8 992 miljoonaa euroa) (7). Vuonna 2009 ns. yhteisen maatalouspolitiikan tilanteen tarkastelun (8) ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman (9) yhteydessä lisärahoitusta kanavoitiin maaseudun kehittämisen kautta. Näin rahoitettiin painopistealueita, kuten internetlaajakaistainfrastruktuuria, ilmastonmuutosta, uusiutuvia energioita, vesienhoitoa, luonnon monimuotoisuutta ja maitoalan rakenneuudistukseen liittyviä toimenpiteitä. Edellä mainituista toimenpiteistä ei kuitenkaan vuonna 2009 aiheutunut menoja. |
| --- | --- |

3.6

Maaseudun kehittämisen menot osarahoitetaan maaseuturahastosta. Menot kattavat useita eri toimenpiteitä, joita ovat esimerkiksi maatalouden ympäristötukijärjestelmät, epäsuotuisten alueiden viljelijöille maksettavat luonnonhaittakorvaukset, maatilojen investoinnit sekä maaseudun infrastruktuurit (8 992 miljoonaa euroa) (7). Vuonna 2009 ns. yhteisen maatalouspolitiikan tilanteen tarkastelun (8) ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman (9) yhteydessä lisärahoitusta kanavoitiin maaseudun kehittämisen kautta. Näin rahoitettiin painopistealueita, kuten internetlaajakaistainfrastruktuuria, ilmastonmuutosta, uusiutuvia energioita, vesienhoitoa, luonnon monimuotoisuutta ja maitoalan rakenneuudistukseen liittyviä toimenpiteitä. Edellä mainituista toimenpiteistä ei kuitenkaan vuonna 2009 aiheutunut menoja.

| 3.6 | Jäsenvaltiot alkoivat jo vuonna 2009 noudattaa YMP:n kokonaisarvioinnin (Health Check) yhteydessä ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa määriteltyjä uusia toimintalinjoja, mutta ilmoittivat komissiolle menonsa ainoastaan vuoden 2009 jälkeiseltä ajalta, koska ennen sitä ohjelmamuutoksia ei ollut vielä hyväksytty.

  Kyseiset 8 992 miljoonaa euroa liittyvät maksumäärärahoihin talousarvioluvuissa 0504 ja 0505, joihin sisältyvät







  — | operatiivinen tekninen apu, |
| --- | --- | --- |

3.6

Kyseiset 8 992 miljoonaa euroa liittyvät maksumäärärahoihin talousarvioluvuissa 0504 ja 0505, joihin sisältyvät

—

operatiivinen tekninen apu,

| — | perintöainekseen liittyvät toimenpiteet, |
| --- | --- |

—

perintöainekseen liittyvät toimenpiteet,

| — | entisistä EMOTR:n takuuosaston ohjelmista (EU-15) takaisinperityt määrät, |
| --- | --- |

—

entisistä EMOTR:n takuuosaston ohjelmista (EU-15) takaisinperityt määrät,

| — | liittymistä valmistelevat välineet (SAPARD), jotka eivät kuulu maaseuturahastoon vaan jotka on erotettu omaksi budjettikohdakseen ja jotka kuuluvat myös rahoituskehyksessä toiseen otsakkeeseen. |
| --- | --- |

—

liittymistä valmistelevat välineet (SAPARD), jotka eivät kuulu maaseuturahastoon vaan jotka on erotettu omaksi budjettikohdakseen ja jotka kuuluvat myös rahoituskehyksessä toiseen otsakkeeseen.

| 3.7 | Kaikissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (10) kattamien maataloustukirahaston suoran tuen järjestelmissä ja tietyissä maaseuturahaston tukijärjestelmissä EU-tuen edunsaajien on täytettävä ”täydentäviä ehtoja” koskevat vaatimukset. Kyseiset vaatimukset liittyvät ympäristönsuojeluun, kansanterveyteen, eläinten ja kasvien terveyteen, eläinten hyvinvointiin (lakisääteiset hoitovaatimukset) ja maan säilyttämiseen maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa (hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus) (11). EU:n lainsäädännössä säädetään, että jos huomataan, että kyseisiä vaatimuksia ei ole noudatettu, tuen vähentämistä tai sen ulkopuolelle jättämistä (12) sovelletaan suorien tukien kokonaismäärään sinä kalenterivuonna tehtyjen hakemusten perusteella, jona havainto tehtiin. Tilintarkastustuomioistuimen testaamiin viljelijöille suoritettuihin maksuihin liittyi vain vähäinen määrä täydentäviä ehtoja koskevia vaatimuksia (ks. kohta 3.17, kolmas luetelmakohta). Havaitut rikkomukset luokitellaan virheiksi, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti, ja niin ollen niitä ei oteta huomioon virhetasoa koskevassa laskelmassa. |
| --- | --- |

3.7

Kaikissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 (10) kattamien maataloustukirahaston suoran tuen järjestelmissä ja tietyissä maaseuturahaston tukijärjestelmissä EU-tuen edunsaajien on täytettävä ”täydentäviä ehtoja” koskevat vaatimukset. Kyseiset vaatimukset liittyvät ympäristönsuojeluun, kansanterveyteen, eläinten ja kasvien terveyteen, eläinten hyvinvointiin (lakisääteiset hoitovaatimukset) ja maan säilyttämiseen maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa (hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus) (11). EU:n lainsäädännössä säädetään, että jos huomataan, että kyseisiä vaatimuksia ei ole noudatettu, tuen vähentämistä tai sen ulkopuolelle jättämistä (12) sovelletaan suorien tukien kokonaismäärään sinä kalenterivuonna tehtyjen hakemusten perusteella, jona havainto tehtiin. Tilintarkastustuomioistuimen testaamiin viljelijöille suoritettuihin maksuihin liittyi vain vähäinen määrä täydentäviä ehtoja koskevia vaatimuksia (ks. kohta 3.17, kolmas luetelmakohta). Havaitut rikkomukset luokitellaan virheiksi, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti, ja niin ollen niitä ei oteta huomioon virhetasoa koskevassa laskelmassa.

| 3.8 | EU:n pinta-alatukeen ovat oikeutettuja ainoastaan viljelijät. Määritelmän mukaan viljelijä on maataloustoimintaa harjoittava henkilö. ’Maataloustoiminnalla’ tarkoitetaan maataloustuotteiden tuotantoa, kasvatusta tai viljelyä, sadonkorjuuta, lypsämistä ja tuotantoeläinten kasvatusta ja pitoa tai maan säilyttämistä maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa (13). Asianomaisissa EU-säännöissä määrätään,että jos hakija ei harjoita mitään muuta maataloustoimintaa, hänen on ainakin säilytettävä maa maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa ollakseen oikeutettu tukeen. |
| --- | --- |

3.8

EU:n pinta-alatukeen ovat oikeutettuja ainoastaan viljelijät. Määritelmän mukaan viljelijä on maataloustoimintaa harjoittava henkilö. ’Maataloustoiminnalla’ tarkoitetaan maataloustuotteiden tuotantoa, kasvatusta tai viljelyä, sadonkorjuuta, lypsämistä ja tuotantoeläinten kasvatusta ja pitoa tai maan säilyttämistä maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa (13). Asianomaisissa EU-säännöissä määrätään,että jos hakija ei harjoita mitään muuta maataloustoimintaa, hänen on ainakin säilytettävä maa maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa ollakseen oikeutettu tukeen.

| 3.9 | Molempien rahastojen kattamat menot kanavoidaan noin 80 kansallisen tai alueellisen maksajaviraston kautta. Maksajavirastojen on oltava komission vahvistamien kriteerien perusteella hyväksyttyjä, jotta ne voisivat pyytää, että menot maksetaan EU:n talousarviosta. Maksajavirastot suorittavat maksut edunsaajille. Sitä ennen niiden on hankittava joko suoraan tai valtuutettujen elinten kautta vahvistus siitä, että tukihakemukset oikeuttavat tukeen. Riippumattomat tarkastuselimet (todentamisviranomaiset) tarkastavat maksajavirastojen tilit ja maksut ja raportoivat niistä komissiolle kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden helmikuussa. |
| --- | --- |

3.9

Molempien rahastojen kattamat menot kanavoidaan noin 80 kansallisen tai alueellisen maksajaviraston kautta. Maksajavirastojen on oltava komission vahvistamien kriteerien perusteella hyväksyttyjä, jotta ne voisivat pyytää, että menot maksetaan EU:n talousarviosta. Maksajavirastot suorittavat maksut edunsaajille. Sitä ennen niiden on hankittava joko suoraan tai valtuutettujen elinten kautta vahvistus siitä, että tukihakemukset oikeuttavat tukeen. Riippumattomat tarkastuselimet (todentamisviranomaiset) tarkastavat maksajavirastojen tilit ja maksut ja raportoivat niistä komissiolle kyseistä varainhoitovuotta seuraavan vuoden helmikuussa.

| 3.9 | Komission asetuksen (EY) N:o 885/2006 5 artiklassa edellytetään, että tilien lisäksi todentamisviranomaiset tarkastavat ja todentavat vuosittain maksajavirastojen sisäisen valvonnan menettelyt. |
| --- | --- |

3.9

Ympäristöasioiden, meri- ja kalastusasioiden sekä terveys- ja kuluttaja-asioiden toimintalohkot

| 3.10 | Unionin ympäristöpolitiikalla olisi myötävaikutettava ympäristön laadun suojeluun ja parantamiseen, ihmisten terveyden suojeluun ja luonnonvarojen järkevään käyttöön, myös kansainvälisellä tasolla. Tärkein rahoitusväline on ympäristöalan rahoitusväline (LIFE) (14), joka kattaa EU:n osuuden jäsenvaltioissa toteutettavissa hankkeissa, jotka koskevat luontoa ja monimuotoisuutta sekä ympäristöpolitiikkaa, hallintotapaa, tiedonvälitystä ja viestintää. |
| --- | --- |

3.10

Unionin ympäristöpolitiikalla olisi myötävaikutettava ympäristön laadun suojeluun ja parantamiseen, ihmisten terveyden suojeluun ja luonnonvarojen järkevään käyttöön, myös kansainvälisellä tasolla. Tärkein rahoitusväline on ympäristöalan rahoitusväline (LIFE) (14), joka kattaa EU:n osuuden jäsenvaltioissa toteutettavissa hankkeissa, jotka koskevat luontoa ja monimuotoisuutta sekä ympäristöpolitiikkaa, hallintotapaa, tiedonvälitystä ja viestintää.

| 3.11 | Euroopan kalatalousrahasto (15) on meri- ja kalastusasioiden toimintalohkon pääasiallinen väline. Yhteisellä kalastuspolitiikalla pyritään saavuttamaan samat tavoitteet kuin yhteisellä maatalouspolitiikalla (ks. kohta 3.3). |
| --- | --- |

3.11

Euroopan kalatalousrahasto (15) on meri- ja kalastusasioiden toimintalohkon pääasiallinen väline. Yhteisellä kalastuspolitiikalla pyritään saavuttamaan samat tavoitteet kuin yhteisellä maatalouspolitiikalla (ks. kohta 3.3).

| 3.12 | Terveys- ja kuluttaja-asioiden alalla EU edesauttaa yhtäältä ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden suojaamista ja toisaalta kuluttajien hyvinvointia. |
| --- | --- |

3.12

Terveys- ja kuluttaja-asioiden alalla EU edesauttaa yhtäältä ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden suojaamista ja toisaalta kuluttajien hyvinvointia.

Ennakkomaksut ja väli-/loppumaksut

| 3.13 | Maataloustukirahaston kohdalla menoissa on pääasiassa kyse jäsenvaltioiden viljelijöille ja muille edunsaajille maksamien tukien korvaamisesta. |
| --- | --- |

3.13

Maataloustukirahaston kohdalla menoissa on pääasiassa kyse jäsenvaltioiden viljelijöille ja muille edunsaajille maksamien tukien korvaamisesta.

| 3.14 | Maaseuturahaston ja Euroopan kalatalousrahaston kohdalla maksettiin komission hyväksyttyä ohjelmat ennakkomaksu, jonka osuus kullekin ohjelmalle kuuluvasta EU:n rahoitusosuudesta oli seitsemän prosenttia (16). Vuonna 2009 maaseuturahaston suorittamat maksut olivat yksinomaan välimaksuja; Euroopan kalatalousrahaston kohdalla joukossa oli myös ennakkomaksuja. |
| --- | --- |

3.14

Maaseuturahaston ja Euroopan kalatalousrahaston kohdalla maksettiin komission hyväksyttyä ohjelmat ennakkomaksu, jonka osuus kullekin ohjelmalle kuuluvasta EU:n rahoitusosuudesta oli seitsemän prosenttia (16). Vuonna 2009 maaseuturahaston suorittamat maksut olivat yksinomaan välimaksuja; Euroopan kalatalousrahaston kohdalla joukossa oli myös ennakkomaksuja.

| 3.15 | Terveys- ja kuluttaja-asioita koskevien maksujen joukossa ei ollut ennakkomaksuja, sillä korvaukset suoritetaan jäsenvaltioille niiden ilmoittamien kulujen perusteella. Ympäristöasioiden alalla tarkoituksena on avustussopimuksen mukaisesti maksaa LIFE-hankkeelle ennakkomaksu, joka vastaa 40:tä prosenttia EU:n rahoitusosuudesta. |
| --- | --- |

3.15

Terveys- ja kuluttaja-asioita koskevien maksujen joukossa ei ollut ennakkomaksuja, sillä korvaukset suoritetaan jäsenvaltioille niiden ilmoittamien kulujen perusteella. Ympäristöasioiden alalla tarkoituksena on avustussopimuksen mukaisesti maksaa LIFE-hankkeelle ennakkomaksu, joka vastaa 40:tä prosenttia EU:n rahoitusosuudesta.

Talousarvion toteuttaminen

| 3.16 | Maaseuturahaston kohdalla talousarviomäärärahoja peruuntui vuoden 2009 (17) lopussa 1 650 miljoonaa euroa pääasiassa siitä syystä, että jäsenvaltioiden menokehitys hidastui. Tämä johtui vaikeuksista saada kansallista osarahoitusta. Romaniassa ja Bulgariassa syynä oli se, että niillä ei ollut kokemusta maaseudun kehittämistä koskevien ohjelmien täytäntöönpanosta (18). |
| --- | --- |

3.16

Maaseuturahaston kohdalla talousarviomäärärahoja peruuntui vuoden 2009 (17) lopussa 1 650 miljoonaa euroa pääasiassa siitä syystä, että jäsenvaltioiden menokehitys hidastui. Tämä johtui vaikeuksista saada kansallista osarahoitusta. Romaniassa ja Bulgariassa syynä oli se, että niillä ei ollut kokemusta maaseudun kehittämistä koskevien ohjelmien täytäntöönpanosta (18).

| 3.16 | Se, että maaseuturahaston talousarviomäärärahoja peruuntui vuoden 2009 lopussa 1 650 miljoonaa euroa, johtui osittain myös siitä, että useissa tapauksissa ohjelmien hyväksyminen viivästyi. Myös määrärahojen uudelleen kohdentaminen YMP:n kokonaisarvioinnin yhteydessä ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman huomioon ottamiseksi on saattanut jonkin verran viivästyttää uusien hankkeiden käynnistämistä jäsenvaltioissa, ennen kuin tarkistetut maaseudun kehittämisohjelmat hyväksyttiin. |
| --- | --- |

3.16

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 3.17 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmää koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:






  — | Tarkastuksen yhteydessä testattiin 241 maksun otos. |
| --- | --- | --- |

3.17

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmää koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

—

Tarkastuksen yhteydessä testattiin 241 maksun otos.

| — | Valvontajärjestelmien arviointi kattoi maataloustukirahaston osalta poimitut maksajavirastot neljässä yhtenäistä pinta-alatuen järjestelmää käyttävässä jäsenvaltiossa – Kyproksella, Latviassa, Liettuassa ja Slovakiassa – ja neljässä tilatukijärjestelmää käyttävässä jäsenvaltiossa – Maltalla, Kreikassa, Italiassa (Emilia-Romagna) ja Espanjassa (Baskimaa). Maltan tapauksessa tarkastus kattoi myös tukioikeuksien myöntämisen tilatukijärjestelmän vuonna 2007 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen. Maaseudun kehittämiseen liittyvien menojen osalta tilintarkastustuomioistuin testasi valvontajärjestelmät Itävallassa, Saksassa (Baijeri), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti), Kreikassa, Tšekin tasavallassa, Romaniassa, Bulgariassa ja Ranskassa. Terveys- ja kuluttaja-asioiden osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti valvontajärjestelmät, jotka liittyivät eläintautien hävittämistä ja seurantaa koskeviin ohjelmiin. |
| --- | --- |

—

Valvontajärjestelmien arviointi kattoi maataloustukirahaston osalta poimitut maksajavirastot neljässä yhtenäistä pinta-alatuen järjestelmää käyttävässä jäsenvaltiossa – Kyproksella, Latviassa, Liettuassa ja Slovakiassa – ja neljässä tilatukijärjestelmää käyttävässä jäsenvaltiossa – Maltalla, Kreikassa, Italiassa (Emilia-Romagna) ja Espanjassa (Baskimaa). Maltan tapauksessa tarkastus kattoi myös tukioikeuksien myöntämisen tilatukijärjestelmän vuonna 2007 tapahtuneen käyttöönoton jälkeen. Maaseudun kehittämiseen liittyvien menojen osalta tilintarkastustuomioistuin testasi valvontajärjestelmät Itävallassa, Saksassa (Baijeri), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti), Kreikassa, Tšekin tasavallassa, Romaniassa, Bulgariassa ja Ranskassa. Terveys- ja kuluttaja-asioiden osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti valvontajärjestelmät, jotka liittyivät eläintautien hävittämistä ja seurantaa koskeviin ohjelmiin.

| — | Täydentävien ehtojen kohdalla tilintarkastustuomioistuin rajasi pinta-alatukimaksuja tarkastaessaan testattavan alueen hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin (vähimmäiskasvipeite, haitallisen kasvillisuuden leviäminen), josta todentavaa aineistoa voidaan saada ja päätelmät voidaan tehdä tarkastuskäynnin aikana. Maaseuturahaston maksujen kohdalla testattiin tietyt lakisääteiset hoitovaatimukset (pohjaveden suojelu ja maaperän suojelu saastumiselta, eläinten merkitseminen ja eläinten hyvinvointi). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin analysoi yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevien tarkastusten yhteydessä toisaalta hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta koskevien standardien soveltamista kansallisella tasolla ja toisaalta jäsenvaltioiden käyttöönottamat valvontajärjestelmät. |
| --- | --- |

—

Täydentävien ehtojen kohdalla tilintarkastustuomioistuin rajasi pinta-alatukimaksuja tarkastaessaan testattavan alueen hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin (vähimmäiskasvipeite, haitallisen kasvillisuuden leviäminen), josta todentavaa aineistoa voidaan saada ja päätelmät voidaan tehdä tarkastuskäynnin aikana. Maaseuturahaston maksujen kohdalla testattiin tietyt lakisääteiset hoitovaatimukset (pohjaveden suojelu ja maaperän suojelu saastumiselta, eläinten merkitseminen ja eläinten hyvinvointi). Lisäksi tilintarkastustuomioistuin analysoi yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevien tarkastusten yhteydessä toisaalta hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta koskevien standardien soveltamista kansallisella tasolla ja toisaalta jäsenvaltioiden käyttöönottamat valvontajärjestelmät.

| — | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi komission tekemien tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätösten perustaa tarkastamalla 60 todentamisviranomaisten antamaa todistusta ja kertomusta, jotka liittyivät 54 maksajavirastoon (19). |
| --- | --- |

—

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin arvioi komission tekemien tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätösten perustaa tarkastamalla 60 todentamisviranomaisten antamaa todistusta ja kertomusta, jotka liittyivät 54 maksajavirastoon (19).

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 3.18 | Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 3.1
  . Tilintarkastustuomioistuin arvioi tulosten perusteella, että maatalouden ja luonnonvarojen kohdalla todennäköisin virhetaso on 2–5 prosenttia. |
| --- | --- |

3.18

Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 3.1
  . Tilintarkastustuomioistuin arvioi tulosten perusteella, että maatalouden ja luonnonvarojen kohdalla todennäköisin virhetaso on 2–5 prosenttia.

| 3.18 | Komissio katsoo, että viime vuosina 2 prosentin tuntumassa pysytellyt virhetaso vahvistaa arvion edellisten vuosien myönteisestä yleiskehityksestä.

  EU:n talousarvioon kohdistuva riski katetaan sääntöjenmukaisuutta koskevilla tarkastuksilla asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.18

EU:n talousarvioon kohdistuva riski katetaan sääntöjenmukaisuutta koskevilla tarkastuksilla asianmukaisesti.

| 3.19 | Vuodelta 2009 tarkastetuista 241 tapahtumasta virheitä esiintyi 66 tapahtumassa (27 prosentissa) (20). Näistä tapahtumista 42 tapahtumassa (64 prosentissa) (21) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Kyseiset virheet koskivat etenkin tukikelpoisuutta ja oikeellisuutta. Havaituista virhetyypeistä esitetään jäljempänä esimerkkitapauksia. |
| --- | --- |

3.19

Vuodelta 2009 tarkastetuista 241 tapahtumasta virheitä esiintyi 66 tapahtumassa (27 prosentissa) (20). Näistä tapahtumista 42 tapahtumassa (64 prosentissa) (21) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Kyseiset virheet koskivat etenkin tukikelpoisuutta ja oikeellisuutta. Havaituista virhetyypeistä esitetään jäljempänä esimerkkitapauksia.

Maatalous ja maaseudun kehittäminen

| 3.20 | Otokseen poimittiin 148 maataloustukirahaston tapahtumaa, joista virheitä esiintyi 35 tapahtumassa (24 prosentissa) (22). Näistä tapahtumista 24 tapahtumassa (69 prosentissa) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Maaseudun kehittämisen menojen tapauksessa otokseen poimituissa 80 tapahtumassa virheitä esiintyi 25 tapahtumassa (31 prosentissa). Näistä tapahtumista 16 tapahtumassa (64 prosentissa) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. |
| --- | --- |

3.20

Otokseen poimittiin 148 maataloustukirahaston tapahtumaa, joista virheitä esiintyi 35 tapahtumassa (24 prosentissa) (22). Näistä tapahtumista 24 tapahtumassa (69 prosentissa) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Maaseudun kehittämisen menojen tapauksessa otokseen poimituissa 80 tapahtumassa virheitä esiintyi 25 tapahtumassa (31 prosentissa). Näistä tapahtumista 16 tapahtumassa (64 prosentissa) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä.

| 3.20 | Komissio huomauttaa, että useimmilla näistä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä on suhteellisen pieni taloudellinen merkitys, ja ne koskevat pääasiallisesti tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa lohkojen uudelleenmittauksessa todettuja vähäisiä poikkeamia (ks. 3.22 kohta). Kyseinen jäsenvaltio oli itse havainnut monet näistä virheistä jo ennen tilintarkastustuomioistuimen tarkastusta. |
| --- | --- |

3.20

| 3.21 | Esimerkkejä tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista tukikelpoisuutta koskevista virheistä: |
| --- | --- |

3.21

Esimerkkejä tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista tukikelpoisuutta koskevista virheistä:

3.21

Esimerkkejä: maataloustukirahasto

Yhtenäiseen pinta-alatukeen liittyvä maksu suoritettiin edunsaajalle ilman minkäänlaisia todisteita siitä, että tämä olisi harjoittanut maataloustoimintaa: edunsaaja oli kunnan omistama osakeyhtiö, joka haki yhtenäistä pinta-alatukea yli 530 hehtaarin niittyjä ja laidunlohkoja varten. Tarkastajille ei voitu antaa minkäänlaista näyttöä siitä, että yhtiö olisi ollut oikeutettu tukeen harjoittamansa maataloustoiminnan vuoksi. Maataloustoiminnalla tarkoitetaan maataloustuotteiden tuotantoa tai viljelyä, eläinten kasvatusta tai tuotantoeläinten pitoa tai maan pitämistä maatalouden kannalta hyvässä kunnossa. Niin ollen tuen (30 000 euroa) maksaminen ei ollut perusteltua. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseinen tapaus on jälleen yksi esimerkki ongelmasta, jonka tilintarkastustuomioistuin oli jo pannut merkille vuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessa (23).

Tilatukijärjestelmään liittyvä maksu suoritettiin edunsaajalle, joka oli ilmoittanut väärin alan vuokrattua huonoa laidunmaata. Kyseinen ala oli julkista maata, jonka osalta eräs toinen viljelijä (vuokranantaja) ilmoitti, että kunta oli myöntänyt hänelle laiduntamisoikeudet. Edunsaaja oli eläkkeellä oleva viljelijä, joka oli luopunut alkuperäisestä tilastaan, mutta pitänyt itsellään osan tukioikeuksistaan. Edunsaaja teki vuokranantajan kanssa seuraavat kaksi sopimusta, jotta asetuksen vaatimukset täyttyisivät näennäisesti:

| — | vuokrasopimus, joka koski 57:ää hehtaaria edellä mainitusta laidunmaasta, |
| --- | --- |

—

vuokrasopimus, joka koski 57:ää hehtaaria edellä mainitusta laidunmaasta,

| — | vastasopimus, jonka mukaan laiduntamisoikeudet luovutetaan takaisin vuokranantajalle. |
| --- | --- |

—

vastasopimus, jonka mukaan laiduntamisoikeudet luovutetaan takaisin vuokranantajalle.

Kunta ei kuitenkaan ollut myöntänyt lohkon laiduntamisoikeuksia vuokranantajalle. Laiduntamisoikeuksien vuokraaminen edelleen (kokonaan tai osittain) on joka tapauksessa kunnan säännöissä selkeästi kielletty.

Täten kyseinen ala ei ollut vuokranantajan eikä myöskään edunsaajan käytössä. Tästä seurasi, että EU-lainsäädäntöä (24) ei noudatettu.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jälkimmäisessä tapauksessa rikotaan selkeästi asetuksen 29 artiklan säännöksiä, joiden mukaan ”tukea ei makseta edunsaajille, joiden osalta on osoitettu, että he ovat keinotekoisesti luoneet kyseisten tukien saamiseen vaaditut edellytykset”.

Esimerkkejä: maataloustukirahasto

Luonnollisilla henkilöillä ja oikeushenkilöillä, jotka harjoittavat maataloustoimintaa tai säilyttävät maan hyvässä viljelykunnossa, on oikeus yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmästä maksettavaan tukeen (37). Tuen saaminen ei enää edellytä määrättyä maataloustoimintaa. Riittää, että viljelijä noudattaa hyvään viljelykuntoon liittyviä vaatimuksia.

Tässä tapauksessa ei ole kyse asiaa koskevien EU:n sääntöjen noudattamisesta vaan EU:n lainsäätäjän YMP:n kokonaisarvioinnin yhteydessä tekemästä poliittisesta ratkaisusta antaa jäsenvaltioiden itse päättää, myöntävätkö ne suoria tukia sellaisille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, joiden pääliiketoimintaan ei kuulu maataloustoiminnan harjoittaminen tai joiden maataloustoiminta on vain vähäinen osa koko taloudellisesta toiminnasta. Tämän kysymyksen tarkastelua jatketaan vuoden 2013 jälkeisessä yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksessa.

Maksutiedoston tietojen mukaan kansalliset viranomaiset kävivät tarkastamassa ilmoitetun maa-alueen sekä joitakin tilintarkastustuomioistuimen tarkastamia laidunlohkoja syyskuussa 2008 ja määrittivät tuen ainoastaan pinta-alalle, jonka havaittiin olevan hyvässä viljelykunnossa. Komission toukokuussa 2010 tekemä tarkastus paikalla vahvisti, että alue, jolle tukea maksettiin, on pidetty hyvässä viljelykunnossa.

| 3.22 | Suurin osa kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä liittyi oikellisuuteen (87 prosenttia maataloustukirahaston osalta ja 81 prosenttia maaseudun kehittämisen osalta). Lisäksi suurimmassa osassa oikeellisuuteen liittyvistä virheistä kyse oli siitä, että tukikelpoinen maa oli ilmoitettu liian suurena. Seuraavassa laatikossa esitetään lisää esimerkkejä tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista oikeellisuuteen liittyvistä virheistä: |
| --- | --- |

3.22

Suurin osa kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä liittyi oikellisuuteen (87 prosenttia maataloustukirahaston osalta ja 81 prosenttia maaseudun kehittämisen osalta). Lisäksi suurimmassa osassa oikeellisuuteen liittyvistä virheistä kyse oli siitä, että tukikelpoinen maa oli ilmoitettu liian suurena. Seuraavassa laatikossa esitetään lisää esimerkkejä tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista oikeellisuuteen liittyvistä virheistä:

3.22

Esimerkkejä: maataloustukirahasto

Yhdessä jäsenvaltiossa tarkastetuista 12 tapahtumasta kahdessa maksut oli laskettu tietokantaan kirjattujen virheellisten tukioikeuksien perusteella, minkä vuoksi kummassakin tapauksessa maksettiin noin 20 prosenttia liikaa.

Eräässä toisessa jäsenvaltiossa tilatukijärjestelmään liittyvä maksu oli laskettu viljelijän tukioikeuksien keskiarvon mukaan eikä EU:n lainsäädännön mukaisesti viljelijän hakemuksessaan ilmoittamien tukioikeuksien keskiarvon mukaan, minkä vuoksi viljelijälle maksettiin noin 20 prosenttia liian vähän.

Esimerkkejä: maataloustukirahasto

Kansalliset viranomaiset olivat kummassakin tapauksessa havainneet jo ennen tilintarkastustuomioistuinta, että maksut oli laskettu virheellisten tukioikeuksien perusteella ja että liikaa maksetut määrät olisi perittävä takaisin.

Komissio pitää valitettavana, että liian pieninä suoritetut maksut, joista ei aiheudu tappiota EU:n talousarviolle, ekstrapoloidaan kokonaismenoihin, jolloin yleinen virhetaso nousee. Lisäksi tästä syntyy virheellinen vaikutelma, että virhetaso osoittaa aiheettomasti suoritettujen maksujen määrää.

| 3.23 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi niiden virheiden osalta, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti, että esimerkiksi maataloustukirahaston osalta lohkoja ei ollut yksilöity hakemuksessa selkeästi, maksut tehtiin lakisääteisen määräajan jälkeen eikä niissä täsmennetty päivämäärää, jolloin hakijoilla on oltava yksinoikeus ilmoitetun lohkon käyttöön. Maaseuturahaston osalta tilintarkastustuomioistuin pani merkille tapauksen, jossa tiettyjä luonnonmukaiseen viljelyyn tarkoitettua tukea koskevia ehtoja ei ollut noudatettu täysimääräisesti. |
| --- | --- |

3.23

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi niiden virheiden osalta, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti, että esimerkiksi maataloustukirahaston osalta lohkoja ei ollut yksilöity hakemuksessa selkeästi, maksut tehtiin lakisääteisen määräajan jälkeen eikä niissä täsmennetty päivämäärää, jolloin hakijoilla on oltava yksinoikeus ilmoitetun lohkon käyttöön. Maaseuturahaston osalta tilintarkastustuomioistuin pani merkille tapauksen, jossa tiettyjä luonnonmukaiseen viljelyyn tarkoitettua tukea koskevia ehtoja ei ollut noudatettu täysimääräisesti.

| 3.23 | Komissio tarkastaa järjestelmällisesti, onko suorien tukien maksumääräaikoja noudatettu, ja tekee tarvittaessa rahoitusoikaisuja. Muut tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat virheet ovat ainoastaan muodollisia eikä niillä ole taloudellista vaikutusta. |
| --- | --- |

3.23

Ympäristöasiat, meri- ja kalastusasiat sekä terveys- ja kuluttaja-asiat

| 3.24 | Otos sisälsi 13 ympäristöasioiden, meri- ja kalastusasioiden sekä terveyden ja kuluttaja-asioiden alan tapahtumaa, joissa virheitä esiintyi kuudessa tapahtumassa (46 prosentissa). Näistä tapahtumista kahdessa tapahtumassa (33 prosentissa) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. |
| --- | --- |

3.24

Otos sisälsi 13 ympäristöasioiden, meri- ja kalastusasioiden sekä terveyden ja kuluttaja-asioiden alan tapahtumaa, joissa virheitä esiintyi kuudessa tapahtumassa (46 prosentissa). Näistä tapahtumista kahdessa tapahtumassa (33 prosentissa) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä.

| 3.24 | Päättäessään kyseisille jäsenvaltioille suoritettavista maksuista yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti komissio ei tiennyt tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista, lopullisen tuensaajan tasolla syntyneistä virheistä. Estääkseen tällaisten virheiden syntymisen komissio on kuitenkin ottanut käyttöön valvontajärjestelmän ja suorittaa tarkastuksia varmistuakseen siitä, että jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat tehokkaasti.

  Yhden meri- ja kalastusasioiden alan tapahtuman osalta komissio määritti välimaksun soveltamalla asianmukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 76 artiklassa esitettyjä välimaksujen laskemista koskevia sääntöjä, jotka estävät komissiota soveltamasta mitään muuta laskentamenetelmää. |
| --- | --- |

3.24

Yhden meri- ja kalastusasioiden alan tapahtuman osalta komissio määritti välimaksun soveltamalla asianmukaisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 1198/2006 76 artiklassa esitettyjä välimaksujen laskemista koskevia sääntöjä, jotka estävät komissiota soveltamasta mitään muuta laskentamenetelmää.

| 3.25 | Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksia, joissa hankkeet oli saatettu päätökseen tukikelpoisuuskauden ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.25

Kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksia, joissa hankkeet oli saatettu päätökseen tukikelpoisuuskauden ulkopuolella.

| 3.25 | Komissio vähentää tukeen oikeuttamattomat määrät myöhemmistä menoilmoituksista (jos tällaisia on vielä toimittamatta) tai viimeistään ennen ohjelman päättämistä. |
| --- | --- |

3.25

Esimerkki:

Kansalliset viranomaiset korvasivat menoja, jotka olivat aiheutuneet yhdeksän kuukauden kuluttua kalastusaluksen rakentamiselle asetetun määräajan jälkeen. Lainsäädännön mukaan kyseinen meno ei ole tukikelpoinen, koska tällainen määräaika voidaan hanketta toteutettaessa sivuuttaa ainoastaan ylivoimaisen esteen vuoksi.

Esimerkki:

Komissio toteuttaa tilejä päätettäessä tarvittavat toimenpiteet tukeen oikeuttamattoman määrän vähentämiseksi lopullisesta menoselvityksestä ja viimeisestä maksatushakemuksesta.

| 3.26 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti. |
| --- | --- |

3.26

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti.

3.26

Esimerkkejä:

Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline: lopullinen edunsaaja ilmoitti muun muassa omaan henkilöstöönsä ja laitteistoihinsa liittyviä kuluja, jotka oli arvioitu myyntihinnan mukaan eikä hankkeen täytäntöönpanosta aiheutuneiden tosiasiallisten kulujen perusteella. Koska tiedossa ei ollut edunsaajalle tosiasiallisesti aiheutuneita kuluja, tämä virhe luokiteltiin virheeksi, jota ei voida ilmaista kvantitatiivisesti.

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto: tilintarkastustuomioistuin tarkasti tupakoinnin vastaista kampanjaa varten tehtyjen tv-mainosten lähetyskuluja koskevan maksun ja havaitsi, että komissio ei ollut tarkistanut asianmukaisesti, että kaikki maksetut palvelut oli tosiasiallisesti toimitettu.

Esimerkkejä:

KOR: Komissio toteuttaa tilejä päätettäessä tarvittavat toimenpiteet tukeen oikeuttamattoman määrän vähentämiseksi lopullisesta menoselvityksestä ja viimeisestä maksatushakemuksesta.

SANCO: Komissio toimitti tietyn määrän tarkistuksia, jotka osoittivat, että tv-mainoksia oli lähetetty. Tulevaisuudessa on määrä tehdä lisää tarkastuksia.

JÄRJESTELMIEN VAIKUTTAVUUS

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohko

Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät

| 3.27 | Toimien sääntöjenmukaisuuden varmistamiseen pääasiallisesti käytetty valvontajärjestelmä on yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) (25). |
| --- | --- |

3.27

Toimien sääntöjenmukaisuuden varmistamiseen pääasiallisesti käytetty valvontajärjestelmä on yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä (IACS) (25).

| 3.28 | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä muodostuu kussakin jäsenvaltiossa tietokannoista, jotka koskevat tiloja, hakemuksia ja viljelylohkoja. Järjestelmässä maksut liittyvät yhä eläinmääriin, eläintietokantaan sekä tukioikeusrekistereihin jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan tilatukijärjestelmää. Järjestelmään sisältyy useita tukikelpoisuuteen liittyviä tarkastuksia: kaikkien tukihakemusten hallinnollinen tarkastus, tietokantoihin nähden tehtäviä ristiintarkastuksia, joilla estetään saman viljelyalan tai eläimen ilmoittaminen kahdesti, sekä tiloilla suoritettavia tarkastuksia, joita maksajavirastojen on tehtävä vähintään 5 prosentille tiloista. |
| --- | --- |

3.28

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä muodostuu kussakin jäsenvaltiossa tietokannoista, jotka koskevat tiloja, hakemuksia ja viljelylohkoja. Järjestelmässä maksut liittyvät yhä eläinmääriin, eläintietokantaan sekä tukioikeusrekistereihin jäsenvaltioissa, joissa sovelletaan tilatukijärjestelmää. Järjestelmään sisältyy useita tukikelpoisuuteen liittyviä tarkastuksia: kaikkien tukihakemusten hallinnollinen tarkastus, tietokantoihin nähden tehtäviä ristiintarkastuksia, joilla estetään saman viljelyalan tai eläimen ilmoittaminen kahdesti, sekä tiloilla suoritettavia tarkastuksia, joita maksajavirastojen on tehtävä vähintään 5 prosentille tiloista.

| 3.29 | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä kattaa tilatukijärjestelmän, yhtenäisen pinta-alatuen ja kaikki tuotantoon sidotut pinta-alatukijärjestelmät sekä eläinpalkkiojärjestelmät. Tietyt maaseuturahaston ja etenkin maatalouden ympäristötoimenpiteiden ja epäsuotuisten alueiden perustekijät, kuten pinta-ala ja eläinten lukumäärä, tarkastetaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla ja muut tekijät varta vasten kyseiseen tarkoitukseen suunnitelluilla tarkastuksilla (26). |
| --- | --- |

3.29

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä kattaa tilatukijärjestelmän, yhtenäisen pinta-alatuen ja kaikki tuotantoon sidotut pinta-alatukijärjestelmät sekä eläinpalkkiojärjestelmät. Tietyt maaseuturahaston ja etenkin maatalouden ympäristötoimenpiteiden ja epäsuotuisten alueiden perustekijät, kuten pinta-ala ja eläinten lukumäärä, tarkastetaan yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla ja muut tekijät varta vasten kyseiseen tarkoitukseen suunnitelluilla tarkastuksilla (26).

| 3.30 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi kahdeksan maataloustukirahaston alaista yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja kahdeksan maaseuturahaston valvontajärjestelmää (ks. kohta 3.17). |
| --- | --- |

3.30

Tilintarkastustuomioistuin arvioi kahdeksan maataloustukirahaston alaista yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja kahdeksan maaseuturahaston valvontajärjestelmää (ks. kohta 3.17).

| 3.31 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, oliko asianomaisten asetusten säännöksiä noudatettu, ja arvioi, varmistetaanko järjestelmillä vaikuttavasti toimien sääntöjenmukaisuus. Tarkastus koski seuraavia osa-alueita: |
| --- | --- |

3.31

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, oliko asianomaisten asetusten säännöksiä noudatettu, ja arvioi, varmistetaanko järjestelmillä vaikuttavasti toimien sääntöjenmukaisuus. Tarkastus koski seuraavia osa-alueita:

3.31

| I) | maksujen oikeellisuuden sekä tietokantojen laadun varmistavat hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset; |
| --- | --- |

I)

maksujen oikeellisuuden sekä tietokantojen laadun varmistavat hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset;

| II) | paikalla tehtäviin tarkastuksiin perustuvat valvontajärjestelmät; |
| --- | --- |

II)

paikalla tehtäviin tarkastuksiin perustuvat valvontajärjestelmät;

| III) | täydentävien ehtojen täytäntöönpanon ja valvonnan varmistavat järjestelmät. |
| --- | --- |

III)

täydentävien ehtojen täytäntöönpanon ja valvonnan varmistavat järjestelmät.

| III) | Komissio muistuttaa, että se, noudattaako viljelijä täydentäviä ehtoja, ei ole peruste tukikelpoisuutta arvioitaessa, ja näiden ehtojen tarkastukset eivät liity mitenkään tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Viljelijöillä, jotka eivät noudata näitä ehtoja, on oikeus suoriin tukiin, mutta tuen määrää vähennetään noudattamatta jättämisen vakavuuden, laajuuden, keston ja toistuvuuden mukaan sekä sen perusteella, onko kyseessä tuensaajan laiminlyönti tai tarkoituksellinen noudattamatta jättäminen. |
| --- | --- |

III)

| 3.32 | Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on periaatteessa hyvin suunniteltu, mutta yhdennettyjä hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevissa tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina toimittamissa vuotuisissa tarkastuksissa on käynyt ilmi, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän vaikuttavuutta heikentää se, että tietokantoihin sisältyvät tiedot eivät ole oikeellisia, ristiintarkastukset eivät ole kattavia tai poikkeamien seuranta ei ole asianmukaista tai kattavaa. Varainhoitovuosien 2006–2008 osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilatukijärjestelmään tai yhtenäiseen pinta-alatukeen liittyvien yhdennettyjen hallinto- ja valvontajärjestelmien toimivuuden 20 maksajavirastossa 17 jäsenvaltiossa ja raportoi tuloksista vuosikertomuksissaan. Yhdessä maksajavirastossa yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä arvioitiin vaikuttavaksi, kahdessatoista osittain vaikuttavaksi ja seitsemässä virastossa havaittiin huomattavia puutteita, joiden perusteella tilintarkastustuomioistuin totesi, että järjestelmä ei ollut vaikuttava. |
| --- | --- |

3.32

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä on periaatteessa hyvin suunniteltu, mutta yhdennettyjä hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevissa tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina toimittamissa vuotuisissa tarkastuksissa on käynyt ilmi, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän vaikuttavuutta heikentää se, että tietokantoihin sisältyvät tiedot eivät ole oikeellisia, ristiintarkastukset eivät ole kattavia tai poikkeamien seuranta ei ole asianmukaista tai kattavaa. Varainhoitovuosien 2006–2008 osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti tilatukijärjestelmään tai yhtenäiseen pinta-alatukeen liittyvien yhdennettyjen hallinto- ja valvontajärjestelmien toimivuuden 20 maksajavirastossa 17 jäsenvaltiossa ja raportoi tuloksista vuosikertomuksissaan. Yhdessä maksajavirastossa yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä arvioitiin vaikuttavaksi, kahdessatoista osittain vaikuttavaksi ja seitsemässä virastossa havaittiin huomattavia puutteita, joiden perusteella tilintarkastustuomioistuin totesi, että järjestelmä ei ollut vaikuttava.

| 3.33 | Vuotta 2009 koskevassa kahdeksan maksajaviraston tarkastuksessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että järjestelmän avulla varmistettiin maksujen sääntöjenmukaisuus vaikuttavasti ainoastaan yhdessä maksajavirastossa ja osittain vaikuttavasti neljässä virastossa. Järjestelmä ei ollut vaikuttava kolmessa maksajavirastossa (Kreikka, Kypros ja Malta). |
| --- | --- |

3.33

Vuotta 2009 koskevassa kahdeksan maksajaviraston tarkastuksessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että järjestelmän avulla varmistettiin maksujen sääntöjenmukaisuus vaikuttavasti ainoastaan yhdessä maksajavirastossa ja osittain vaikuttavasti neljässä virastossa. Järjestelmä ei ollut vaikuttava kolmessa maksajavirastossa (Kreikka, Kypros ja Malta).

| 3.32–3.33 | Komissio katsoo, että – kuten tilintarkastustuomioistuin on aikaisemmissa vuosikertomuksissaan todennut vuodesta 2005 lähtien – yhdennetyllä hallinto- ja valvontajärjestelmällä pystytään yleensä tehokkaasti rajoittamaan virheiden tai sääntöjenvastaisten menojen riskiä edellyttäen, että järjestelmää sovelletaan asianmukaisesti.

  Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä toimii tehokkaasti, ja sitä parannetaan jatkuvasti. Sen vahvistavat sääntöjenmukaisuuden tarkastukset, joita komissio on viime vuosina toimittanut kaikissa muissa jäsenvaltioissa paitsi Luxemburgissa, sekä jäsenvaltioilta saatujen ja todentamisviranomaisten tarkastamien ja todentamien valvontatilastojen alhainen virhetaso. Vuoden 2008 vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin toteaa itsekin, että virhetaso on alhainen.


  Komissio havaitsi, että Bulgarian ja Romanian yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli merkittäviä puutteita maksatusvuotena 2008. Sen seurauksena nämä kaksi jäsenvaltiota laativat vuonna 2009 toimintasuunnitelmat, joiden toteuttamista komissio on seurannut tiiviisti.


  Muiden jäsenvaltioiden yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli joitakin puutteita, mutta ne ovat vähäisempiä eivätkä tee järjestelmistä tehottomia vaan pikemminkin kehityskelpoisia. Niiden korjaamiseksi on jo aloitettu tai ollaan aloittamassa toimia.


  Kaikkia näitä puutteita seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyissä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että EU:n talousarvioon kohdistuva riski on katettu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.32–3.33

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä toimii tehokkaasti, ja sitä parannetaan jatkuvasti. Sen vahvistavat sääntöjenmukaisuuden tarkastukset, joita komissio on viime vuosina toimittanut kaikissa muissa jäsenvaltioissa paitsi Luxemburgissa, sekä jäsenvaltioilta saatujen ja todentamisviranomaisten tarkastamien ja todentamien valvontatilastojen alhainen virhetaso. Vuoden 2008 vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin toteaa itsekin, että virhetaso on alhainen.

Komissio havaitsi, että Bulgarian ja Romanian yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli merkittäviä puutteita maksatusvuotena 2008. Sen seurauksena nämä kaksi jäsenvaltiota laativat vuonna 2009 toimintasuunnitelmat, joiden toteuttamista komissio on seurannut tiiviisti.

Muiden jäsenvaltioiden yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli joitakin puutteita, mutta ne ovat vähäisempiä eivätkä tee järjestelmistä tehottomia vaan pikemminkin kehityskelpoisia. Niiden korjaamiseksi on jo aloitettu tai ollaan aloittamassa toimia.

Kaikkia näitä puutteita seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyissä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että EU:n talousarvioon kohdistuva riski on katettu asianmukaisesti.

| 3.34 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kahdeksan maaseudun kehittämiseen liittyvää valvontajärjestelmää ja havaitsi, että käytössä olevista valvontajärjestelmistä kolme oli vaikuttavia ja viidellä niistä varmistettiin maksujen sääntöjenmukaisuus ainoastaan osittain vaikuttavalla tavalla. |
| --- | --- |

3.34

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti kahdeksan maaseudun kehittämiseen liittyvää valvontajärjestelmää ja havaitsi, että käytössä olevista valvontajärjestelmistä kolme oli vaikuttavia ja viidellä niistä varmistettiin maksujen sääntöjenmukaisuus ainoastaan osittain vaikuttavalla tavalla.

| 3.34 | Bulgariassa ja Romaniassa sovellettujen maaseudun kehittämisen valvontajärjestelmien heikkoudet johtuvat yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteista. Siksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessa esitetään näiden maiden yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskeva varauma.

  Muiden komission vuonna 2009 tarkastamien jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät todettiin tehokkaiksi. Seuraavilla osa-alueilla on kuitenkin vielä parannettavaa:







  — | maatalouden ympäristösitoumuksia ja niiden todennettavuutta koskevassa valmisteluasiakirjassa esitettyjen yleisten suuntaviivojen noudattaminen; asiakirjassa korostetaan erityisesti, että valvonnassa on käytettävä useita välineitä ja niitä on yhdistettävä toisiinsa, |
| --- | --- | --- |

3.34

Muiden komission vuonna 2009 tarkastamien jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät todettiin tehokkaiksi. Seuraavilla osa-alueilla on kuitenkin vielä parannettavaa:

—

maatalouden ympäristösitoumuksia ja niiden todennettavuutta koskevassa valmisteluasiakirjassa esitettyjen yleisten suuntaviivojen noudattaminen; asiakirjassa korostetaan erityisesti, että valvonnassa on käytettävä useita välineitä ja niitä on yhdistettävä toisiinsa,

| — | yksinkertaisten ja selkeiden tukikelpoisuusperusteiden määrittämisessä ja selkeässä ja yksiselitteisessä tiedottamisessa tuensaajille heitä koskevista velvoitteista on yhä parannettavaa, |
| --- | --- |

—

yksinkertaisten ja selkeiden tukikelpoisuusperusteiden määrittämisessä ja selkeässä ja yksiselitteisessä tiedottamisessa tuensaajille heitä koskevista velvoitteista on yhä parannettavaa,

| — | kattavien hallinnollisten tarkastusten toimittaminen erityisesti maatalouden ympäristötoimenpiteiden osalta, |
| --- | --- |

—

kattavien hallinnollisten tarkastusten toimittaminen erityisesti maatalouden ympäristötoimenpiteiden osalta,

| — | tarkastuskertomusten laadun parantaminen jäljitettävyyden lisäämiseksi ja selkeiden päätelmien tekemiseksi toimitetuista tarkastuksista. |
| --- | --- |

—

tarkastuskertomusten laadun parantaminen jäljitettävyyden lisäämiseksi ja selkeiden päätelmien tekemiseksi toimitetuista tarkastuksista.

| 3.35 | Tilintarkastustuomioistuimen keskeiset tarkastushavainnot esitetään jäljempänä olevissa kohdissa. Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 3.2
  . |
| --- | --- |

3.35

Tilintarkastustuomioistuimen keskeiset tarkastushavainnot esitetään jäljempänä olevissa kohdissa. Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 3.2
  .

I)   Maksujen oikeellisuuden sekä tietokantojen laadun varmistavat hallinnolliset menettelyt ja tarkastukset

| 3.36 | Hallinnollisten tarkastusten on koskettava kaikkia tukihakemuksia ja maksupyyntöjä ja niissä on tarkastettava kaikki ne tekijät, joita on mahdollista ja asianmukaista valvoa hallinnollisesti (27). Hallinnollisten tarkastusten yhteydessä on suoritettava ristiintarkastuksia, mikäli se on mahdollista ja asianmukaista, mm. vertaamalla tietoja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokannoista peräisin oleviin tietoihin. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, olivatko tietokannat kattavia ja luotettavia, havaittiinko tarkastuksilla riittävän hyvin poikkeamat ja ryhdyttiinkö niiden perusteella korjaaviin toimiin. Seuraavaksi käsitellään merkittävimpiä järjestelmässä havaittuja puutteita. |
| --- | --- |

3.36

Hallinnollisten tarkastusten on koskettava kaikkia tukihakemuksia ja maksupyyntöjä ja niissä on tarkastettava kaikki ne tekijät, joita on mahdollista ja asianmukaista valvoa hallinnollisesti (27). Hallinnollisten tarkastusten yhteydessä on suoritettava ristiintarkastuksia, mikäli se on mahdollista ja asianmukaista, mm. vertaamalla tietoja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokannoista peräisin oleviin tietoihin. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, olivatko tietokannat kattavia ja luotettavia, havaittiinko tarkastuksilla riittävän hyvin poikkeamat ja ryhdyttiinkö niiden perusteella korjaaviin toimiin. Seuraavaksi käsitellään merkittävimpiä järjestelmässä havaittuja puutteita.

MAATALOUSTUKIRAHASTO

| 3.37 | Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä (LPIS) on tietokanta, johon kirjataan kaikki jäsenvaltion viljelyalat (viitelohkot). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kolmen jäsenvaltion LPIS-järjestelmissä huomattavia puutteita, jotka vähentävät hallinnollisten ristiintarkastusten vaikuttavuutta jäljempänä kuvatulla tavalla:
  Esimerkkejä:
  LPIS-GIS-teknologia tuli pakolliseksi vuonna 2005. Kreikassa LPIS-GIS-järjestelmässä ei ollut tukivuoden 2008 loppuun saakka minkäänlaisia graafisia tietoja (ortokuvia), joista olisi käynyt ilmi kirjattujen viitelohkojen tosiasiallinen tukikelpoinen ala. LPIS-GIS-järjestelmä ei ollut vielä siinä määrin toimintakuntoinen, että tarvittavat ristiintarkastukset olisi voitu toimittaa joulukuusta 2009 alkaen.
  Liettuassa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että viranomaiset eivät olleet poistaneet LPIS-järjestelmään sataprosenttisesti tukikelpoisiksi kirjatuista lohkoista tukeen oikeuttamatonta osaa, jonka kokonaisala oli 13 700 hehtaaria.
  Kyproksella otettiin ja analysoitiin vuonna 2008 uusia ortokuvia. Analyysi osoitti, että yli 39 000 viitelohkolla maankäyttö oli muuttunut, minkä johdosta yhtenäiseen pinta-alatukeen oikeutettu ala väheni yli 7 000 hehtaarilla (mikä vastaa 5:tä prosenttia viljelymaasta). Päivitettyjä tietoja oli saatavilla, mutta Kyproksen viranomaiset päättivät, että tukivuoden 2008 maksut suoritetaan vanhentuneiden vuoden 2003 ortokuvien perusteella. |
| --- | --- |

3.37

Viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä (LPIS) on tietokanta, johon kirjataan kaikki jäsenvaltion viljelyalat (viitelohkot). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kolmen jäsenvaltion LPIS-järjestelmissä huomattavia puutteita, jotka vähentävät hallinnollisten ristiintarkastusten vaikuttavuutta jäljempänä kuvatulla tavalla:

Esimerkkejä:

LPIS-GIS-teknologia tuli pakolliseksi vuonna 2005. Kreikassa LPIS-GIS-järjestelmässä ei ollut tukivuoden 2008 loppuun saakka minkäänlaisia graafisia tietoja (ortokuvia), joista olisi käynyt ilmi kirjattujen viitelohkojen tosiasiallinen tukikelpoinen ala. LPIS-GIS-järjestelmä ei ollut vielä siinä määrin toimintakuntoinen, että tarvittavat ristiintarkastukset olisi voitu toimittaa joulukuusta 2009 alkaen.

Liettuassa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että viranomaiset eivät olleet poistaneet LPIS-järjestelmään sataprosenttisesti tukikelpoisiksi kirjatuista lohkoista tukeen oikeuttamatonta osaa, jonka kokonaisala oli 13 700 hehtaaria.

Kyproksella otettiin ja analysoitiin vuonna 2008 uusia ortokuvia. Analyysi osoitti, että yli 39 000 viitelohkolla maankäyttö oli muuttunut, minkä johdosta yhtenäiseen pinta-alatukeen oikeutettu ala väheni yli 7 000 hehtaarilla (mikä vastaa 5:tä prosenttia viljelymaasta). Päivitettyjä tietoja oli saatavilla, mutta Kyproksen viranomaiset päättivät, että tukivuoden 2008 maksut suoritetaan vanhentuneiden vuoden 2003 ortokuvien perusteella.

| 3.37 | LPIS-järjestelmien (viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmä) laatu paranee jatkuvasti kaikissa jäsenvaltioissa, kuten ilmenee myös komission jäljempänä esittämästä vastauksesta tilintarkastustuomioistuimen mainitsemiin esimerkkeihin. Jäsenvaltioiden on maksatusvuodesta 2010 alkaen laadittava vuosittain LPIS-GIS-järjestelmistään laatuarviointi ennalta määriteltyjen menettelyjen mukaisesti sekä raportoitava sen tuloksista ja tarvittaessa tilanteen parantamiseksi suunnittelemistaan toimenpiteistä komissiolle.

  Komissio myöntää, että Kreikan yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä oli ongelmia maksatusvuonna 2008. Aikaisemmilta vuosilta kertyvä taloudellinen riski kuitenkin katetaan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyllä, jossa EU:n rahoituksen ulkopuolelle on tähän mennessä jätetty tai ollaan jättämässä noin 866 miljoonaa euroa.


  LPIS-GIS-järjestelmä perustettiin toimintasuunnitelman mukaisesti 31.12.2008 ja otettiin käyttöön ennen vuoden 2009 maksatuskauden alkua. Vuonna 2009 esiintyneet ongelmat johtuivat siitä, etteivät viljelijät toimittaneet ajoissa viljelylohkojensa tunnistetietoja digitaalisessa muodossa. Tilanteen korjaamiseksi on sittemmin ryhdytty toimenpiteisiin asettamalla määräaika digitaalisten tunnistetietojen toimittamiselle.


  Komissio seuraa Liettuan LPIS-GIS-järjestelmässä vuodesta 2005 lähtien esiintyneitä puutteita toimittamalla sääntöjenmukaisuuden tarkastuksia. Liettuan viranomaiset ovat kuitenkin sittemmin ilmoittaneet komissiolle, että LPIS-GIS-järjestelmässä toteutettiin korjaavia toimia joulukuussa 2009.


  Komissio on seurannut Kyproksen LPIS-GIS-järjestelmässä ilmenneitä puutteita vuodesta 2005 lähtien. Tarkastuskäyntien seurauksena Kypros ryhtyi korjaaviin toimiin sen varmistamiseksi, että järjestelmän katsottaisiin toimivan tehokkaasti vuodesta 2009 lähtien. Tilannetta seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä. |
| --- | --- |

3.37

Komissio myöntää, että Kreikan yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä oli ongelmia maksatusvuonna 2008. Aikaisemmilta vuosilta kertyvä taloudellinen riski kuitenkin katetaan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyllä, jossa EU:n rahoituksen ulkopuolelle on tähän mennessä jätetty tai ollaan jättämässä noin 866 miljoonaa euroa.

LPIS-GIS-järjestelmä perustettiin toimintasuunnitelman mukaisesti 31.12.2008 ja otettiin käyttöön ennen vuoden 2009 maksatuskauden alkua. Vuonna 2009 esiintyneet ongelmat johtuivat siitä, etteivät viljelijät toimittaneet ajoissa viljelylohkojensa tunnistetietoja digitaalisessa muodossa. Tilanteen korjaamiseksi on sittemmin ryhdytty toimenpiteisiin asettamalla määräaika digitaalisten tunnistetietojen toimittamiselle.

Komissio seuraa Liettuan LPIS-GIS-järjestelmässä vuodesta 2005 lähtien esiintyneitä puutteita toimittamalla sääntöjenmukaisuuden tarkastuksia. Liettuan viranomaiset ovat kuitenkin sittemmin ilmoittaneet komissiolle, että LPIS-GIS-järjestelmässä toteutettiin korjaavia toimia joulukuussa 2009.

Komissio on seurannut Kyproksen LPIS-GIS-järjestelmässä ilmenneitä puutteita vuodesta 2005 lähtien. Tarkastuskäyntien seurauksena Kypros ryhtyi korjaaviin toimiin sen varmistamiseksi, että järjestelmän katsottaisiin toimivan tehokkaasti vuodesta 2009 lähtien. Tilannetta seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä.

| 3.38 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös kahdessa jäsenvaltiossa (Italia, Espanja), että tuoreimpia saatavilla olevia ortokuvia ei käytetty maksujen laskennassa tukikelpoisten alueiden rajaamisessa.
  Esimerkkejä:
  Italiassa (Emilia Romagna) ja Espanjassa (Baskimaa) huonon laidunmaan tukikelpoisuustaso ei perustunut tuoreimpiin saatavilla oleviin tietoihin (ortokuviin tai paikalla tehtyyn tarkastukseen) vaan siihen, mitä viljelijä oli ilmoittanut ennen tilatukijärjestelmän käyttöönottoa. Tarkastetuissa tapauksissa sekä italialaisten että espanjalaisten viljelijöiden sallittiin pyytää korkeampia, aiemmin sovellettuja tukikelpoisuustasoja huonolle laidunmaalle, jonka osalta tukikelpoisuustaso oli viimeaikaisten ortokuvien perusteella aiempaa huomattavasti alhaisempi. Eroavaisuuksien vuoksi tukea myönnettiin tosiasialliseen tukikelpoiseen alaan verrattuna huomattavasti enemmän. |
| --- | --- |

3.38

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös kahdessa jäsenvaltiossa (Italia, Espanja), että tuoreimpia saatavilla olevia ortokuvia ei käytetty maksujen laskennassa tukikelpoisten alueiden rajaamisessa.

Esimerkkejä:

Italiassa (Emilia Romagna) ja Espanjassa (Baskimaa) huonon laidunmaan tukikelpoisuustaso ei perustunut tuoreimpiin saatavilla oleviin tietoihin (ortokuviin tai paikalla tehtyyn tarkastukseen) vaan siihen, mitä viljelijä oli ilmoittanut ennen tilatukijärjestelmän käyttöönottoa. Tarkastetuissa tapauksissa sekä italialaisten että espanjalaisten viljelijöiden sallittiin pyytää korkeampia, aiemmin sovellettuja tukikelpoisuustasoja huonolle laidunmaalle, jonka osalta tukikelpoisuustaso oli viimeaikaisten ortokuvien perusteella aiempaa huomattavasti alhaisempi. Eroavaisuuksien vuoksi tukea myönnettiin tosiasialliseen tukikelpoiseen alaan verrattuna huomattavasti enemmän.

| 3.38 | Komissio korostaa, että vaatii paljon työtä, ennen kuin uusien ortokuvien voidaan tosiasiallisesti katsoa olevan ”käyttökelpoinen” osa järjestelmää. Kuvat on ensin käsiteltävä ja muutettava digitaaliseen muotoon ja tulosten laatu tarkastettava, ennen kuin niitä voidaan tehokkaasti käyttää ristiintarkistuksissa. Tämä prosessi vie aikaa. Komissio pitää kuitenkin erittäin hyödyllisenä, että jäsenvaltiot asettavat ortokuvat saataville mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, jotta viljelijät voivat käyttää niitä maksatusmenettelyssä ja tarkastajat paikalla toimitettavissa tarkastuksissa, kuten on jo tehty.

  Jäsenvaltioilla on velvollisuus periä edellisinä vuosina maksetut tuet takaisin, jos päivitettyjen ortokuvien perusteella todetaan jälkikäteen, että ilmoitetut määrät ovat olleet liian suuria. Jos komissio katsoo, ettei jäsenvaltio pyri riittävän aktiivisesti suojaamaan EU:n talousarviota, se seuraa tilannetta sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä.


  Italia viimeistelee parhaillaan LPIS-järjestelmänsä perusteellista uudistusta. Uudistetussa järjestelmässä uudet ortokuvat kattavat koko maan, kuvat uusitaan joka kolmas vuosi ja viitelohkot arvioidaan järjestelmällisesti tekemällä tarvittaessa tarkastuksia kentällä. Uudistuksen jälkeen todetut aiheettomasti maksetut määrät peritään takaisin. Komissio pitää tätä lähestymistapaa merkittävänä edistysaskeleena.


  Espanjan tapauksessa tilintarkastustuomioistuin on tarkastellut kuvia, joita ei ollut vielä käsitelty. Nämä kuvat asetettiin viljelijöiden saataville vuoden 2008 maksatushakemusten toimittamista varten.


  Komissio seuraa aktiivisesti toimenpiteitä aikaisempien liian suurina ilmoitettujen määrien oikaisemiseksi. |
| --- | --- |

3.38

Jäsenvaltioilla on velvollisuus periä edellisinä vuosina maksetut tuet takaisin, jos päivitettyjen ortokuvien perusteella todetaan jälkikäteen, että ilmoitetut määrät ovat olleet liian suuria. Jos komissio katsoo, ettei jäsenvaltio pyri riittävän aktiivisesti suojaamaan EU:n talousarviota, se seuraa tilannetta sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä.

Italia viimeistelee parhaillaan LPIS-järjestelmänsä perusteellista uudistusta. Uudistetussa järjestelmässä uudet ortokuvat kattavat koko maan, kuvat uusitaan joka kolmas vuosi ja viitelohkot arvioidaan järjestelmällisesti tekemällä tarvittaessa tarkastuksia kentällä. Uudistuksen jälkeen todetut aiheettomasti maksetut määrät peritään takaisin. Komissio pitää tätä lähestymistapaa merkittävänä edistysaskeleena.

Espanjan tapauksessa tilintarkastustuomioistuin on tarkastellut kuvia, joita ei ollut vielä käsitelty. Nämä kuvat asetettiin viljelijöiden saataville vuoden 2008 maksatushakemusten toimittamista varten.

Komissio seuraa aktiivisesti toimenpiteitä aikaisempien liian suurina ilmoitettujen määrien oikaisemiseksi.

| 3.39 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että useissa jäsenvaltioissa (Kypros, Kreikka, Italia, Slovakia ja Liettua) hakemukset sisältävästä tietokannasta ei saanut selville muutosten ja oikaisujen luonnetta ja ajankohtaa. Luotettavan kirjausketjun puuttumisen vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei voi arvioida, onko EU-seuraamuksia sovellettu asianmukaisesti.
  Esimerkkejä:
  Kreikassa suurin osa hakemuksiin sisältyvien tietojen hallinnollisista ristiintarkastuksista ja tarvittavista oikaisuista toteutetaan soveltaen menettelyä, josta ei jää kirjausketjua ja joka ei johda seuraamusten soveltamiseen. Kyproksella tiedot hakemuksiin tehtyjen muutosten päiväyksistä ja sisällöstä olivat keskenään ristiriitaisia hakemusten paperiversioissa ja tietokannassa. |
| --- | --- |

3.39

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että useissa jäsenvaltioissa (Kypros, Kreikka, Italia, Slovakia ja Liettua) hakemukset sisältävästä tietokannasta ei saanut selville muutosten ja oikaisujen luonnetta ja ajankohtaa. Luotettavan kirjausketjun puuttumisen vuoksi tilintarkastustuomioistuin ei voi arvioida, onko EU-seuraamuksia sovellettu asianmukaisesti.

Esimerkkejä:

Kreikassa suurin osa hakemuksiin sisältyvien tietojen hallinnollisista ristiintarkastuksista ja tarvittavista oikaisuista toteutetaan soveltaen menettelyä, josta ei jää kirjausketjua ja joka ei johda seuraamusten soveltamiseen. Kyproksella tiedot hakemuksiin tehtyjen muutosten päiväyksistä ja sisällöstä olivat keskenään ristiriitaisia hakemusten paperiversioissa ja tietokannassa.

| 3.39 | Kyproksen, Kreikan ja Slovakian osalta todentamisviranomaisten kertomuksissa varainhoitovuodelta 2009 esitettiin samankaltaisia havaintoja kuin tilintarkastustuomioistuin nyt esittää, ja maksajavirastot vastasivat kaikissa kolmessa tapauksessa, että ongelmien korjaamiseksi on ryhdytty toimenpiteisiin.

  Jäsenvaltioita muistutettiin maatalousrahastokomiteassa, että niiden on varmistettava tietoteknisissä sovelluksissaan täydellinen kirjausketju. |
| --- | --- |

3.39

Jäsenvaltioita muistutettiin maatalousrahastokomiteassa, että niiden on varmistettava tietoteknisissä sovelluksissaan täydellinen kirjausketju.

| 3.40 | Oikein suoritettujen tilatukijärjestelmän maksujen edellytyksenä on luotettava tukioikeudet sisältävä tietokanta. Jäsenvaltioiden on lisäksi noudatettava yleisiä kansallisia enimmäismääriään sekä tilatukijärjestelmän että yhtenäisen pinta-alatuen osalta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhden enimmäismäärän ylityksen (Kypros), vaikka se ei vaikuttanutkaan EU:n talousarvioon. Lisäksi havaittiin, että tukioikeuksia ei ollut myönnetty oikein (Malta). |
| --- | --- |

3.40

Oikein suoritettujen tilatukijärjestelmän maksujen edellytyksenä on luotettava tukioikeudet sisältävä tietokanta. Jäsenvaltioiden on lisäksi noudatettava yleisiä kansallisia enimmäismääriään sekä tilatukijärjestelmän että yhtenäisen pinta-alatuen osalta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhden enimmäismäärän ylityksen (Kypros), vaikka se ei vaikuttanutkaan EU:n talousarvioon. Lisäksi havaittiin, että tukioikeuksia ei ollut myönnetty oikein (Malta).

3.40

Esimerkkejä:

Kun Malta otti käyttöön tilatukijärjestelmän vuonna 2007, erityisoikeuksia myönnettiin kaikille kotieläintuottajille tai maidontuottajille – myös niille, joilla oli tukikelpoisia hehtaareja. Tämä on vastoin EU-lainsäädäntöä. EU-lainsäädännössä Malta vapautettiin vaatimuksesta, jonka mukaan hakijan olisi ylläpidettävä vähintään 50 prosenttia aiemmin ilmoittamastaan eläinten kasvatustoiminnasta saadakseen erityistukeen liittyvät maksut. Malta päätti olla asettamatta karjaa koskevia vähimmäisvaatimuksia kansallisella tasolla erityistuen aktivointia varten. Näin ollen viljelijät, jotka vähensivät huomattavasti karjaansa tilatukijärjestelmän käyttöönoton jälkeen, ovat edelleen oikeutettuja tukeen ja heille maksetaan täysimääräinen tuki erityisoikeuksien vuoksi.

Kypros ylitti EU:n yhtenäisen pinta-alatuen enimmäismäärän 1,44 prosentilla. Kyproksen viranomaiset eivät soveltaneet suhteellista vähennystä. Tästä seurasi, että kaikki yksittäiset maksut suoritettiin 1,44 prosenttia liian suurina, vaikka tämä rahoitettiinkin lähinnä kansallisesta eikä EU:n talousarviosta.

Esimerkkejä:

Maltalla harjoitetaan merkittävää karjan tehokasvatusta ilman maa-alaa. Neuvosto päätti vapauttaa Maltan vaatimuksesta, jonka mukaan hakijan on ylläpidettävä vähintään 50 prosenttia ennen tilatukijärjestelmään siirtymistä harjoitetusta maataloustoiminnasta saadakseen tukea.

Kypros pyrkii ratkaisemaan ongelman vuoden 2008 maksatushakemusten tarkastuksessa, jotta kyseiset määrät saadaan perittyä takaisin.

| 3.41 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti maksujen oikeellisuuden ja havaitsi eräässä jäsenvaltiossa huomattavia puutteita, joiden vuoksi metsää ilmoitettiin monivuotisina laitumina (Kreikka). Lisäksi Kreikassa sallitaan yhä, että ilmoitettu ala on suurempi kuin LPIS-järjestelmään kirjatun viitelohkon tukikelpoinen ala soveltamalla viiden prosentin hyväksyttävyysrajaa, josta ei ole olemassa säännöksiä. Tilintarkastustuomioistuin raportoi kyseisestä havainnostaan jo vuonna 2005. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksia, joissa edunsaajille oli suoritettu maksuja korjaamatta tunnettuja poikkeamia (Italia) ja suorittamatta ilmoitetun alan ja LPIS-järjestelmään kirjatun tukikelpoisen alan ristiintarkastusta (Espanja). Lisäksi se havaitsi tapauksia, joissa tuki oli laskettu järjestelmällisesti väärin ja joissa seuraamuksia ei ollut sovellettu asianmukaisella tavalla silloin, kun pinta-ala oli ilmoitettu epätarkasti ja hakemus oli jätetty myöhässä. |
| --- | --- |

3.41

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti maksujen oikeellisuuden ja havaitsi eräässä jäsenvaltiossa huomattavia puutteita, joiden vuoksi metsää ilmoitettiin monivuotisina laitumina (Kreikka). Lisäksi Kreikassa sallitaan yhä, että ilmoitettu ala on suurempi kuin LPIS-järjestelmään kirjatun viitelohkon tukikelpoinen ala soveltamalla viiden prosentin hyväksyttävyysrajaa, josta ei ole olemassa säännöksiä. Tilintarkastustuomioistuin raportoi kyseisestä havainnostaan jo vuonna 2005. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksia, joissa edunsaajille oli suoritettu maksuja korjaamatta tunnettuja poikkeamia (Italia) ja suorittamatta ilmoitetun alan ja LPIS-järjestelmään kirjatun tukikelpoisen alan ristiintarkastusta (Espanja). Lisäksi se havaitsi tapauksia, joissa tuki oli laskettu järjestelmällisesti väärin ja joissa seuraamuksia ei ollut sovellettu asianmukaisella tavalla silloin, kun pinta-ala oli ilmoitettu epätarkasti ja hakemus oli jätetty myöhässä.

| 3.41 | Italian viranomaiset vahvistavat, että ennen maksujen suorittamista alueelliset viranomaiset tekevät hallinnollisia tarkastuksia tukikelpoisuuden varmistamiseksi, poikkeamien korjaamiseksi ja tulosten toimittamiseksi viljelijöiden saataville. Jos komissio kuitenkin havaitsee järjestelmissä sellaisia puutteita, jotka voivat johtaa aiheettomasti suoritettuihin maksuihin, se seuraa niitä tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa menettelyssä.

  Espanjan viranomaiset vahvistavat, että maksatusvuonna 2008 LPIS-GIS-järjestelmää käytettiin ainoastaan osassa ristiintarkistuksia, mutta tilanne korjattiin maksatusvuodesta 2009 eteenpäin. |
| --- | --- |

3.41

Espanjan viranomaiset vahvistavat, että maksatusvuonna 2008 LPIS-GIS-järjestelmää käytettiin ainoastaan osassa ristiintarkistuksia, mutta tilanne korjattiin maksatusvuodesta 2009 eteenpäin.

Esimerkkejä:

Kreikassa LPIS-järjestelmään metsänä kirjatut alat oli ilmoitettu monivuotisina laitumina ja ne saivat tukea tilatukijärjestelmästä, vaikka ortokuvat osoittavat selvästi, että kyseessä oli huomattavan tiheäpuustoinen alue, jossa oli kallioita.

Lisäksi havaittiin, että Kreikka laski järjetelmällisesti tilatuen väärin tapauksissa, joissa määritetty ala ei ollut niin suuri, että sen perusteella olisi maksettu kaikki viljelijän ilmoittamat tukioikeudet, ja joissa tukioikeudet olivat yksikköarvoltaan erilaisia. Sama ongelma havaittiin niin ikään Maltalla, jossa yhdessä tapauksessa väärän laskumenetelmän perusteella tukea maksettiin 69 prosenttia liikaa.

Kyproksella ei vuonna 2007 määrätty EU:n lainsäädännön mukaisia seuraamuksia silloin, kun ala oli ilmoitettu liian suurena, ja vuonna 2008 seuraamuksia sovellettiin väärin.

Esimerkkejä:

Komissio myöntää, että Kreikan yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä oli aiemmin ongelmia, mutta toiminnassa oleva uusi LPIS-GIS-järjestelmä on vähentänyt riskiä maksatusvuodesta 2009 lähtien. Aikaisemmilta vuosilta kertyvä taloudellinen riski kuitenkin katetaan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyllä, jossa EU:n rahoituksen ulkopuolelle on tähän mennessä jätetty tai ollaan jättämässä noin 866 miljoonaa euroa.

Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen havainnoista. Kreikan viranomaiset ovat luvanneet korjata ongelman. Sen vaikutus ei kuitenkaan ole kovinkaan merkittävä. Samaa voidaan todeta Maltan tapauksesta, jossa on kyseessä yhteensä 519 viljelijää tai yhteensä 203 hehtaarin maa-ala.

Komissio on tietoinen vuoden 2007 tilanteesta, ja Kypros esitti arvionsa sen taloudellisista vaikutuksista vuoden 2007 maksatushakemusten tarkastuksen aikana. Maksatusvuoden 2008 osalta Kyproksen viranomaiset vahvistivat, että menettelyä on oikaistu.

MAASEUTURAHASTO

| 3.42 | Hallinnolliset tarkastukset koskevat hakijoiden tekemien ilmoitusten oikeellisuutta ja tuen myöntämiseen liittyvien tukikelpoisuusvaatimusten täyttymistä (28). Kyseiset tarkastukset käsittävät myös niiden tietojen ristiintarkastuksia, jotka hallinnolla jo on saatavilla esimerkiksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokannoissa. |
| --- | --- |

3.42

Hallinnolliset tarkastukset koskevat hakijoiden tekemien ilmoitusten oikeellisuutta ja tuen myöntämiseen liittyvien tukikelpoisuusvaatimusten täyttymistä (28). Kyseiset tarkastukset käsittävät myös niiden tietojen ristiintarkastuksia, jotka hallinnolla jo on saatavilla esimerkiksi yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokannoissa.

| 3.43 | Tarkastuksessa havaittiin virheitä siinä, miten oli määritetty valuuttakurssi, jonka mukaan kansallisessa valuutassa maksetut tukimäärät muutettiin euroiksi (Yhdistynyt kuningaskunta, Tšekin tasavalta); lisäksi havaittiin puutteita siinä, miten tuen vähentämiset oli laskettu paikalla tehdyn tarkastuksen jälkeen (Saksa (Baijeri)). Puutteita havaittiin myös nitraatin aiheuttaman saastumisen vähentämistä koskevissa teknisissä tarkastuksissa (Kreikka) ja erityisen tukikelpoisuusehdon noudattamisessa. Tällainen ehto on esimerkiksi maatalouskoneiden asianmukaisuus suhteessa viljeltyyn maahan (Bulgaria). |
| --- | --- |

3.43

Tarkastuksessa havaittiin virheitä siinä, miten oli määritetty valuuttakurssi, jonka mukaan kansallisessa valuutassa maksetut tukimäärät muutettiin euroiksi (Yhdistynyt kuningaskunta, Tšekin tasavalta); lisäksi havaittiin puutteita siinä, miten tuen vähentämiset oli laskettu paikalla tehdyn tarkastuksen jälkeen (Saksa (Baijeri)). Puutteita havaittiin myös nitraatin aiheuttaman saastumisen vähentämistä koskevissa teknisissä tarkastuksissa (Kreikka) ja erityisen tukikelpoisuusehdon noudattamisessa. Tällainen ehto on esimerkiksi maatalouskoneiden asianmukaisuus suhteessa viljeltyyn maahan (Bulgaria).

| 3.43 | Näiden virheiden taloudellinen vaikutus korjattiin jo myöhemmissä menoilmoituksissa (Tšekki, Yhdistynyt kuningaskunta) tai sitä seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä. Lisäksi nämä määrät ovat varsin merkityksettömiä suhteessa toteutuneisiin maksuihin (osuus on selvästi alle prosentin).

  Tilintarkastustuomioistuimen Saksasta (Baijeri) esittämä huomautus ei vaikuta EU:n talousarvioon, koska EU:n talousarviosta maksetun tuen vähennys oli laskettu oikein.


  Tilintarkastustuomioistuimen Bulgariassa havaitsemia puutteita seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä. |
| --- | --- |

3.43

Tilintarkastustuomioistuimen Saksasta (Baijeri) esittämä huomautus ei vaikuta EU:n talousarvioon, koska EU:n talousarviosta maksetun tuen vähennys oli laskettu oikein.

Tilintarkastustuomioistuimen Bulgariassa havaitsemia puutteita seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä.

II)   Paikalla tehtäviin tarkastuksiin perustuvat valvontajärjestelmät

| 3.44 | Suurimmassa osassa tukijärjestelmistä jäsenvaltioiden on tarkastettava vuosittain paikalla vähintään 5 prosenttia kaikista edunsaajista (29). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tarkastettavien edunsaajien valinnassa sovellettavien riskianalyysimenettelyjen asianmukaisuuden, tarkastusten laadun ja oikaisujen asianmukaisuuden. Tilintarkastustuomiostuimen tarkastuksessa havaittiin, että paikalla tehdyissä tarkastuksissa oli puutteita. |
| --- | --- |

3.44

Suurimmassa osassa tukijärjestelmistä jäsenvaltioiden on tarkastettava vuosittain paikalla vähintään 5 prosenttia kaikista edunsaajista (29). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tarkastettavien edunsaajien valinnassa sovellettavien riskianalyysimenettelyjen asianmukaisuuden, tarkastusten laadun ja oikaisujen asianmukaisuuden. Tilintarkastustuomiostuimen tarkastuksessa havaittiin, että paikalla tehdyissä tarkastuksissa oli puutteita.

| 3.45 | Maataloustukirahaston osalta tilintarkastustuomioistuin yksilöi tapauksia, joissa mittauksessa sallittuja poikkeamia ei sovellettu asianmukaisesti (Malta, Italia) eikä paikalla tehtävien tarkastusten laatu ja kattavuus ollut riittävä (Kreikka). |
| --- | --- |

3.45

Maataloustukirahaston osalta tilintarkastustuomioistuin yksilöi tapauksia, joissa mittauksessa sallittuja poikkeamia ei sovellettu asianmukaisesti (Malta, Italia) eikä paikalla tehtävien tarkastusten laatu ja kattavuus ollut riittävä (Kreikka).

| 3.45 | Maltan viranomaisten mukaan vuoden 2008 osalta on ryhdytty korjaaviin toimiin, joita on sovellettu myös vuoteen 2009. Italian viranomaiset vakuuttivat noudattaneensa hyväksyttävyysrajojen soveltamisessa asianmukaisia menettelyjä maksatusvuonna 2009. |
| --- | --- |

3.45

Esimerkkejä:

Tarkastuksessa havaittiin, että Kreikassa paikalla tehdyissä tarkastuksissa ei aina noudatettu lakisääteistä vaatimusta, jonka mukaan vähintään 50 prosenttia lohkoista ja nurmilaitumista olisi pitänyt mitata; niitä ei yleensä mitattu tai sitten ne mitattiin ainoastaan silmämääräisesti. Useissa tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa paikalla tarkastetuista lohkoista poimittuun otokseen ei sisältynyt viljelijöiden ilmoittamia lohkoja, joilla ortokuvien perusteella oli metsä tai pensaikko. Lisäksi useissa tilintarkastustuomioistuimen analysoimissa tarkastuskertomuksissa paikalla mitattuja lohkoja koskevat maantieteelliset koordinaatit eivät vastanneet LPIS-GIS-järjestelmän digitoitujen lohkojen sijaintia (eri sijainti, eri käyttö, eri muoto ja ympärysmitta).

Esimerkkejä:

Komissio myöntää, että Kreikan yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä oli aiemmin ongelmia, mutta toiminnassa oleva uusi LPIS-GIS-järjestelmä on vähentänyt riskiä maksatusvuodesta 2009 lähtien. Aikaisemmilta vuosilta kertyvä taloudellinen riski kuitenkin katetaan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyllä, jossa EU:n rahoituksen ulkopuolelle on tähän mennessä jätetty tai ollaan jättämässä noin 866 miljoonaa euroa.

| 3.46 | Maaseuturahaston osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita valvontakertomusten tarkkuudessa ja kattavuudessa (Saksa (Baijeri), Romania), valvontamenettelyjen tulosten yleisarvioinnissa (Bulgaria) ja suoritettuja valvontamenettelyjä koskevan komissiolle tehtävän raportoinnin määräaikojen noudattamisessa (Saksa (Baijeri), Ranska). |
| --- | --- |

3.46

Maaseuturahaston osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita valvontakertomusten tarkkuudessa ja kattavuudessa (Saksa (Baijeri), Romania), valvontamenettelyjen tulosten yleisarvioinnissa (Bulgaria) ja suoritettuja valvontamenettelyjä koskevan komissiolle tehtävän raportoinnin määräaikojen noudattamisessa (Saksa (Baijeri), Ranska).

| 3.46 | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat puutteet liittyvät täydentäviin tarkastuksiin, eivät keskeisiin tarkastuksiin.

  Raportoinnin määräajoista on todettava, että tiedot toimitettiin komissiolle riittävän ajoissa, jotta ne voitiin huomioida maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessa. |
| --- | --- |

3.46

Raportoinnin määräajoista on todettava, että tiedot toimitettiin komissiolle riittävän ajoissa, jotta ne voitiin huomioida maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessa.

III)   Täydentävien ehtojen täytäntöönpanon ja valvonnan varmistava järjestelmä.

| 3.47 | Täydentäviä ehtoja koskevat vaatimukset käsittävät lakisääteiset hoitovaatimukset ja hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta koskevat standardit (ks. kohta 3.7). Lakisääteiset hoitovaatimukset eritellään useissa EU-direktiiveissä ja -asetuksissa, kun taas hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta koskevat standardit on määriteltävä kansallisella tasolla. |
| --- | --- |

3.47

Täydentäviä ehtoja koskevat vaatimukset käsittävät lakisääteiset hoitovaatimukset ja hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta koskevat standardit (ks. kohta 3.7). Lakisääteiset hoitovaatimukset eritellään useissa EU-direktiiveissä ja -asetuksissa, kun taas hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta koskevat standardit on määriteltävä kansallisella tasolla.

| 3.48 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita siinä, miten vaatimus maan pitämisestä maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa määriteltiin ja miten kyseisiä ehtoja valvottiin. |
| --- | --- |

3.48

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita siinä, miten vaatimus maan pitämisestä maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa määriteltiin ja miten kyseisiä ehtoja valvottiin.

| 3.48 | Komission toimittamissa ristiintarkistuksissa todettiin, että hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta koskevien standardien määrittelyssä ja valvonnassa on puutteita, ja ne on otettu seurantaan sääntöjenmukaisuuden valvontamenettelyssä. |
| --- | --- |

3.48

Esimerkki:

Italiassa yhdet ja samat lampaat laskettiin kuuluvaksi kahdelle eri viljelijälle, jotta eläintiheyden vähimmäisvaatimus täytettäisiin.

Esimerkki:

Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että eläintiheyttä koskevaa hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta ei tässä tapauksessa noudatettu ja että siihen olisi pitänyt soveltaa täydentäviin ehtoihin perustuvia seuraamuksia.

| 3.49 | Paikalla tehtävien tarkastusten aikana tilintarkastustuomioistuin havaitsi rajoitetun tarkastuksensa perusteella (ks. kohta 3.17, kolmas luetelmakohta) täydentäviä ehtoja koskevia rikkomisia noin viidessä prosentissa maksuista, jotka olivat täydentäviä ehtoja koskevien sitoumuksien alaisia. Nämä rikkomiset liittyivät sekä lakisääteisiin hoitovaatimuksiin (pohjaveden saastuminen, eläinten rekisteröinti, eläinten hyvinvointi ja kasvinsuojeluaineiden epäasianmukainen käyttö) että hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukseen (haitallisen kasvillisuuden leviäminen). |
| --- | --- |

3.49

Paikalla tehtävien tarkastusten aikana tilintarkastustuomioistuin havaitsi rajoitetun tarkastuksensa perusteella (ks. kohta 3.17, kolmas luetelmakohta) täydentäviä ehtoja koskevia rikkomisia noin viidessä prosentissa maksuista, jotka olivat täydentäviä ehtoja koskevien sitoumuksien alaisia. Nämä rikkomiset liittyivät sekä lakisääteisiin hoitovaatimuksiin (pohjaveden saastuminen, eläinten rekisteröinti, eläinten hyvinvointi ja kasvinsuojeluaineiden epäasianmukainen käyttö) että hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukseen (haitallisen kasvillisuuden leviäminen).

| 3.49 | Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat valvontatilastot vahvistavat tilintarkastustuomioistuimen havainnot. Tilastojen mukaan seuraamuksia sovelletaan. |
| --- | --- |

3.49

Takaisinperintään ja rahoitusoikaisuihin liittyvät järjestelmät

Vanhojen velkojen takaisinperintä

| 3.50 | Niistä aiheettomasti suoritetuista maksuista, joita jäsenvaltiot eivät ole perineet takaisin edunsaajilta neljän vuoden kuluessa tai oikeustoimitapauksessa kahdeksan vuoden kuluessa, 50 prosenttia maksetaan automaattisesti jäsenvaltioiden kansallisista talousarvioista (30) (ns. 50/50-sääntö) (31). Jäsenvaltioilla on velvollisuus jatkaa perintämenettelyjään. Vuonna 2009 50/50-sääntöä sovellettiin (32) ja näin ollen vuosilta 2000 tai 2004 perimättä olevat määrät (eli kahdeksan ja neljä vuotta vanhat velat) saatiin katettua: jäsenvaltioilta veloitettiin 31,4 miljoonaa euroa ja 20,1 miljoonaa euroa maksettiin EU:n talousarviosta. |
| --- | --- |

3.50

Niistä aiheettomasti suoritetuista maksuista, joita jäsenvaltiot eivät ole perineet takaisin edunsaajilta neljän vuoden kuluessa tai oikeustoimitapauksessa kahdeksan vuoden kuluessa, 50 prosenttia maksetaan automaattisesti jäsenvaltioiden kansallisista talousarvioista (30) (ns. 50/50-sääntö) (31). Jäsenvaltioilla on velvollisuus jatkaa perintämenettelyjään. Vuonna 2009 50/50-sääntöä sovellettiin (32) ja näin ollen vuosilta 2000 tai 2004 perimättä olevat määrät (eli kahdeksan ja neljä vuotta vanhat velat) saatiin katettua: jäsenvaltioilta veloitettiin 31,4 miljoonaa euroa ja 20,1 miljoonaa euroa maksettiin EU:n talousarviosta.

| 3.50 | Komissio huomauttaa, että kyseiset 20,1 miljoonaa euroa maksettiin EU:n talousarviosta velallisen maksukyvyttömyyteen liittyvistä syistä, eikä niitä saatu perittyä takaisin ennen 4–8 vuoden määräajan päättymistä. |
| --- | --- |

3.50

| 3.51 | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto raportoi vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessaan (33), että varainhoitovuoden 2009 lopussa sen yleinen takaisinperintäaste oli 42 prosenttia varainhoitovuoden 2006 lopussa jäljellä olevasta 1 266 miljoonan euron määrästä. Komission mukaan kaudella 2007–2009 jäsenvaltiot perivät 121 miljoonaa euroa suoraan edunsaajilta ja lisäksi komissio peri jäsenvaltioilta 411 miljoonaa euroa 50/50-sääntöä soveltamalla. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että edunsaajilta peritty 121 miljoonan euron määrä vastaa alle 10:tä prosenttia peritystä kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

3.51

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto raportoi vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessaan (33), että varainhoitovuoden 2009 lopussa sen yleinen takaisinperintäaste oli 42 prosenttia varainhoitovuoden 2006 lopussa jäljellä olevasta 1 266 miljoonan euron määrästä. Komission mukaan kaudella 2007–2009 jäsenvaltiot perivät 121 miljoonaa euroa suoraan edunsaajilta ja lisäksi komissio peri jäsenvaltioilta 411 miljoonaa euroa 50/50-sääntöä soveltamalla. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että edunsaajilta peritty 121 miljoonan euron määrä vastaa alle 10:tä prosenttia peritystä kokonaismäärästä.

| 3.51 | Takaisinperintämenettelyt viivästyvät usein kansallisissa tuomioistuimissa käytävien pitkällisten menettelyjen takia, jotka varainhoitoasetuksen 53 b artiklan 2 kohdan c alakohdassa ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitetun menojen yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaan ovat jäsenvaltioiden vastuulla. Tästä syystä otettiin käyttöön uusi sääntöjenvastaisten menojen tarkastusmekanismi, jonka tuloksena EU:n talousarvioon maksamatta olevien menojen määrä on vähentynyt 60 prosenttia. Komissio katsoo tämän tuloksen osoittavan, että uudella mekanismilla voidaan tehokkaasti ja vaikuttavasti oikaista sääntöjenvastaisia menoja ja suojella EU:n taloudellisia etuja. Lisäksi se muodostaa jäsenvaltioille voimakkaan kannustimen takaisinperintämenettelyjen nopeuttamiseen. |
| --- | --- |

3.51

Komission soveltamat tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt

| 3.52 | Maatalousmenojen hallinnointi toteutetaan useimmiten yhteistyössä jäsenvaltioiden ja komission kesken ja tuen maksamisen hoitavat jäsenvaltiot, joille komissio tämän jälkeen suorittaa korvauksen (34). Menot hyväksytään lopullisesti kaksivaiheisessa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. Menettely käsittää vuotuisen tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätöksen ja monivuotiset sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset. Kyseiset päätökset tekee komissio. |
| --- | --- |

3.52

Maatalousmenojen hallinnointi toteutetaan useimmiten yhteistyössä jäsenvaltioiden ja komission kesken ja tuen maksamisen hoitavat jäsenvaltiot, joille komissio tämän jälkeen suorittaa korvauksen (34). Menot hyväksytään lopullisesti kaksivaiheisessa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä. Menettely käsittää vuotuisen tilien tarkastamis- ja hyväksymispäätöksen ja monivuotiset sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset. Kyseiset päätökset tekee komissio.

Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen varainhoitovuodelta 2009

| 3.53 | Komissio teki 30. huhtikuuta 2010 kolme tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä maataloustukirahaston, maaseuturahaston ja maaseudun väliaikaisen kehittämisvälineen kautta rahoitettujen menojen osalta. Se hyväksyi
  liitteessä 3.5
  mainittuja tilejä lukuun ottamatta kaikki maksajavirastojen tilit. Kyseiset päätökset tehdään pääasiassa riippumattomien tarkastajien (todentamisviranomaisten) antamien todistusten perusteella. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa päätöksissä ei havaittu menoja, joita ei olisi tarkastettu ja hyväksytty oikein. |
| --- | --- |

3.53

Komissio teki 30. huhtikuuta 2010 kolme tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa päätöstä maataloustukirahaston, maaseuturahaston ja maaseudun väliaikaisen kehittämisvälineen kautta rahoitettujen menojen osalta. Se hyväksyi
  liitteessä 3.5
  mainittuja tilejä lukuun ottamatta kaikki maksajavirastojen tilit. Kyseiset päätökset tehdään pääasiassa riippumattomien tarkastajien (todentamisviranomaisten) antamien todistusten perusteella. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa päätöksissä ei havaittu menoja, joita ei olisi tarkastettu ja hyväksytty oikein.

| 3.54 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi saatavatilien luotettavuudessa puutteita viimeisen kolmen vuoden ajalta. Komissio ryhtyi varainhoitovuoden 2009 osalta rahoitusoikaisuihin 13 maksajaviraston kohdalla 10 jäsenvaltiossa. Rahoitusoikaisut koskivat 14,8:aa miljoonaa euroa, mikä vastaa noin 1,43:a prosenttia siitä 1 037 miljoonan euron määrästä, joka oli määrä periä varainhoitovuoden 2009 lopussa. |
| --- | --- |

3.54

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi saatavatilien luotettavuudessa puutteita viimeisen kolmen vuoden ajalta. Komissio ryhtyi varainhoitovuoden 2009 osalta rahoitusoikaisuihin 13 maksajaviraston kohdalla 10 jäsenvaltiossa. Rahoitusoikaisut koskivat 14,8:aa miljoonaa euroa, mikä vastaa noin 1,43:a prosenttia siitä 1 037 miljoonan euron määrästä, joka oli määrä periä varainhoitovuoden 2009 lopussa.

| 3.54 | Komissio on saanut velallisista riittävästi tietoja kirjanpitoa sekä tilien tarkastamista ja hyväksymistä varten. Komissio ehdotti 14,8 miljoonan euron rahoitusoikaisuja niiden tietojen perusteella, joita se oli saanut todentamisviranomaisten toimittamista kertomuksista. Rahoitusta koskeviin virheisiin liittyvät määrät peritään takaisin tilien tavanomaisen tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. |
| --- | --- |

3.54

Sääntöjenmukaisuutta koskevat tarkastukset

| 3.55 | Sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset tehdään sen jälkeen, kun komissio on toimittanut lisätarkastuksia jäsenvaltioiden ilmoittamien menojen osalta. Päätökset kattavat useita vuosia ja niiden tarkoituksena on jättää EU:n rahoituksen ulkopuolelle menot, joiden osalta komissio on havainnut, että ”niitä ei ole toteutettu unionin sääntöjen mukaisesti” (35). |
| --- | --- |

3.55

Sääntöjenmukaisuutta koskevat päätökset tehdään sen jälkeen, kun komissio on toimittanut lisätarkastuksia jäsenvaltioiden ilmoittamien menojen osalta. Päätökset kattavat useita vuosia ja niiden tarkoituksena on jättää EU:n rahoituksen ulkopuolelle menot, joiden osalta komissio on havainnut, että ”niitä ei ole toteutettu unionin sääntöjen mukaisesti” (35).

| 3.56 | Edellisissä vuosikertomuksissaan tilintarkastustuomioistuin on kritisoinut sitä, että rahoitusoikaisut veloitetaan jäsenvaltioiden hallinnolta eikä lopullisilta edunsaajilta. Lisäksi komissio soveltaa sääntöjenmukaisuuteen liittyvien mukautusten laskentaan menetelmää, joka sääntöjen mukaisesti perustuu suurelta osin kiinteämääräisiin oikaisuihin. Se tarkoittaa, että tällä tavoin takaisin perityt määrät eivät suonaraisesti liity sääntöjenvastaisten maksujen todelliseen määrään. Sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen järjestelmää ei vuonna 2009 muutettu. |
| --- | --- |

3.56

Edellisissä vuosikertomuksissaan tilintarkastustuomioistuin on kritisoinut sitä, että rahoitusoikaisut veloitetaan jäsenvaltioiden hallinnolta eikä lopullisilta edunsaajilta. Lisäksi komissio soveltaa sääntöjenmukaisuuteen liittyvien mukautusten laskentaan menetelmää, joka sääntöjen mukaisesti perustuu suurelta osin kiinteämääräisiin oikaisuihin. Se tarkoittaa, että tällä tavoin takaisin perityt määrät eivät suonaraisesti liity sääntöjenvastaisten maksujen todelliseen määrään. Sääntöjenmukaisuuden tarkastamisen järjestelmää ei vuonna 2009 muutettu.

| 3.56 | Tilintarkastustuomioistuimen moittimat rajoitukset ovat olennainen osa järjestelmää, eikä yksikään osapuolista vastustanut niitä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 antamisen yhteydessä.

  Sääntöjenmukaisuuden tarkastuksen tarkoituksena on, että menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti, jätetään ilman EU:n rahoitusta. Se ei sitä vastoin ole keino sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperimiseksi. Takaisinperintä on yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden vastuulla.


  Jos sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa havaitaan, että tuensaajille on suoritettu maksuja aiheettomasti, jäsenvaltioiden on aloitettava asianomaisiin tuensaajiin kohdistuvat perintätoimet. Kuitenkin myös silloin, kun varoja ei ole tarpeen periä takaisin tuensaajalta, koska rahoitusoikaisu ei koske aiheettomia maksuja vaan ainoastaan jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteita, oikaisut ovat tärkeä keino, jonka avulla voidaan parantaa jäsenvaltioiden järjestelmiä ja näin estää sääntöjenvastaiset maksut tuensaajille tai havaita ja periä takaisin tällaiset maksut.


  Rahoitusoikaisut määräytyvät rikkomisen luonteen ja vakavuuden sekä EU:lle aiheutuneen taloudellisen vahingon perusteella. Niiden määrä lasketaan todellisten tappioiden tai ekstrapoloinnin perusteella. Jos tämä ei ole mahdollista, käytetään kiinteitä määriä, joissa otetaan huomioon kansallisissa valvontajärjestelmissä havaittujen puutteiden vakavuus, jotta kyseiset määrät vastaisivat EU:hun kohdistuvaa taloudellista riskiä. Komissio katsoo sen vuoksi, että tämäntyyppiset rahoitusoikaisut ja lopullisille tuensaajille sääntöjenvastaisesti suoritettujen maksujen määrä ovat tarkoituksenmukaisella tavalla yhteydessä toisiinsa.


  Unionin tuomioistuin on katsonut, että kiinteiden määrien käyttö on sääntöjenmukaisuutta koskevien oikeussääntöjen mukaista. Myös parlamentti hyväksyi kiinteät määrät vuodelta 2007 annettua vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassaan (83 kohta) tietyin edellytyksin.


  Vaikka sääntöjenmukaisuuden tarkastusjärjestelmää koskevat oikeussäännöt ovatkin säilyneet muuttumattomina, komissio on ryhtynyt toimiin järjestelmän toiminnan parantamiseksi antamalla rahoituskorjauksista uudet suuntaviivat sekä laatimalla ehdotuksen tilintarkastustuomioistuimen 3.62 kohdassa mainitseman varmuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.56

Sääntöjenmukaisuuden tarkastuksen tarkoituksena on, että menot, joita ei ole toteutettu yhteisön sääntöjen mukaisesti, jätetään ilman EU:n rahoitusta. Se ei sitä vastoin ole keino sääntöjenvastaisten maksujen takaisinperimiseksi. Takaisinperintä on yhteisen hallinnoinnin periaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden vastuulla.

Jos sääntöjenmukaisuuden tarkastuksessa havaitaan, että tuensaajille on suoritettu maksuja aiheettomasti, jäsenvaltioiden on aloitettava asianomaisiin tuensaajiin kohdistuvat perintätoimet. Kuitenkin myös silloin, kun varoja ei ole tarpeen periä takaisin tuensaajalta, koska rahoitusoikaisu ei koske aiheettomia maksuja vaan ainoastaan jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmän puutteita, oikaisut ovat tärkeä keino, jonka avulla voidaan parantaa jäsenvaltioiden järjestelmiä ja näin estää sääntöjenvastaiset maksut tuensaajille tai havaita ja periä takaisin tällaiset maksut.

Rahoitusoikaisut määräytyvät rikkomisen luonteen ja vakavuuden sekä EU:lle aiheutuneen taloudellisen vahingon perusteella. Niiden määrä lasketaan todellisten tappioiden tai ekstrapoloinnin perusteella. Jos tämä ei ole mahdollista, käytetään kiinteitä määriä, joissa otetaan huomioon kansallisissa valvontajärjestelmissä havaittujen puutteiden vakavuus, jotta kyseiset määrät vastaisivat EU:hun kohdistuvaa taloudellista riskiä. Komissio katsoo sen vuoksi, että tämäntyyppiset rahoitusoikaisut ja lopullisille tuensaajille sääntöjenvastaisesti suoritettujen maksujen määrä ovat tarkoituksenmukaisella tavalla yhteydessä toisiinsa.

Unionin tuomioistuin on katsonut, että kiinteiden määrien käyttö on sääntöjenmukaisuutta koskevien oikeussääntöjen mukaista. Myös parlamentti hyväksyi kiinteät määrät vuodelta 2007 annettua vastuuvapautta koskevassa päätöslauselmassaan (83 kohta) tietyin edellytyksin.

Vaikka sääntöjenmukaisuuden tarkastusjärjestelmää koskevat oikeussäännöt ovatkin säilyneet muuttumattomina, komissio on ryhtynyt toimiin järjestelmän toiminnan parantamiseksi antamalla rahoituskorjauksista uudet suuntaviivat sekä laatimalla ehdotuksen tilintarkastustuomioistuimen 3.62 kohdassa mainitseman varmuuden parantamiseksi.

Jäsenvaltioiden valvontamenettelyjen ja tarkastustulosten validointi

| 3.57 | Maksajavirastot raportoivat tarkastusten tuloksista komissiolle. Tarkastuksissa arvioidaan viljelijöiden toimittamien hakemusten sääntöjenmukaisuutta. Vuodesta 2007 lähtien on vaadittu, että todentamisviranomaiset tarkastavat tulokset. Yhtäältä todentamisviranomaisilta pyydetään lausuntoa paikalla tehtyjen tarkastusten laadusta. Viranomaisten tarkastamaan otokseen sisältyy ainakin 10 tarkastusta kaikista seuraavista neljästä perusjoukosta: maataloustukirahasto – yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä; maataloustukirahasto – ei yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää; maaseuturahasto – yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sekä maaseuturahasto – ei yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää. Toisaalta todentamisviranomaisia pyydetään tarkastamaan ja hyväksymään jäsenvaltioiden valvontatilastot. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja totesi vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessaan, että paikalla tehtyjen tarkastusten laatua koskeva todentamisviranomaisen tarkastus oli suurelta osin (noin 90-prosenttisesti) myönteinen eri perusjoukkojen kohdalla. Lisäksi todentamisviranomaiset hänen mukaansa antoivat valvontatilastojen oikeellisuudesta myönteisen lausunnon 70 prosentista maataloustukirahaston perusjoukosta mutta ainoastaan 54 prosentista maaseuturahaston perusjoukosta. |
| --- | --- |

3.57

Maksajavirastot raportoivat tarkastusten tuloksista komissiolle. Tarkastuksissa arvioidaan viljelijöiden toimittamien hakemusten sääntöjenmukaisuutta. Vuodesta 2007 lähtien on vaadittu, että todentamisviranomaiset tarkastavat tulokset. Yhtäältä todentamisviranomaisilta pyydetään lausuntoa paikalla tehtyjen tarkastusten laadusta. Viranomaisten tarkastamaan otokseen sisältyy ainakin 10 tarkastusta kaikista seuraavista neljästä perusjoukosta: maataloustukirahasto – yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä; maataloustukirahasto – ei yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää; maaseuturahasto – yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sekä maaseuturahasto – ei yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää. Toisaalta todentamisviranomaisia pyydetään tarkastamaan ja hyväksymään jäsenvaltioiden valvontatilastot. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja totesi vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessaan, että paikalla tehtyjen tarkastusten laatua koskeva todentamisviranomaisen tarkastus oli suurelta osin (noin 90-prosenttisesti) myönteinen eri perusjoukkojen kohdalla. Lisäksi todentamisviranomaiset hänen mukaansa antoivat valvontatilastojen oikeellisuudesta myönteisen lausunnon 70 prosentista maataloustukirahaston perusjoukosta mutta ainoastaan 54 prosentista maaseuturahaston perusjoukosta.

| 3.58 | Komission suuntaviivojen mukaan todentamisviranomaiset voivat valintansa mukaan joko osallistua 10:een paikalla tehtävään tarkastukseen tai toimittaa kyseiset tarkastukset uudelleen. Tilintarkastustuomioistuimen analysoimista todentamisviranomaisten kertomuksista käy ilmi, että ainoastaan kuusi toimitti tarkastukset uudelleen, 23 osallistui tarkastuksiin ja muiden osalta lähestymistapaa ei täsmennetty. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että aiemmin toimitetun tarkastuksen toimittaminen uudelleen antaisi paremman perustan tarkastusmenettelyjen laadun arvioinnille, sillä todentamisviranomaisen läsnäolo saattaa vaikuttaa arvioitavien tarkastajien käytökseen. |
| --- | --- |

3.58

Komission suuntaviivojen mukaan todentamisviranomaiset voivat valintansa mukaan joko osallistua 10:een paikalla tehtävään tarkastukseen tai toimittaa kyseiset tarkastukset uudelleen. Tilintarkastustuomioistuimen analysoimista todentamisviranomaisten kertomuksista käy ilmi, että ainoastaan kuusi toimitti tarkastukset uudelleen, 23 osallistui tarkastuksiin ja muiden osalta lähestymistapaa ei täsmennetty. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että aiemmin toimitetun tarkastuksen toimittaminen uudelleen antaisi paremman perustan tarkastusmenettelyjen laadun arvioinnille, sillä todentamisviranomaisen läsnäolo saattaa vaikuttaa arvioitavien tarkastajien käytökseen.

| 3.58 | Vaikka komissio myöntää, että tarkastuskauden kuluessa paikalla toimitettujen tarkastusten laatu pystytään arvioimaan parhaiten suorittamalla aiemmin toimitettu tarkastus uudelleen ajoissa, todentamisviranomainen voi silti arvioida valvontaympäristön myös seuraamalla meneillään olevaa tarkastusta paikan päällä. Tietyissä tapauksissa tarkastusta ei kenties edes ole mahdollista suorittaa uudelleen ajoissa. Nämä rajoitukset ovat yleisiä ulkoisten tarkastajien toimittamissa jälkitarkastuksissa. Tällaisissa tilanteissa tarkastusten seuraaminen paikan päällä on hyvä vaihtoehto. Se myös vähentää viljelijään kohdistuvaa hallinnollista rasitusta.

  Todentamisviranomaisten varainhoitovuodelta 2009 laatimien kertomusten tarkastelu osoittaa, että ne arvioivat noin 3 700 tarkastusta. Todentamisviranomaisten toimittamissa vaadittavissa arvioinneissa:







  — | noin 25 prosentissa tapauksista tarkastus toimitettiin uudelleen, |
| --- | --- | --- |

3.58

Todentamisviranomaisten varainhoitovuodelta 2009 laatimien kertomusten tarkastelu osoittaa, että ne arvioivat noin 3 700 tarkastusta. Todentamisviranomaisten toimittamissa vaadittavissa arvioinneissa:

—

noin 25 prosentissa tapauksista tarkastus toimitettiin uudelleen,

| — | 50 prosentissa tapauksista tarkastusta seurattiin paikan päällä, |
| --- | --- |

—

50 prosentissa tapauksista tarkastusta seurattiin paikan päällä,

| — | 5 prosentissa tapauksista käytettiin molempia lähestymistapoja (joissakin perusjoukoissa tarkastus toimitettiin uudelleen ja joissakin osallistuttiin tarkastukseen), |
| --- | --- |

—

5 prosentissa tapauksista käytettiin molempia lähestymistapoja (joissakin perusjoukoissa tarkastus toimitettiin uudelleen ja joissakin osallistuttiin tarkastukseen),

| — | 20 prosentissa tapauksista todentamisviranomaiset eivät tehneet selkeää eroa näiden kahden menetelmän välillä. Kertomuksiin sisältyvistä taulukoista kuitenkin ilmenee selvästi, että ne ovat arvioineet myös tarkastusten laadun soveltamalla vähintään yhtä menetelmää. |
| --- | --- |

—

20 prosentissa tapauksista todentamisviranomaiset eivät tehneet selkeää eroa näiden kahden menetelmän välillä. Kertomuksiin sisältyvistä taulukoista kuitenkin ilmenee selvästi, että ne ovat arvioineet myös tarkastusten laadun soveltamalla vähintään yhtä menetelmää.

| 3.59 | Todentamisviranomaiset eivät myöskään aina anna tarkkoja tietoja uudelleen toimitettujen tarkastusten tuloksista. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komissiolla olisi kyseisistä tiedoista hyötyä, sillä niiden perusteella se voisi arvioida todentamisviranomaisten työn laatua luotettavalla tavalla. |
| --- | --- |

3.59

Todentamisviranomaiset eivät myöskään aina anna tarkkoja tietoja uudelleen toimitettujen tarkastusten tuloksista. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komissiolla olisi kyseisistä tiedoista hyötyä, sillä niiden perusteella se voisi arvioida todentamisviranomaisten työn laatua luotettavalla tavalla.

| 3.59 | Todentamisviranomaisten on varmistettava, että jokaisesta tarkastuksesta jää riittävän yksityiskohtainen kirjausketju. Komissio ei kuitenkaan vaadi, että todentamisviranomaisten on ilmoitettava komissiolle toimittamassaan kertomuksessa yksityiskohtaiset tiedot kaikista tekemistään tarkastuksista (vuosittain yhteensä noin 3 700), vaan tehdystä tarkastustyöstä toimitetaan ainoastaan yhteenveto ja yleiset päätelmät. Vuodesta 2010 eteenpäin todentamisviranomaisia on pyydetty toimittamaan tarkemmat tiedot. |
| --- | --- |

3.59

| 3.60 | Tilintarkastustuomioistuin pani merkille useiden maksajavirastojen kohdalla, että todentamisviranomaiset eivät voineet vahvistaa valvontatilastojen luotettavuutta joko siitä syystä, että kertomukset eivät olleet kattavia, tai siksi, että niitä ei ollut saatavilla. |
| --- | --- |

3.60

Tilintarkastustuomioistuin pani merkille useiden maksajavirastojen kohdalla, että todentamisviranomaiset eivät voineet vahvistaa valvontatilastojen luotettavuutta joko siitä syystä, että kertomukset eivät olleet kattavia, tai siksi, että niitä ei ollut saatavilla.

| 3.60 | Todentamisviranomaiset ovat hoitaneet tehtävänsä asianmukaisesti joko toimittamalla kertomuksen ja päätelmät tekemästään työstä tai ilmoittamalla, ettei tämä ole mahdollista. Tämä mainitaan selvästi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessa. Komissio seuraa tilannetta ja on pyytänyt kyseisten jäsenvaltioiden maksajavirastoja toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tietojen tarkkuuden ja oikea-aikaisen toimituksen varmistamiseksi tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

3.60

| 3.61 | Vuonna 2009 komissio tarjosi jäsenvaltioille mahdollisuutta pyytää todentamisviranomaisia toimittamaan uudelleen edustavan otoksen tarkastuksia ja tarkistamaan, oliko näiden paikalla tehtyjen tarkastusten seuranta asianmukaista. Jos todentamisviranomainen pystyy tämän perusteella vahvistamaan, että jäsenvaltioiden valvontatilastot ovat oikeellisia, komissio hyväksyy, että tuloksena oleva virhetaso vastaa suurinta mahdollista riskiä, eli toisin sanoen kyseistä vuotta koskevat rahoitusoikaisut eivät voi koskaan ylittää kyseistä tasoa. Näiden säännösten on määrä tulla voimaan vuonna 2010 ja niitä sovelletaan varainhoitovuodesta 2011 alkaen. |
| --- | --- |

3.61

Vuonna 2009 komissio tarjosi jäsenvaltioille mahdollisuutta pyytää todentamisviranomaisia toimittamaan uudelleen edustavan otoksen tarkastuksia ja tarkistamaan, oliko näiden paikalla tehtyjen tarkastusten seuranta asianmukaista. Jos todentamisviranomainen pystyy tämän perusteella vahvistamaan, että jäsenvaltioiden valvontatilastot ovat oikeellisia, komissio hyväksyy, että tuloksena oleva virhetaso vastaa suurinta mahdollista riskiä, eli toisin sanoen kyseistä vuotta koskevat rahoitusoikaisut eivät voi koskaan ylittää kyseistä tasoa. Näiden säännösten on määrä tulla voimaan vuonna 2010 ja niitä sovelletaan varainhoitovuodesta 2011 alkaen.

| 3.61 | Tämän kertomuksen laatimishetkellä useat jäsenvaltiot ilmoittivat aikovansa pyytää todentamisviranomaisia suorittamaan vaadittavat työt tai ainakin harkitsevansa tätä.

  Lisäksi komissio huomauttaa, ettei uudelleentarkastuksessa rajoituta pelkästään paikalla tehtyyn tarkastukseen, vaan tapauksen käsittely käydään läpi tukihakemuksen vastaanottamisesta aina lopullisen maksun laskemiseen ja suorittamiseen asti, mahdollisten seuraamusten määrääminen mukaan luettuna (tapahtumatarkastus). |
| --- | --- |

3.61

Lisäksi komissio huomauttaa, ettei uudelleentarkastuksessa rajoituta pelkästään paikalla tehtyyn tarkastukseen, vaan tapauksen käsittely käydään läpi tukihakemuksen vastaanottamisesta aina lopullisen maksun laskemiseen ja suorittamiseen asti, mahdollisten seuraamusten määrääminen mukaan luettuna (tapahtumatarkastus).

Ympäristöasioiden, meri- ja kalastusasioiden sekä terveys- ja kuluttaja-asioiden toimintalohkot

| 3.62 | Ympäristöasioita, meri- ja kalastusasioita sekä terveys- ja kuluttaja-asioita hallinnoidaan komissiossa erityisten valvontajärjestelmien avulla. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti sisäisen valvonnan järjestelmän, joka liittyi terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston hallinnoimiin, eläintautien hävittämistä ja seurantaa koskeviin ohjelmiin (36). |
| --- | --- |

3.62

Ympäristöasioita, meri- ja kalastusasioita sekä terveys- ja kuluttaja-asioita hallinnoidaan komissiossa erityisten valvontajärjestelmien avulla. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti sisäisen valvonnan järjestelmän, joka liittyi terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston hallinnoimiin, eläintautien hävittämistä ja seurantaa koskeviin ohjelmiin (36).

Eläintautien hävittämistä ja seurantaa koskeviin ohjelmiin liittyvä sisäisen valvonnan järjestelmä

| 3.63 | Tässä yhteydessä testattiin 30 satunnaisotannalla poimittua maksua, jotka liittyivät eläintautien hävittämistä ja seurantaa koskeviin ohjelmiin. Tarkastuksessa kävi ilmi, että tehtäviä ei ole järjestelmällisesti eriytetty eikä maksutapahtuman käynnistävien ja tarkastavien henkilöiden asemaa ja velvollisuuksia ole määritelty eikä pidetty erillään selkeällä tavalla. Sama pätee myös eläinlääkintäviranomaisiin ja rahoitustoimihenkilöihin. Keskeisiä valvontatoimia ei myöskään toteuteta määräajoin tarkistettavan virallisen riskianalyysin perusteella. |
| --- | --- |

3.63

Tässä yhteydessä testattiin 30 satunnaisotannalla poimittua maksua, jotka liittyivät eläintautien hävittämistä ja seurantaa koskeviin ohjelmiin. Tarkastuksessa kävi ilmi, että tehtäviä ei ole järjestelmällisesti eriytetty eikä maksutapahtuman käynnistävien ja tarkastavien henkilöiden asemaa ja velvollisuuksia ole määritelty eikä pidetty erillään selkeällä tavalla. Sama pätee myös eläinlääkintäviranomaisiin ja rahoitustoimihenkilöihin. Keskeisiä valvontatoimia ei myöskään toteuteta määräajoin tarkistettavan virallisen riskianalyysin perusteella.

| 3.63 | Toimihenkilöiden (rahoituspäätösten käynnistäjät ja tarkastajat, toiminnan käynnistäjät ja tarkastajat) tehtävät ja vastuualueet määritetään työnkuvauksissa. Komissio parantaa edelleen eri toimihenkilöiden vastuualueiden eriyttämistä. Myös eläintautien hävittämistä/seurantaa koskeviin ohjelmiin myönnettävistä EU:n rahoitusosuuksista tehdyt vuosittaiset päätökset osoittavat, että lainsäädäntöä kehitetään jatkuvasti alalla ilmenevien tarpeiden ja riskien mukaisesti (enimmäismäärien kasvattaminen/supistaminen, tukikelpoisten toimenpiteiden mukauttaminen ja niiden määrittelyn parantaminen, raportointivaatimusten päivittäminen ja täsmentäminen). |
| --- | --- |

3.63

| 3.64 | Tiettyjen merkittävien valvontamenettelyjen toteuttaminen on jätetty yksittäisten toimihenkilöiden harkinnan varaan. Sisäisen valvonnan menettelyjä ei ole vakioitu, minkä vuoksi on olemassa riski, että keskeiset valvontatoimet eivät toimi. Eläinlääkintäviranomaiset eivät laadi vakiomuotoista kertomusta toimintaohjelmien täytäntöönpanosta eikä valvontatoimiin sovelleta vakioituja tarkistuslistoja. Lopuksi voidaan todeta, että jälkitarkastuksia toimitetaan niin vähän, että ne eivät riittävällä tavalla edesauta saamaan varmuutta siitä, onko maksujen virhetaso olennainen. |
| --- | --- |

3.64

Tiettyjen merkittävien valvontamenettelyjen toteuttaminen on jätetty yksittäisten toimihenkilöiden harkinnan varaan. Sisäisen valvonnan menettelyjä ei ole vakioitu, minkä vuoksi on olemassa riski, että keskeiset valvontatoimet eivät toimi. Eläinlääkintäviranomaiset eivät laadi vakiomuotoista kertomusta toimintaohjelmien täytäntöönpanosta eikä valvontatoimiin sovelleta vakioituja tarkistuslistoja. Lopuksi voidaan todeta, että jälkitarkastuksia toimitetaan niin vähän, että ne eivät riittävällä tavalla edesauta saamaan varmuutta siitä, onko maksujen virhetaso olennainen.

| 3.64 | Vaikka kyseiset kaksi ohjelmaa eivät sisällöllisesti olekaan täysin vertailukelpoisia (hävittäminen/seuranta), niiden sisäiset valvonta-, raportointi- ja tarkastusmenettelyt on tarkoitus yhdenmukaistaa niin pitkälle kuin mahdollista. On muistettava, että rahoituspäätösten käynnistäjät ja eläinlääkintäviranomaiset ovat erittäin kokeneita ja toimivat suoraan ylempien tahojen valvonnassa.

  Koska vuonna 2009 oli pulaa henkilöstöstä ja koska etusija oli annettava hätärahaston ennakkotarkastuksille, voitiin tehdä vain pieni määrä jälkitarkastuksia. Koska jälkitarkastuksia tehdään kahden vuoden välein, yli 35 prosentille maksetusta määrästä saatiin kuitenkin tehtyä jälkitarkastus. Komissio korostaa, että kaikki nämä osatekijät (johdon arvio koko sisäisen valvonnan järjestelmästä, tarkastustulokset, edellisen vuoden varaumien seuranta ja edellisten vuosien tarkastuksiin perustuvat toimintasuunnitelmat sekä edelleenvaltuutetuilta tulojen ja menojen hyväksyjiltä saadut varmuutta koskevat lausumat) antavat yhdessä kohtuullisen varmuuden menojen laillisuudesta. |
| --- | --- |

3.64

Koska vuonna 2009 oli pulaa henkilöstöstä ja koska etusija oli annettava hätärahaston ennakkotarkastuksille, voitiin tehdä vain pieni määrä jälkitarkastuksia. Koska jälkitarkastuksia tehdään kahden vuoden välein, yli 35 prosentille maksetusta määrästä saatiin kuitenkin tehtyä jälkitarkastus. Komissio korostaa, että kaikki nämä osatekijät (johdon arvio koko sisäisen valvonnan järjestelmästä, tarkastustulokset, edellisen vuoden varaumien seuranta ja edellisten vuosien tarkastuksiin perustuvat toimintasuunnitelmat sekä edelleenvaltuutetuilta tulojen ja menojen hyväksyjiltä saadut varmuutta koskevat lausumat) antavat yhdessä kohtuullisen varmuuden menojen laillisuudesta.

KOMISSION JOHDON ANTAMIEN TIETOJEN LUOTETTAVUUS

| 3.65 | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission johdon antamat tiedot, erityisesti pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat seuraavien komission pääosastojen osalta: maatalous ja maaseudun kehittäminen, ympäristöasiat, meri- ja kalastusasiat sekä terveys- ja kuluttaja-asiat. Yhteenveto tarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 3.3
  . |
| --- | --- |

3.65

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission johdon antamat tiedot, erityisesti pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat seuraavien komission pääosastojen osalta: maatalous ja maaseudun kehittäminen, ympäristöasiat, meri- ja kalastusasiat sekä terveys- ja kuluttaja-asiat. Yhteenveto tarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 3.3
  .

| 3.66 | Maatalouden pääosaston pääjohtaja totesi vuotuisessa toimintakertomuksessaan, että ei ole näyttöä suurista ongelmista, jotka heikentäisivät hänen saamaansa varmuutta. Hän viittasi pääosastonsa toimittamista tarkastuksista saatuihin tuloksiin ja jäsenvaltioiden paikalla tekemistä tarkastuksista saatuihin tuloksiin ja teki sen johtopäätöksen, että suorien tukien, markkinaintervention ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta jäännösvirhetaso oli alle kaksi prosenttia. |
| --- | --- |

3.66

Maatalouden pääosaston pääjohtaja totesi vuotuisessa toimintakertomuksessaan, että ei ole näyttöä suurista ongelmista, jotka heikentäisivät hänen saamaansa varmuutta. Hän viittasi pääosastonsa toimittamista tarkastuksista saatuihin tuloksiin ja jäsenvaltioiden paikalla tekemistä tarkastuksista saatuihin tuloksiin ja teki sen johtopäätöksen, että suorien tukien, markkinaintervention ja maaseudun kehittämistoimenpiteiden osalta jäännösvirhetaso oli alle kaksi prosenttia.

| 3.66 | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus on laadittu komission sisäisten ohjeiden mukaisesti, ja niissä annetaan oikea arvio varainhoidosta maatalousmenojen laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta, kuten komissio perustelee vastauksissaan 3.67–3.69 kohtaan.

  Maaseudun kehittämistoimien toimintalinjaa 2 koskeva varauma perustuu komission suuntaviivoihin, joiden mukaan olennaisuus on arvioitava EU:n tasolla jokaisen toimintoperusteisen budjetoinnin toiminnon osalta erikseen. Siltä osin kuin on kyse Kreikkaa koskevan varauman poistamisesta, ks. komission vastaus 3.69 kohtaan.


  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessa mainitaan, että jäännösvirhetaso jäi maatalousmenoissa alle 2 prosentin, kun taas maaseuturahastossa tämä raja hieman ylittyi. |
| --- | --- |

3.66

Maaseudun kehittämistoimien toimintalinjaa 2 koskeva varauma perustuu komission suuntaviivoihin, joiden mukaan olennaisuus on arvioitava EU:n tasolla jokaisen toimintoperusteisen budjetoinnin toiminnon osalta erikseen. Siltä osin kuin on kyse Kreikkaa koskevan varauman poistamisesta, ks. komission vastaus 3.69 kohtaan.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessa mainitaan, että jäännösvirhetaso jäi maatalousmenoissa alle 2 prosentin, kun taas maaseuturahastossa tämä raja hieman ylittyi.

| 3.67 | Tilintarkastustuomioistuin ei kannata maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston lähestymistapaa, joka rajaa jäännösvirheen käsitteen paikalla tehtyjen tarkastusten aikana todettuihin poikkeamiin. Lähestymistavassa ei oteta huomioon seuraavista syistä johtuvia jäännösvirheitä: ristiintarkastukset on tehty virheellisten tietokantojen perusteella tai poikkeamien seuranta ei ole ollut asianmukaista. Tilintarkastustuomioistuin soveltaa integroitua lähestymistapaa, joka kattaa kaikkien tapahtumien osalta jäännösvirheen molemmat osa-alueet. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti usean tapahtuman osalta, että hallinnollisilla tarkastuksilla virheitä ei havaittu. Hallinnollisissa tarkastuksissa esiintyville puutteille saadaan vahvistus myös yhdennettyjä hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tuloksista. Lisäksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastus paljasti, että jäsenvaltioiden paikalla tekemien tarkastusten laadusta saadaan vain rajallinen varmuus. |
| --- | --- |

3.67

Tilintarkastustuomioistuin ei kannata maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston lähestymistapaa, joka rajaa jäännösvirheen käsitteen paikalla tehtyjen tarkastusten aikana todettuihin poikkeamiin. Lähestymistavassa ei oteta huomioon seuraavista syistä johtuvia jäännösvirheitä: ristiintarkastukset on tehty virheellisten tietokantojen perusteella tai poikkeamien seuranta ei ole ollut asianmukaista. Tilintarkastustuomioistuin soveltaa integroitua lähestymistapaa, joka kattaa kaikkien tapahtumien osalta jäännösvirheen molemmat osa-alueet. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti usean tapahtuman osalta, että hallinnollisilla tarkastuksilla virheitä ei havaittu. Hallinnollisissa tarkastuksissa esiintyville puutteille saadaan vahvistus myös yhdennettyjä hallinto- ja valvontajärjestelmiä koskevan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tuloksista. Lisäksi tilintarkastustuomioistuimen tarkastus paljasti, että jäsenvaltioiden paikalla tekemien tarkastusten laadusta saadaan vain rajallinen varmuus.

| 3.67 | Asiaa koskevien EU:n sääntöjen mukaan jäsenvaltioiden on tehtävä hallinnolliset tarkastukset kaikille vastaanottamilleen tukihakemuksille. Periaatteessa maksuissa ei tarkastuksen jälkeen pitäisi enää olla sellaisia virheitä, jotka tällaisissa tarkastuksissa pystytään havaitsemaan. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston lähestymistapa, joka perustuu jäännösvirhetason määrittämiseen satunnaisotannalla valittujen tarkastusten tuloksista, on siis lähtökohtaisesti oikea.

  Komissio on tietoinen siitä, että jos hallinnolliset tarkastukset tai paikalla toimitettavat tarkastukset ovat puutteellisia, virhetaso saatetaan jäsenvaltioiden toimittamissa valvontatilastoissa arvioida liian alhaiseksi. Tämän riskin poistamiseksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on lisännyt virhetasoihin 25 prosentin turvamarginaalin. |
| --- | --- |

3.67

Komissio on tietoinen siitä, että jos hallinnolliset tarkastukset tai paikalla toimitettavat tarkastukset ovat puutteellisia, virhetaso saatetaan jäsenvaltioiden toimittamissa valvontatilastoissa arvioida liian alhaiseksi. Tämän riskin poistamiseksi maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto on lisännyt virhetasoihin 25 prosentin turvamarginaalin.

| 3.68 | Maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa esitetään varauma, joka koskee yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään liittyviä menoja Bulgariassa ja Romaniassa. Kyseiset varaumat ovat yhdenmukaisia tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2008 toimittamasta järjestelmätarkastuksesta saatujen tulosten kanssa, joten tilintarkastustuomioistuin toistaa aiemmin esittämänsä huomautuksen, jonka mukaan oli ennenaikaista poistaa Kreikan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskeva pitkään voimassa ollut varauma. |
| --- | --- |

3.68

Maatalouden pääosaston pääjohtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa esitetään varauma, joka koskee yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään liittyviä menoja Bulgariassa ja Romaniassa. Kyseiset varaumat ovat yhdenmukaisia tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2008 toimittamasta järjestelmätarkastuksesta saatujen tulosten kanssa, joten tilintarkastustuomioistuin toistaa aiemmin esittämänsä huomautuksen, jonka mukaan oli ennenaikaista poistaa Kreikan yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskeva pitkään voimassa ollut varauma.

| 3.68 | Varauma, joka koski yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämätöntä täytäntöönpanoa Kreikassa, perustui komissioon kohdistuvaan suureen maineriskiin eikä niinkään EU:n talousarviolle aiheutuvaan taloudelliseen riskiin, joka oli jo katettu asianmukaisesti Kreikalta sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä edellytetyillä rahoitusoikaisuilla. Kun Kreikka oli vienyt päätökseen toimintasuunnitelmansa puutteiden korjaamiseksi vuoden 2008 loppuun mennessä, maineriski poistui, joten varauman poistaminen oli täysin perusteltua. Lisäksi aiempien vuosien puutteista aiheutuva taloudellinen riski pystytään kattamaan asianmukaisesti sääntöjenmukaisuuden tarkastuksilla, joissa EU:n rahoituksen ulkopuolelle on tähän mennessä jätetty tai ollaan jättämässä noin 866 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

3.68

| 3.69 | Ympäristöasioiden ja meri- ja kalastusasioiden pääosastojen pääjohtajien vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään varaumia, jotka ovat yhdenmukaisia tilintarkastustuomioistuimen aiemmin tekemien havaintojen kanssa. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pääjohtajan vuotuiseen toimintakertomukseen ei sisälly varaumia, mutta varauma olisi pitänyt tehdä seuraavista syistä: elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta koskevaan toimintaan liittyy virheitä eivätkä tarkastukset ole riittävän kattavia. |
| --- | --- |

3.69

Ympäristöasioiden ja meri- ja kalastusasioiden pääosastojen pääjohtajien vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään varaumia, jotka ovat yhdenmukaisia tilintarkastustuomioistuimen aiemmin tekemien havaintojen kanssa. Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston pääjohtajan vuotuiseen toimintakertomukseen ei sisälly varaumia, mutta varauma olisi pitänyt tehdä seuraavista syistä: elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta koskevaan toimintaan liittyy virheitä eivätkä tarkastukset ole riittävän kattavia.

| 3.69 | Lisähenkilöstön ja tiettyjä tarkastuksia ulkoistamalla vapautetun lisäkapasiteetin avulla merkittävä osuus vuonna 2010 maksettavasta kokonaismäärästä on tarkastettu tai saadaan ennen pitkää tarkastettua. Ennakkotarkastuksia tehdään lähes 40 prosentille tästä määrästä. Lisäksi yli 35 prosentille tästä määrästä toimitetaan jälkitarkastus. Kattavuus on näin ollen erittäin hyvä. |
| --- | --- |

3.69

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 3.70 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso oli olennainen maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmän maksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta. |
| --- | --- |

3.70

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso oli olennainen maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmän maksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta.

| 3.70 | Komissio katsoo, että viime vuosina 2 prosentin tuntumassa pysytellyt virhetaso vahvistaa arvion edellisten vuosien myönteisestä yleiskehityksestä.

  EU:n talousarvioon kohdistuva riski katetaan sääntöjenmukaisuutta koskevilla tarkastuksilla asianmukaisesti. |
| --- | --- |

3.70

EU:n talousarvioon kohdistuva riski katetaan sääntöjenmukaisuutta koskevilla tarkastuksilla asianmukaisesti.

| 3.71 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että yleisesti ottaen maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmillä kyettiin varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuus enintään osittain vaikuttavasti. |
| --- | --- |

3.71

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että yleisesti ottaen maatalouden ja luonnonvarojen toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmillä kyettiin varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuus enintään osittain vaikuttavasti.

| 3.72 | Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän osalta tilintarkastustuomioistuin toteaa, että erityisesti kolmessa kahdeksasta tarkastetusta maksajavirastosta on tehtävä huomattavia parannuksia (ks. kohta 3.33). |
| --- | --- |

3.72

Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän osalta tilintarkastustuomioistuin toteaa, että erityisesti kolmessa kahdeksasta tarkastetusta maksajavirastosta on tehtävä huomattavia parannuksia (ks. kohta 3.33).

| 3.71–3.72 | Komissio katsoo, että – kuten tilintarkastustuomioistuin on aikaisemmissa vuosikertomuksissaan todennut vuodesta 2005 lähtien – yhdennetyllä hallinto- ja valvontajärjestelmällä pystytään yleensä tehokkaasti rajoittamaan virheiden tai sääntöjenvastaisten menojen riskiä edellyttäen, että järjestelmää sovelletaan asianmukaisesti (ks. myös komission vastaus 3.32 ja 3.33 kohtaan).

  Komissio havaitsi, että Bulgarian ja Romanian yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli merkittäviä puutteita maksatusvuotena 2008. Sen seurauksena nämä kaksi jäsenvaltiota laativat vuonna 2009 toimintasuunnitelmat, joiden toteuttamista komissio on seurannut tiiviisti. Koska toimintasuunnitelmat on määrä saada päätökseen vasta vuonna 2011 ja koska tiettyjen toimien täytäntöönpano on jo viivästynyt, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessa esitetään näiden maiden yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskeva varauma, joka perustuu komissioon kohdistuvaan maineriskiin.


  Muiden jäsenvaltioiden yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli joitakin puutteita, mutta ne ovat vähäisempiä eivätkä tee järjestelmistä tehottomia vaan pikemminkin kehityskelpoisia. Niiden korjaamiseksi on jo aloitettu tai ollaan aloittamassa toimia.


  Kaikkia näitä puutteita seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyissä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että EU:n talousarvioon kohdistuva riski on katettu asianmukaisesti.


  LPIS-järjestelmään kirjattuja tietoja on jatkuvasti tarpeen päivittää, koska sekä tekniset mahdollisuudet että tilanne kentällä muuttuvat jatkuvasti. Lisäksi jäsenvaltioilla on nykyisin lakisääteinen velvollisuus tehdä vuosittain laatuarvio LPIS-järjestelmistään. Arvion tulokset kertovat, onko järjestelmää tarpeen uudistaa. |
| --- | --- |

3.71–3.72

Komissio havaitsi, että Bulgarian ja Romanian yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli merkittäviä puutteita maksatusvuotena 2008. Sen seurauksena nämä kaksi jäsenvaltiota laativat vuonna 2009 toimintasuunnitelmat, joiden toteuttamista komissio on seurannut tiiviisti. Koska toimintasuunnitelmat on määrä saada päätökseen vasta vuonna 2011 ja koska tiettyjen toimien täytäntöönpano on jo viivästynyt, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessa esitetään näiden maiden yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskeva varauma, joka perustuu komissioon kohdistuvaan maineriskiin.

Muiden jäsenvaltioiden yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli joitakin puutteita, mutta ne ovat vähäisempiä eivätkä tee järjestelmistä tehottomia vaan pikemminkin kehityskelpoisia. Niiden korjaamiseksi on jo aloitettu tai ollaan aloittamassa toimia.

Kaikkia näitä puutteita seurataan sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyissä, joiden tarkoituksena on varmistaa, että EU:n talousarvioon kohdistuva riski on katettu asianmukaisesti.

LPIS-järjestelmään kirjattuja tietoja on jatkuvasti tarpeen päivittää, koska sekä tekniset mahdollisuudet että tilanne kentällä muuttuvat jatkuvasti. Lisäksi jäsenvaltioilla on nykyisin lakisääteinen velvollisuus tehdä vuosittain laatuarvio LPIS-järjestelmistään. Arvion tulokset kertovat, onko järjestelmää tarpeen uudistaa.

| 3.73 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että havaitut järjestelmäpuutteet korjataan. Tilatukijärjestelmän ja yhtenäisen pinta-alatuen osalta pikaisia korjaavia toimia vaativat ennen kaikkea seuraavat puutteet: |
| --- | --- |

3.73

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että havaitut järjestelmäpuutteet korjataan. Tilatukijärjestelmän ja yhtenäisen pinta-alatuen osalta pikaisia korjaavia toimia vaativat ennen kaikkea seuraavat puutteet:

3.73

| a) | Olisi korjattava järjestelmäpuutteet, jotka johtavat virhetapauksiin, joissa ilmoitetaan tukeen oikeuttamatonta maata, ala ilmoitetaan liian suurena tai joissa tukioikeuksia ei ole määritetty oikein. Tähän päästäisiin parantamalla LPIS-järjestelmään kirjattujen tietojen luotettavuutta ja kattavuutta (järjestelmässä olisi esim. oltava uusimmat ortokuvat). |
| --- | --- |

a)

Olisi korjattava järjestelmäpuutteet, jotka johtavat virhetapauksiin, joissa ilmoitetaan tukeen oikeuttamatonta maata, ala ilmoitetaan liian suurena tai joissa tukioikeuksia ei ole määritetty oikein. Tähän päästäisiin parantamalla LPIS-järjestelmään kirjattujen tietojen luotettavuutta ja kattavuutta (järjestelmässä olisi esim. oltava uusimmat ortokuvat).

| a) | Komissio suunnittelee jatkuvasti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimia, joilla LPIS-GIS-järjestelmän luotettavuutta voitaisiin parantaa. Jäsenvaltioiden on maksatusvuodesta 2010 alkaen laadittava vuosittain LPIS-GIS-järjestelmistään laatuarviointi ennalta määriteltyjen menettelyjen mukaisesti sekä raportoitava sen tuloksista ja tarvittaessa tilanteen parantamiseksi suunnittelemistaan toimenpiteistä komissiolle. |
| --- | --- |

a)

| b) | Olisi varmistettava, että kaikissa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokannoissa esitetään luotettava ja täydellinen kirjausketju kaikista tehdyistä muutoksista. |
| --- | --- |

b)

Olisi varmistettava, että kaikissa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tietokannoissa esitetään luotettava ja täydellinen kirjausketju kaikista tehdyistä muutoksista.

| b) | Asetuksen (EY) N:o 885/2006 liitteessä I edellytetään jo nyt yhtenä hyväksymiskriteerinä, että käytössä on kirjausketju. Todentamisviranomaiset tarkastavat vuosittain näiden kriteerien täyttymisen. |
| --- | --- |

b)

| c) | Sääntöjä olisi edelleen selkiytettävä ja tiukennettava siten, että EU:n suoraa tukea ei makseta hakijoille, jotka eivät ole käyttäneet maata viljelyyn eivätkä säilyttäneet maata maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa. |
| --- | --- |

c)

Sääntöjä olisi edelleen selkiytettävä ja tiukennettava siten, että EU:n suoraa tukea ei makseta hakijoille, jotka eivät ole käyttäneet maata viljelyyn eivätkä säilyttäneet maata maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa.

| c) | Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema viljelijän määritelmää koskeva ongelma ratkaistiin jo YMP:n kokonaisarvioinnin yhteydessä antamalla jäsenvaltioille mahdollisuus päättää, että suoria tukia ei myönnetä sellaisille luonnollisille henkilöille tai oikeushenkilöille, joiden pääliiketoimintaan ei kuulu maataloustoiminnan harjoittaminen tai joiden maataloustoiminta on vain vähäinen osa koko taloudellisesta toiminnasta (asetuksen (EY) N:o 73/2009 28 artiklan 2 kohta).

  Tätä kysymystä voidaan pohtia lisää vuoden 2013 jälkeisessä maatalouspolitiikan uudistuksessa. Tarpeettoman monimutkaisia sääntöjä on kuitenkin syytä välttää. Niiden seurauksena valvontajärjestelmästä tulisi erittäin monimutkainen ja kallis toteuttaa. Tällainen järjestelmä ei myöskään vastaisi komission yksinkertaistamispyrkimyksiä. |
| --- | --- |

c)

Tätä kysymystä voidaan pohtia lisää vuoden 2013 jälkeisessä maatalouspolitiikan uudistuksessa. Tarpeettoman monimutkaisia sääntöjä on kuitenkin syytä välttää. Niiden seurauksena valvontajärjestelmästä tulisi erittäin monimutkainen ja kallis toteuttaa. Tällainen järjestelmä ei myöskään vastaisi komission yksinkertaistamispyrkimyksiä.

| d) | Nurmilaitumille olisi asetettava EU:n tasolla vuotuiset ylläpitoa koskevat vähimmäisvaatimukset, joiden täytyttyä laitumille voidaan saada EU:n suoraa tukea. |
| --- | --- |

d)

Nurmilaitumille olisi asetettava EU:n tasolla vuotuiset ylläpitoa koskevat vähimmäisvaatimukset, joiden täytyttyä laitumille voidaan saada EU:n suoraa tukea.

| d) | Nykyinen järjestelmä muodostaa yhteisen lainsäädäntökehyksen, jossa jäsenvaltiot vastaavat ylläpitoa koskevien vähimmäisvaatimusten määrittelystä hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten mukaisesti. Tällä tavalla pystytään huomioimaan EU:n maatalousalueiden ja -käytäntöjen moninaisuus. |
| --- | --- |

d)

| 3.74 | Tilintarkastustuomioistuin toistaa niin ikään, että sääntöjä ja ehtoja on pyrittävä edelleen yksinkertaistamaan maaseudun kehittämisen osalta. |
| --- | --- |

3.74

Tilintarkastustuomioistuin toistaa niin ikään, että sääntöjä ja ehtoja on pyrittävä edelleen yksinkertaistamaan maaseudun kehittämisen osalta.

| 3.74 | Ohjelmakauden 2007–2013 osalta komissio on jo yksinkertaistanut toimintaa yhteisessä maatalouspolitiikassa, johon maaseudun kehittäminenkin sisältyy. Toiminnan rationalisointia jatketaan tulevaisuudessa. Pelkällä toiminnan yksinkertaistamisella ei kuitenkaan tietyillä maaseudun kehittämisen osa-alueilla pystytä vähentämään virheiden osuutta alle tilintarkastustuomioistuimen asettaman kahden prosentin raja-arvon ilman, että toiminnan tavoitteet vaarantuvat. Sen vuoksi komissio on esittänyt maaseuturahaston menoissa hyväksyttävälle virheriskille 2–5 prosentin vaihteluväliä. Suunnilleen vaihteluvälin keskelle sijoittuvaa virheosuutta pidettäisiin hyväksyttävänä ja perusteltuna. Hyväksyttävän tason ylittyessä virheitä pyritään vähentämään lisäämällä valvontaa ja puuttumalla virheiden tärkeimpiin syihin. |
| --- | --- |

3.74

| 3.75 | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että todentamisviranomaisilta edellytettyä työtä koskevia komission suuntaviivoja on tarkistettava niiden luonteen, kattavuuden ja raportointivelvoitteiden sekä erityisesti jäsenvaltioiden valvonta- ja tarkastustilastojen hyväksymisen osalta. |
| --- | --- |

3.75

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin katsoo, että todentamisviranomaisilta edellytettyä työtä koskevia komission suuntaviivoja on tarkistettava niiden luonteen, kattavuuden ja raportointivelvoitteiden sekä erityisesti jäsenvaltioiden valvonta- ja tarkastustilastojen hyväksymisen osalta.

| 3.75 | Komissio pitää yleistä rakennetta ja raportointivaatimuksia asianmukaisina ja katsoo niiden soveltuvan perustaksi etenkin tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevalle päätökselle (ks. 3.54 kohta). Vuodeksi 2010 laaditut tarkistetut suuntaviivat esiteltiin maatalousrahastokomitean kokouksessa 18. kesäkuuta 2010. Suuntaviivojen muutokset koskevat ainoastaan raportointimenettelyjä, eivätkä ne vaikuta todentamisviranomaisilta edellytettyyn työhön.

  Valvonta- ja tarkastustilastoihin liittyvän työn osalta komissio on hiljattain ehdottanut järjestelmää, jonka avulla jäsenvaltiot voivat vahvistaa yleistä toimintakehystä, jonka tarkoituksena on antaa kohtuullinen varmuus tapahtumien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisten edunsaajien tasolla. Tätä varten todentamisviranomaisten olisi mentävä työssään nykyisiä vaatimuksia pidemmälle valitsemalla kustakin menojen perusjoukosta edustava otos kyseisen maksajaviraston paikan päällä tarkastamia tapahtumia ja tarkastamalla ne kokonaan uudestaan. Kunkin tapauksen käsittely käytäisiin läpi tukihakemuksen vastaanottamisesta aina lopullisen maksun laskemiseen ja suorittamiseen asti. |
| --- | --- |

3.75

Valvonta- ja tarkastustilastoihin liittyvän työn osalta komissio on hiljattain ehdottanut järjestelmää, jonka avulla jäsenvaltiot voivat vahvistaa yleistä toimintakehystä, jonka tarkoituksena on antaa kohtuullinen varmuus tapahtumien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta lopullisten edunsaajien tasolla. Tätä varten todentamisviranomaisten olisi mentävä työssään nykyisiä vaatimuksia pidemmälle valitsemalla kustakin menojen perusjoukosta edustava otos kyseisen maksajaviraston paikan päällä tarkastamia tapahtumia ja tarkastamalla ne kokonaan uudestaan. Kunkin tapauksen käsittely käytäisiin läpi tukihakemuksen vastaanottamisesta aina lopullisen maksun laskemiseen ja suorittamiseen asti.

| 3.76 | Lopuksi asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa on ryhdyttävä vaikuttaviin toimenpiteisiin, joilla vältetään maksamasta tukeen oikeuttamattomia kalastushankemenoja. Kun kyseessä ovat sisäiset valvontatoimet, jotka koskevat eläintautien hävittämis- ja seurantaa koskevien ohjelmien yhteydessä jäsenvaltioille suoritettavia maksuja, komission yksiköiden tehtävät on eriytettävä selkeästi toisistaan ja on kehitettävä asianmukaiset viralliset valvontamenettelyt. |
| --- | --- |

3.76

Lopuksi asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa on ryhdyttävä vaikuttaviin toimenpiteisiin, joilla vältetään maksamasta tukeen oikeuttamattomia kalastushankemenoja. Kun kyseessä ovat sisäiset valvontatoimet, jotka koskevat eläintautien hävittämis- ja seurantaa koskevien ohjelmien yhteydessä jäsenvaltioille suoritettavia maksuja, komission yksiköiden tehtävät on eriytettävä selkeästi toisistaan ja on kehitettävä asianmukaiset viralliset valvontamenettelyt.

| 3.76 | Komissio toteutti ohjelmakaudella 2000–2006 kaikki tarvittavat toimenpiteet tukeen oikeuttamattomien määrien oikaisemiseksi. Tilejä päätettäessä varmistetaan, että kaikki tukeen oikeuttamattomat määrät on vähennetty viimeisestä maksatushakemuksesta.

  Euroopan kalatalousrahastossa valvontaympäristöä on vahvistettu järjestelmien tehokasta toimintaa koskevilla uusilla säännöksillä, jotta voitaisiin ehkäistä ja oikaista tukeen oikeuttamattomia menoja. Komissio valvoo toimintaa tarkastamalla, onko jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisten työ luotettavaa. Koska menoja hallinnoidaan yhdessä, vastuu kentällä toimitettavista tarkastuksista kuuluu jäsenvaltioille. Edellä kuvaillulla valvontaympäristöllä taataan, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön luotettavat ja tehokkaat hallinto- ja valvontajärjestelmät tukeen oikeuttamattomien menojen ehkäisemiseksi ja oikaisemiseksi.


  Lisäksi meriasioiden ja kalastuksen pääosasto julkaisee yhteistyössä muiden rakennerahastoista vastaavien pääosastojen kanssa säännöllisesti ohjeita yhteiseen etuun liittyvistä aiheista nykyisin käytössä olevien hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.76

Euroopan kalatalousrahastossa valvontaympäristöä on vahvistettu järjestelmien tehokasta toimintaa koskevilla uusilla säännöksillä, jotta voitaisiin ehkäistä ja oikaista tukeen oikeuttamattomia menoja. Komissio valvoo toimintaa tarkastamalla, onko jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisten työ luotettavaa. Koska menoja hallinnoidaan yhdessä, vastuu kentällä toimitettavista tarkastuksista kuuluu jäsenvaltioille. Edellä kuvaillulla valvontaympäristöllä taataan, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön luotettavat ja tehokkaat hallinto- ja valvontajärjestelmät tukeen oikeuttamattomien menojen ehkäisemiseksi ja oikaisemiseksi.

Lisäksi meriasioiden ja kalastuksen pääosasto julkaisee yhteistyössä muiden rakennerahastoista vastaavien pääosastojen kanssa säännöllisesti ohjeita yhteiseen etuun liittyvistä aiheista nykyisin käytössä olevien hallinto- ja valvontajärjestelmien vaikuttavuuden parantamiseksi.

| 3.77 | Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 3.4
  . |
| --- | --- |

3.77

Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 3.4
  .

| 3.77 | Ks. komission vastaukset liitteessä 3.4. |
| --- | --- |

3.77

---

(1)  Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 39 artikla.

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1290/2005, annettu 21 päivänä kesäkuuta 2005, yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta (EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1).

(3)  Lukuun ottamatta tiettyjä yhteisrahoitettuja toimenpiteitä, kuten menekinedistämistoimenpiteet ja kouluhedelmäjärjestelmä.

(4)  Kansalliset viranomaiset laskivat kunkin viljelijän tukioikeuksien määrän ja arvon käyttäen yhtä EU:n lainsäädännössä vahvistetuista malleista. Perusvaihtoehdossa viljelijälle myönnetään tukioikeuksia aiempien lukujen pohjalta eli viitekaudella 2000–2002 saadun tuen ja viljellyn alan keskiarvon perusteella. Alueellisessa mallissa alueen kaikilla tukioikeuksilla on sama kiinteämääräinen arvo ja viljelijälle myönnetään tukioikeus jokaista ensimmäisenä soveltamisvuonna ilmoitettua tukikelpoista hehtaaria kohden. Yhdistelmämallissa yhdistetään perusvaihtoehto ja kiinteämääräinen tuki, ja jos on kyse dynaamisesta mallista, perusvaihtoehdon osuus pienenee joka vuosi, kunnes järjestelmästä tulee pääasiallisesti kiinteämääräinen järjestelmä.

(5)  Neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16) 137 artiklan mukaisesti viljelijöille ennen 1 päivää tammikuuta 2009 jaettuja tukioikeuksia pidetään laillisina ja sääntöjenmukaisina 1 päivästä tammikuuta 2010 paitsi tapauksissa, joissa tukioikeudet on jaettu viljelijöille sellaisten hakemusten perusteella, joissa on asiavirheitä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa viljelijä ei kohtuudella ole voinut todeta virhettä.

(6)  Bulgaria, Kypros, Latvia, Liettua, Puola, Romania, Slovakia, Tšekin tasavalta, Unkari ja Viro.

(7)  Määrä pitää sisällään edellistä ohjelmakautta ja liiittymistä valmistelevia välineitä koskevia menoja.

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 74/2009 (EUVL L 30, 31.1.2009, s. 100).

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 473/2009 (EUVL L 144, 9.6.2009, s. 3).

(10)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

(11)  Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 liitteessä IV tarkoitettuja hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksia sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa. Kyseisen asetuksen liitteessä III tarkoitetut lakisääteiset hoitovaatimukset ovat kuitenkin pakollisia ainoastaan EU-15-maissa. EU-10-maissa lakisääteiset hoitovaatimukset otetaan vaiheittain käyttöön vuosina 2009–2013 ja EU-2-maissa vuosina 2012–2014.

(12)  Komission asetuksen (EY) N:o 796/2004 (EUVL L 141, 30.4.2004, s. 18) 66 ja 67 artiklan mukaisesti laiminlyöntitapauksessa vähennysten taso voi noudattamatta jätettyjen lakisääteisten hoitovaatimusten tai hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten kohdalla vaihdella 1–5 prosentin välillä ja voi johtaa siihen, että tuki evätään kokonaan, jos noudattamatta jättäminen on ollut tahallista.

(13)  Ks. asetuksen (EY) N:o 1782/2003 1 artikla ja 2 artiklan a ja c alakohta.

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 614/2007 (EUVL L 149, 9.6.2007, s. 1).

(15)  Uudella ohjelmakaudella (2007–2013) kalatalouden ohjauksen rahoitusväline (KOR) on korvattu Euroopan kalatalousrahastolla – neuvoston asetus (EY) N:o 1198/2006 (EUVL L 223, 15.8.2006, s. 1).

(16)  Euroopan kalatalousrahaston kohdalla maksettiin pyynnöstä toinen seitsemän prosentin ennakkomaksu neuvoston asetuksen (EY) N:o 744/2008 (EUVL L 202, 31.7.2008, s. 1) mukaisesti.

(17)  Lisätalousarvio nro 10, jonka Euroopan parlamentti hyväksyi 16. joulukuuta 2009.

(18)  Budjettikohta 05 04 05 01: vuonna 2009 maksujen kokonaismäärä oli 8 209,4 miljoonaa euroa. Alustavassa talousarviossa maksumäärärahoja oli käytettävissä 9 135,3 miljoonaa euroa ja vuodelta 2008 oli siirretty vielä 774,9 miljoonaa euroa.

(19)  Tarkastuslausumaa varten poimitussa otoksessa oli maataloustukirahaston osalta 56 maksajavirastoa ja maaseuturahaston osalta seitsemän. Kolmen maksajaviraston (kaksi/maataloustukirahasto ja yksi/maaseuturahasto) kohdalla todentamisviranomaiset eivät toimittaneet kertomusta eivätkä todistusta ajoissa ja näin ollen tarkastusta ei toimitettu. Samasta syystä komissio jätti näiden kolmen maksajaviraston tilit tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen ulkopuolelle.

(20)  Vuonna 2008 vastaava luku oli 66 (32 prosenttia).

(21)  Vuonna 2008 vastaava luku oli 45 (68 prosenttia).

(22)  Yksi otokseen poimittu tapahtuma kuului komission asetuksen (EY) N:o 885/2006 (EUVL L 171, 23.6.2006, s. 90) 11 artiklassa tarkoitetun sääntöjenmukaisuuden tarkastamista koskevan menettelyn piiriin ja siksi lopullista arviointia ei tarkastusta toimitettaessa ollut mahdollista tehdä.

(23)  Vuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessaan (kohta 5.17) tilintarkastustuomioistuin raportoi yhtenäisen pinta-alatuen maksuista edunsaajille, joilla ei ollut oikeutta tukeen ja jotka eivät vastanneet määritelmää viljelijästä, sillä he eivät harjoittaneet minkäänlaista maataloustoimintaa. Tämä esitettiin esimerkkinä tapauksesta, jossa kunnille suoritettiin yhtenäisen pinta-alan tuen maksuja yhteiskäytössä olevasta nurmilaitumesta, jota paikalliset viljelijät käyttivät eläinten laiduntamiseen.

(24)  Asetus (EY) N:o 1782/2003, 44 artiklan 1 ja 3 kohta.

(25)  Asetus (EY) N:o 73/2009 ja asetus (EY) N:o 796/2004.

(26)  Komission asetus (EY) N:o 1975/2006, annettu 7 päivänä joulukuuta 2006, neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä maaseudun kehittämisen tukitoimenpiteitä koskevien tarkastusmenettelyjen ja täydentävien ehtojen täytäntöönpanon osalta (EUVL L 368, 23.12.2006, s. 74).

(27)  Asetuksen (EY) N:o 1975/2006 11 artikla ja asetuksen (EY) N:o 796/2004 24 artikla.

(28)  Hallinnollisia tarkastuksia koskevat yksityiskohtaiset vaatimukset on ohjelmakauden 2007–2013 maaseudun kehittämistä koskevien toimenpiteiden osalta esitetty asetuksessa (EY) N:o 1975/2006.

(29)  Asetus (EY) N:o 1975/2006, 12 artikla, ja asetus (EY) N:o 796/2004, 26 artikla.

(30)  Asetus (EY) N:o 1290/2005.

(31)  Kansallisten viranomaisten hallinnollisista virheistä johtuvat aiheettomasti suoritetut maksut eivät kuulu EU-rahoituksen piiriin.

(32)  Komission päätös 2009/367/EY (EUVL L 111, 5.5.2009, s. 44).

(33)  Maatalouden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2009, s. 60.

(34)  Kuukausittain maataloustukirahaston kohdalla ja neljännesvuosittain maaseuturahaston kohdalla.

(35)  Asetus (EY) N:o 1290/2005, 31 artikla.

(36)  Budjettikohta 17 04 01 01.

(37)  Ks. komission vastaus tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2008 vuosikertomuksen 5.17 kohtaan.

(38)  Hallintomenoja koskevaa tarkastusta käsitellään yhdeksännessä luvussa.

Lähde: Varainhoitovuotta 2009 koskeva tilinpäätös.

LIITE 3.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – MAATALOUS JA LUONNONVARAT

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Maataloustukirahasto | Maaseudun kehittäminen | Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto, ympäristöasioiden pääosasto, meri- ja kalastusasioiden pääosasto | Yhteensä |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| Tapahtumien yhteismäärä (josta): | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| | ennakkomaksuja | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | väli-/loppumaksuja | 148 | 80 | 13 | 241 | 204 | 196 |
| TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä | 76 % | {113} | 69 % | {55} | 54 % | {7} | 73 % | {175} | 68 % | 69 % |
| Tapahtumissa esiintyi virheitä | 24 % | {35} | 31 % | {25} | 46 % | {6} | 27 % | {66} | 32 % | 31 % |
| VIRHEELLISIÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Analyysi virhetyypeittäin |
| Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti | 31 % | {11} | 36 % | {9} | 67 % | {4} | 36 % | {24} | 32 % | 36 % |
| Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | 69 % | {24} | 64 % | {16} | 33 % | {2} | 64 % | {42} | 68 % | 64 % |
| Virheet liittyvät: | tukikelpoisuuteen | 13 % | {3} | 13 % | {2} | 100 % | {2} | 17 % | {7} | 20 % | 36 % |
| tosiasiallisuuteen | 0 % | {0} | 6 % | {1} | 0 % | {0} | 2 % | {1} | 2 % | 3 % |
| oikeellisuuteen | 87 % | {21} | 81 % | {13} | 0 % | {0} | 81 % | {34} | 78 % | 61 % |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| Todennäköisin virhetaso: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % – 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Maataloustukirahasto

Maaseudun kehittäminen

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto, ympäristöasioiden pääosasto, meri- ja kalastusasioiden pääosasto

Yhteensä

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä (josta):

148

80

13

241

204

196

ennakkomaksuja

0

0

0

0

0

0

väli-/loppumaksuja

148

80

13

241

204

196

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä

76 %

{113}

69 %

{55}

54 %

{7}

73 %

{175}

68 %

69 %

Tapahtumissa esiintyi virheitä

24 %

{35}

31 %

{25}

46 %

{6}

27 %

{66}

32 %

31 %

VIRHEELLISIÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Analyysi virhetyypeittäin

Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti

31 %

{11}

36 %

{9}

67 %

{4}

36 %

{24}

32 %

36 %

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

69 %

{24}

64 %

{16}

33 %

{2}

64 %

{42}

68 %

64 %

Virheet liittyvät:

tukikelpoisuuteen

13 %

{3}

13 %

{2}

100 %

{2}

17 %

{7}

20 %

36 %

tosiasiallisuuteen

0 %

{0}

6 %

{1}

0 %

{0}

2 %

{1}

2 %

3 %

oikeellisuuteen

87 %

{21}

81 %

{13}

0 %

{0}

81 %

{34}

78 %

61 %

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Todennäköisin virhetaso:

< 2 %

X

2 % – 5 %

X

X

> 5 %

LIITE 3.2

JÄRJESTELMÄTARKASTUSTEN TULOKSET – MAATALOUS JA LUONNONVARAT

Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio – maataloustukirahasto

| Jäsenvaltio


  (maksajavirasto) | Järjestelmä | Yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään liittyvät menot


  (miljoonaa euroa) | Maksujen oikeellisuuden sekä tietokantojen laadun varmistavat hallinnolliset menettelyt ja valvontatoimet | Paikalla toimitettavan tarkastuksen metodologia, valinta, tarkastuksen toimittaminen, laadunvalvonta ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten / täydentävien ehtojen täytäntöönpano ja valvonta | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liettua | Yhtenäinen pinta-alatuki | 183,5 | 2 | | | |
| Latvia | Yhtenäinen pinta-alatuki | 69,5 | | | | |
| Slovakia | Yhtenäinen pinta-alatuki | 179,7 | 1, 2, 4, 5 | A, B, C | a | |
| Kypros | Yhtenäinen pinta-alatuki | 24,6 | 1, 2, 3, 4, 7, 8 | A, D | | |
| Italia (AGREA) | Tilatukijärjestelmä | 409,0 | 6, 7, 9 | A | b, c | |
| Malta | Tilatukijärjestelmä | 2,7 | 3, 4, 5, 7, 10 | A | | |
| Kreikka | Tilatukijärjestelmä | 2 077,1 | 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12 | A, E, F, D | b, d | |
| Espanja (Baskimaa) | Tilatukijärjestelmä | 30,0 | 1, 5, 6, 7, 13 | | | |

Jäsenvaltio

(maksajavirasto)

Järjestelmä

Yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään liittyvät menot

(miljoonaa euroa)

Maksujen oikeellisuuden sekä tietokantojen laadun varmistavat hallinnolliset menettelyt ja valvontatoimet

Paikalla toimitettavan tarkastuksen metodologia, valinta, tarkastuksen toimittaminen, laadunvalvonta ja yksittäisistä tuloksista raportointi

Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten / täydentävien ehtojen täytäntöönpano ja valvonta

Yleisarvio

Liettua

Yhtenäinen pinta-alatuki

183,5

2

Latvia

Yhtenäinen pinta-alatuki

69,5

Slovakia

Yhtenäinen pinta-alatuki

179,7

1, 2, 4, 5

A, B, C

a

Kypros

Yhtenäinen pinta-alatuki

24,6

1, 2, 3, 4, 7, 8

A, D

Italia (AGREA)

Tilatukijärjestelmä

409,0

6, 7, 9

A

b, c

Malta

Tilatukijärjestelmä

2,7

3, 4, 5, 7, 10

A

Kreikka

Tilatukijärjestelmä

2 077,1

2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 12

A, E, F, D

b, d

Espanja (Baskimaa)

Tilatukijärjestelmä

30,0

1, 5, 6, 7, 13

Värikoodien merkitys

| | Vaikuttava |
| --- | --- |
| | Osittain vaikuttava |
| | Ei vaikuttava |

Vaikuttava

Osittain vaikuttava

Ei vaikuttava

| 1 | Tukeen oikeuttamattomia tekijöitä ei suljettu tuen ulkopuolelle/tukikelpoisia alueita ilmoitetaan liian suurina LPIS-järjestelmässä |
| --- | --- |
| 2 | Riittämätön kirjausketju |
| 3 | Hakemusten rekisteröintimenettely ei ole täysin luotettava |
| 4 | Tukikelpoisia alueita ei ole päivitetty LPIS-järjestelmässä uusien ortokuvien ja/tai satelliittikuvien perusteella |
| 5 | Ei (taannehtivia) ristiintarkastuksia päivitettyjen viitelohkotietojen perusteella |
| 6 | Puutteita määritettäessä tukikelpoista alaa, kun kyseessä on monivuotinen laidun ja yhteislaidun |
| 7 | Seuraamuksia ei ole sovellettu asianmukaisesti |
| 8 | Yhtenäisen pinta-alatuen enimmäismäärä ylitettiin noin 1,44 prosentilla eikä vähennyskerrointa sovellettu |
| 9 | Tilatukimaksuja suoritettiin ennen kuin havaitut poikkeamat oli korjattu |
| 10 | EU:n lainsäädännön vastaisesti erityisoikeuksia myönnettiin viljelijöille, joilla oli käytössä tukikelpoisia hehtaareja tilatukijärjestelmän käyttöönottovuonna |
| 11 | LPIS-GIS-järjestelmän perustaminen viivästyi huomattavasti, mikä heikensi ristiintarkastusten laatua |
| 12 | Viiden prosentin hyväksyttävyysrajaa sovellettiin aiheetta hallinnollisissa ristiintarkastuksissa |
| 13 | Kansalliseen varantoon luovutettavien tukioikeuksien määrittämistä koskevilta hallinnollisilta menettelyiltä puuttuu oikeusperusta |

1

Tukeen oikeuttamattomia tekijöitä ei suljettu tuen ulkopuolelle/tukikelpoisia alueita ilmoitetaan liian suurina LPIS-järjestelmässä

2

Riittämätön kirjausketju

3

Hakemusten rekisteröintimenettely ei ole täysin luotettava

4

Tukikelpoisia alueita ei ole päivitetty LPIS-järjestelmässä uusien ortokuvien ja/tai satelliittikuvien perusteella

5

Ei (taannehtivia) ristiintarkastuksia päivitettyjen viitelohkotietojen perusteella

6

Puutteita määritettäessä tukikelpoista alaa, kun kyseessä on monivuotinen laidun ja yhteislaidun

7

Seuraamuksia ei ole sovellettu asianmukaisesti

8

Yhtenäisen pinta-alatuen enimmäismäärä ylitettiin noin 1,44 prosentilla eikä vähennyskerrointa sovellettu

9

Tilatukimaksuja suoritettiin ennen kuin havaitut poikkeamat oli korjattu

10

EU:n lainsäädännön vastaisesti erityisoikeuksia myönnettiin viljelijöille, joilla oli käytössä tukikelpoisia hehtaareja tilatukijärjestelmän käyttöönottovuonna

11

LPIS-GIS-järjestelmän perustaminen viivästyi huomattavasti, mikä heikensi ristiintarkastusten laatua

12

Viiden prosentin hyväksyttävyysrajaa sovellettiin aiheetta hallinnollisissa ristiintarkastuksissa

13

Kansalliseen varantoon luovutettavien tukioikeuksien määrittämistä koskevilta hallinnollisilta menettelyiltä puuttuu oikeusperusta

| A | Mittauksessa sallittuja poikkeamia ei sovelleta oikein / ei sovelleta lainkaan |
| --- | --- |
| B | Tietoja ei ole saatavilla tukivuotta 2008 koskevista valvonta- ja tarkastuskertomuksista |
| C | Alojen ylijäämiä ja alijäämiä ei kompensoitu viljelykasviryhmän sisällä |
| D | Tilintarkastustuomioistuimen paikalla toimittamat tarkastukset osoittivat suuria materiaalisia eroja |
| E | Huonoa laidunmaata ilmoittaneita edunsaajia ei ole tarkastettu |
| F | Paikalla tehdyt tarkastukset havaittiin laadultaan riittämättömiksi ja täten niistä saadut tulokset eivät ole luotettavia |

A

Mittauksessa sallittuja poikkeamia ei sovelleta oikein / ei sovelleta lainkaan

B

Tietoja ei ole saatavilla tukivuotta 2008 koskevista valvonta- ja tarkastuskertomuksista

C

Alojen ylijäämiä ja alijäämiä ei kompensoitu viljelykasviryhmän sisällä

D

Tilintarkastustuomioistuimen paikalla toimittamat tarkastukset osoittivat suuria materiaalisia eroja

E

Huonoa laidunmaata ilmoittaneita edunsaajia ei ole tarkastettu

F

Paikalla tehdyt tarkastukset havaittiin laadultaan riittämättömiksi ja täten niistä saadut tulokset eivät ole luotettavia

| a | Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksia koskevista tarkastuksista laaditut tarkastuskertomukset eivät olleet kattavia / eivät sisältäneet riittävän yksityiskohtaisia tietoja |
| --- | --- |
| b | Nurmilaidunta tai huonoa laidunmaata koskevat kansalliset hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset eivät olleet riittäviä |
| c | Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta koskevat tarkastukset tehdään pelkästään kaukokartoituksen perusteella |
| d | Täydentäviä ehtoja koskevia seuraamuksia sovellettiin väärin |

a

Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksia koskevista tarkastuksista laaditut tarkastuskertomukset eivät olleet kattavia / eivät sisältäneet riittävän yksityiskohtaisia tietoja

b

Nurmilaidunta tai huonoa laidunmaata koskevat kansalliset hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimukset eivät olleet riittäviä

c

Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusta koskevat tarkastukset tehdään pelkästään kaukokartoituksen perusteella

d

Täydentäviä ehtoja koskevia seuraamuksia sovellettiin väärin

Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio – Maaseudun kehittäminen

| Jäsenvaltio


  (maksajavirasto) | Rahasto | Maksujen oikeellisuuden sekä tietokantojen laadun varmistavat hallinnolliset menettelyt ja valvontatoimet | Paikalla toimitettavan tarkastuksen metodologia, valinta, tarkastuksen toimittaminen, laadunvalvonta ja yksittäisistä tuloksista raportointi | Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten/täydentävien ehtojen täytäntöönpano ja valvonta | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Itävalta | Maaseuturahasto | | | | |
| Bulgaria | Maaseuturahasto | | | | |
| Tšekin tasavalta | Maaseuturahasto | | | | |
| Saksa (Baijeri) | Maaseuturahasto | | | | |
| Ranska | Maaseuturahasto | | | | |
| Kreikka | Maaseuturahasto | | | | |
| Romania | Sapard | | | e. t. | |
| Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti) | Maaseuturahasto | | | | |

Jäsenvaltio

(maksajavirasto)

Rahasto

Maksujen oikeellisuuden sekä tietokantojen laadun varmistavat hallinnolliset menettelyt ja valvontatoimet

Paikalla toimitettavan tarkastuksen metodologia, valinta, tarkastuksen toimittaminen, laadunvalvonta ja yksittäisistä tuloksista raportointi

Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten/täydentävien ehtojen täytäntöönpano ja valvonta

Yleisarvio

Itävalta

Maaseuturahasto

Bulgaria

Maaseuturahasto

Tšekin tasavalta

Maaseuturahasto

Saksa (Baijeri)

Maaseuturahasto

Ranska

Maaseuturahasto

Kreikka

Maaseuturahasto

Romania

Sapard

e. t.

Yhdistynyt kuningaskunta (Englanti)

Maaseuturahasto

Valvontajärjestelmien yleisarvio

| Yleisarvio | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Yleisarvio

2009

2008

2007

Värikoodien merkitys

| | Vaikuttava |
| --- | --- |
| | Osittain vaikuttava |
| | Ei vaikuttava |
| e. t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Vaikuttava

Osittain vaikuttava

Ei vaikuttava

e. t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

LIITE 3.3

KOMISSION JOHDON ANTAMIA TIETOJA KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET – MAATALOUS JA LUONNONVARAT

| Keskeiset pääosastot | Pääjohtajan antama lausuma
   (1) | Esitetyt varaumat | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Yleisarvio luotettavuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maatalouden pääosasto | Varaumia esitetty | Vakavia puutteita yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä Bulgariassa ja Romaniassa.
  Maaseudun kehittämistoimenpiteiden tavoitelinjaan 2 (ympäristön ja maaseudun parantaminen) liittyvät menot ohjelmakaudella 2007–2013. | Vuoden 2009 tarkastuslausumaan liittyvässä tilintarkastustuomioistuimen järjestelmätarkastuksessa saatiin vahvistus siitä, että Kreikassa yhdennetyllä hallinto- ja valvontajärjestelmällä ei vieläkään kyetä vaikuttavasti varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuutta; toisin sanoen erityisesti nurmilaitumen osalta LPIS-järjestelmään kirjatut tukioikeustasot eivät ole luotettavia (ks. kohta 3.38), hakemustietokannassa havaittiin vakavia jäljitysketjuun liittyviä puutteita (ks. kohta 3.40) ja paikalla tehdyt tarkastukset eivät ole kattavuudeltaan eivätkä laadultaan riittäviä (ks. kohta 3.46). Lisäksi komissio toteaa vuotta 2009 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan, että Kreikan maksajaviraston saama hyväksyntä kattaa ainoastaan maaseuturahaston toimet tukivuodesta 2010 alkaen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näissä olosuhteissa Kreikkaa koskevaa varaumaa ei olisi pitänyt poistaa.
  Varauma perustuu jäsenvaltioiden vuonna 2008 paikalla tekemistä tarkastuksista tuloksena saatuihin virhetasoihin. Virhetasot vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Pääjohtaja ei selitä, miksi hänen varaumansa koskee kaikkia tapahtumia Euroopan unionissa eikä ainoastaan niiden jäsenvaltioiden tapahtumia, joissa virhetaso oli vuonna 2008 erityisen korkea. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin on yleisesti ottaen samaa mieltä siitä, että sääntöjenvastaisuudet ovat todennäköisempiä tavoitelinjan 2 tapahtumissa kuin muiden tavoitelinjojen tapahtumissa. | B |
| Ympäristöasioiden pääosasto | Varaumia esitetty | Avustuksia saavien edunsaajien ilmoittamien menojen tukikelpoisuus. | Varauma on yhdenmukainen tilintarkastustuomioistuimen aiemmin tekemien havaintojen kanssa. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että ympäristöasioiden pääosasto laski ”virhetasonsa” tavanomaisesta poikkeavalla tavalla (riskianalyysin perusteella). |
| Meri- ja kalastusasioiden pääosasto | Varaumia esitetty | Yksilöityjen toimintaohjelmien ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen hallinto- ja valvontajärjestelmät (Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Espanja ja Ranska).
  Syrjäisimpien alueiden tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä aiheutuneiden lisäkustannusten korvaamista koskevien, jäsenvaltioille suoritettujen maksujen tukikelpoisuus. | Varaumat perustuvat pääosaston tekemään tarkastustyöhön. Varaumat ovat tilintarkastustuomioistuimen tekemien havaintojen mukaisia. |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto | Ei varaumia | e. t. | Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto katsoo, että jäännösvirhe olisi olennainen, jos sen taloudellinen vaikutus tilinpäätökseen olisi yli 2 prosenttia terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston vuotuisesta talousarviosta. Budjettipääosaston mukaan huomioon pitäisi kuitenkin ottaa ainoastaan vastaavaa toimintoa koskeva talousarvio (toimintoperusteinen budjetointi). Kun otetaan huomioon vuotta 2009 koskevien jälkitarkastusten tulokset ja se, että havaittujen virheiden korkea taso ylittää olennaisuusrajan (6 prosenttia) toistuvasti, varauma olisi pitänyt esittää elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta koskevasta toiminnasta (toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisesti), koska sen virhetaso oli 6,9 prosenttia. |
| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |

Keskeiset pääosastot

Pääjohtajan antama lausuma
   (1)

Esitetyt varaumat

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Yleisarvio luotettavuudesta

Maatalouden pääosasto

Varaumia esitetty

Vakavia puutteita yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä Bulgariassa ja Romaniassa.

Maaseudun kehittämistoimenpiteiden tavoitelinjaan 2 (ympäristön ja maaseudun parantaminen) liittyvät menot ohjelmakaudella 2007–2013.

Vuoden 2009 tarkastuslausumaan liittyvässä tilintarkastustuomioistuimen järjestelmätarkastuksessa saatiin vahvistus siitä, että Kreikassa yhdennetyllä hallinto- ja valvontajärjestelmällä ei vieläkään kyetä vaikuttavasti varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuutta; toisin sanoen erityisesti nurmilaitumen osalta LPIS-järjestelmään kirjatut tukioikeustasot eivät ole luotettavia (ks. kohta 3.38), hakemustietokannassa havaittiin vakavia jäljitysketjuun liittyviä puutteita (ks. kohta 3.40) ja paikalla tehdyt tarkastukset eivät ole kattavuudeltaan eivätkä laadultaan riittäviä (ks. kohta 3.46). Lisäksi komissio toteaa vuotta 2009 koskevassa vuotuisessa toimintakertomuksessaan, että Kreikan maksajaviraston saama hyväksyntä kattaa ainoastaan maaseuturahaston toimet tukivuodesta 2010 alkaen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että näissä olosuhteissa Kreikkaa koskevaa varaumaa ei olisi pitänyt poistaa.

Varauma perustuu jäsenvaltioiden vuonna 2008 paikalla tekemistä tarkastuksista tuloksena saatuihin virhetasoihin. Virhetasot vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen. Pääjohtaja ei selitä, miksi hänen varaumansa koskee kaikkia tapahtumia Euroopan unionissa eikä ainoastaan niiden jäsenvaltioiden tapahtumia, joissa virhetaso oli vuonna 2008 erityisen korkea. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin on yleisesti ottaen samaa mieltä siitä, että sääntöjenvastaisuudet ovat todennäköisempiä tavoitelinjan 2 tapahtumissa kuin muiden tavoitelinjojen tapahtumissa.

B

Ympäristöasioiden pääosasto

Varaumia esitetty

Avustuksia saavien edunsaajien ilmoittamien menojen tukikelpoisuus.

Varauma on yhdenmukainen tilintarkastustuomioistuimen aiemmin tekemien havaintojen kanssa. Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että ympäristöasioiden pääosasto laski ”virhetasonsa” tavanomaisesta poikkeavalla tavalla (riskianalyysin perusteella).

Meri- ja kalastusasioiden pääosasto

Varaumia esitetty

Yksilöityjen toimintaohjelmien ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen hallinto- ja valvontajärjestelmät (Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Espanja ja Ranska).

Syrjäisimpien alueiden tiettyjen kalastustuotteiden kaupan pitämisessä aiheutuneiden lisäkustannusten korvaamista koskevien, jäsenvaltioille suoritettujen maksujen tukikelpoisuus.

Varaumat perustuvat pääosaston tekemään tarkastustyöhön. Varaumat ovat tilintarkastustuomioistuimen tekemien havaintojen mukaisia.

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto

Ei varaumia

e. t.

Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto katsoo, että jäännösvirhe olisi olennainen, jos sen taloudellinen vaikutus tilinpäätökseen olisi yli 2 prosenttia terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston vuotuisesta talousarviosta. Budjettipääosaston mukaan huomioon pitäisi kuitenkin ottaa ainoastaan vastaavaa toimintoa koskeva talousarvio (toimintoperusteinen budjetointi). Kun otetaan huomioon vuotta 2009 koskevien jälkitarkastusten tulokset ja se, että havaittujen virheiden korkea taso ylittää olennaisuusrajan (6 prosenttia) toistuvasti, varauma olisi pitänyt esittää elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta koskevasta toiminnasta (toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisesti), koska sen virhetaso oli 6,9 prosenttia.

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  Pääjohtaja ilmoittaa lausumassaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet toimien sääntöjenmukaisuudesta.

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

LIITE 3.4

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA – MAATALOUS JA LUONNONVARAT

| Pääosasto | Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Maaseudun kehittäminen |
| Maatalous | Korkotuet: käytössä olevilla menettelyillä ei voida varmistua siitä, että kirjausketju olisi riittävä, joten lopullisten edunsaajien saamien EU-tukien maksamisen sääntöjenmukaisuutta ei voida näyttää toteen (Ranska) (kohta 5.15 (1)). | Komission mukaan Ranska on ottanut käyttöön uuden hallinnollisen järjestelmän, joka vuodesta 2008 alkaen tekee helpommaksi jäljittää lainan pankilta lopulliselle edunsaajalle. Todentamisviranomainen tarkasti kaikki vuonna 2009 suoritetut maksut pankeille, jotka tarjosivat alennettua korkotasoa. Todentamisviranomainen havaitsi maksut asianmukaisiksi, mutta pani merkille, että uudella järjestelmällä ei edelleenkään varmistettu kaikkien pankin laskujen mukaisten yksittäisten lainojen täydellistä jäljitettävyyttä. Komissio ryhtyi asian osalta jatkotoimiin ja toimitti erityistarkastuksia Ranskassa. | Vuonna 2009 oli edelleen vaikea muodostaa yhteyttä pankin tiettynä aikana myöntämien korkovähennysten määrää koskevan pankin laskun ja lopullisille edunsaajille myönnettyjen yksittäisten lainojen välillä. | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: Komissio katsoo oman tarkastuksensa perusteella, että kirjausketju on katkeamaton. |
| Maaseudun kehittäminen |
| Maatalous | Maaseudun kehittämisen alalla on edelleen yksinkertaistettava sääntöjä ja ehtoja (kohta 5.66 (2)). | Neuvosto ja komissio ryhtyivät vuonna 2009 toimenpiteisiin. Neuvostossa tämä tarkoitti sitä, että 16 jäsenvaltiota toimitti konkreettisia ehdotuksia, joiden tarkoituksena oli yksinkertaistaa yhteisen maatalouspolitiikan eri osa-alueita. Tietyt ehdotukset koskivat täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen ja tarkastusten yksinkertaistamista, ja niin ollen ne olivat relevantteja maaseudun kehittämisen kannalta. Komission yksiköt kävivät läpi ehdotukset ja aikoivat esittää neuvostolle vuonna 2010 asianmukaisia tarkistuksia nykyisiin sääntöihin. Neuvosto ilmaisi 14.–16. joulukuuta 2009 pitämässään kokouksessa olevansa tyytyväinen siihen, että komissio aikoo ryhtyä jatkotoimiin useiden ehdotusten kohdalla, ja kehotti komissiota esittämään ehdotetut tarkistukset ja jatkamaan työtään monissa meneillään olevissa yksinkertaistamista koskevissa hankkeissa. | Vuonna 2009 toteutetut toimet osoittavat, että huomiota kiinnitettiin siihen, että tiettyjä maaseudun kehittämistoimenpiteitä koskevia sääntöjä ja ehtoja oli tarpeen yksinkertaistaa. Maaseudun kehittämisen menoista määrätään myös kansallisilla säännöillä, joten tillintarkastustuomioistuin – aivan kuten neuvostokin vastuuvapaudesta varainhoitovuodelta 2008 antamassaan suosituksessa – muistuttaa, että yksinkertaistamista olisi saatava aikaan myös kansallisella tasolla. | Ks. komission vastaus 3.74 kohtaan. |
| Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä |
| Maatalous | Kreikka

  Tilintarkastustuomioistuin on jo useina vuosina ottanut esille sen, että Kreikassa ongelmana on yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämätön täytäntöönpano. Kreikassa LPIS-järjestelmä on puutteellinen ja sisältää lohkojen viitemerkintöihin liittyviä virheitä. Lisäksi pantiin merkille, että hallinnollisissa ja paikalla tehdyissä tarkastuksissa esiintyy puutteita. | Vuoteen 2007 saakka maatalouden pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa esitettiin varauma Kreikan yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä. Vuonna 2008 komissio katsoi, että vuoden 2009 hakemusmenettelystä alkaen Kreikan yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sisältää kaikki tarvittavat osa-alueet ja on toimintakunnossa, joten varauma voidaan poistaa. | Vuoden 2009 tarkastuslausumaan liittyvän tarkastuksen yhteydessä tilintarkastustuomioistuimen järjestelmätarkastuksessa saatiin vahvistus siitä, että Kreikan yhdennetyllä hallinto- ja valvontajärjestelmällä ei vieläkään kyetty varmistamaan vaikuttavasti maksujen sääntöjenmukaisuutta; toisin sanoen Kreikan LPIS/GIS-järjestelmä ei ole vieläkään täysin toimintakunnossa, hakemustietokantaa heikentää kirjausketjun epäluotettavuus ja paikalla tehdyt tarkastukset eivät ole kattavuudeltaan ja laadultaan riittäviä (kohdat 3.37, 3.39 ja 3.45 (3)).
  Maatalouden pääosaston vuonna 2009 toimittamassa OPEKEPE-viraston hyväksymistä koskevassa tarkastuksessa kävi ilmi, että maataloustukirahaston varainhoidossa on vakavia puutteita (maatalouden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2009, A.1.3, s. 29).
  Komission ja jäsenvaltioiden toteuttamien toimien tuloksia ei voida vielä arvioida. Toimintasuunnitelmat on tarkoitus saada valmiiksi vasta vuodeksi 2011 ja yksittäisten toimien täytäntöönpano on jo viivästynyt (maatalouden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2009).
  Komission ja jäsenvaltioiden toteuttamien toimien tuloksia ei voida vielä arvioida.
  Tukivuoden 2008 osalta LPIS-järjestelmässä havaittiin puutteita Kreikassa, Kyproksella, Liettuassa, Italiassa ja Espanjassa (kohdat 3.37 ja 3.38 (3))
  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen puutteita seuraamusten soveltamista hallinnoivassa järjestelmässä.
  Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että havaitut järjestelmäpuutteet korjataan. | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: Komissio myöntää, että Kreikan yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä oli aiemmin ongelmia, mutta käytössä oleva uusi LPIS-GIS-järjestelmä on vähentänyt riskiä maksatusvuodesta 2009 lähtien.


  Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston OPEKEPE-virastossa vuonna 2009 tekemässä hyväksymiskriteereitä koskevassa tarkastuksessa havaitsemat vakavat puutteet liittyivät pikemminkin maaseuturahastoon kuin maataloustukirahastoon. Niiden vuoksi OPEKEPE on hyväksytty maksajavirastoksi ainoastaan maaseuturahaston toimenpiteisiin, joiden osalta se on ottanut käyttöön asianmukaisen valvontajärjestelmän ja -menettelyt.


  Komissio havaitsi, että Bulgarian ja Romanian yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli merkittäviä puutteita maksatusvuotena 2008. Sen seurauksena nämä kaksi jäsenvaltiota laativat vuonna 2009 toimintasuunnitelmat, joiden toteuttamista komissio on seurannut tiiviisti. Koska nämä toimintasuunnitelmat on määrä saada päätökseen vasta vuonna 2011 ja koska komissio on jo todennut viivästyksiä, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto esitti vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessaan näiden maiden yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevan varauman, joka perustuu maineriskiin.


  Muiden jäsenvaltioiden yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli joitakin puutteita, mutta ne ovat vähäisempiä eivätkä tee järjestelmistä tehottomia vaan pikemminkin kehityskelpoisia. Niiden korjaamiseksi on jo aloitettu tai ollaan aloittamassa toimia. Näitä jäsenvaltioita varten on laadittu toimintasuunnitelmat, ja edellisinä vuosina havaitut ongelmat on korjattu tai niiden korjaaminen edistynyt riittävästi.


  Kreikan, Italian, Espanjan ja Portugalin osalta hallinnollisten tarkastusten puutteita seurataan käynnissä olevissa sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyissä. |
| Muut jäsenvaltiot

  Järjestelmän keskeisten osien soveltamisessa havaittiin merkittäviä puutteita Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Skotlannissa), Bulgariassa ja Romaniassa. Täten tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisissä jäsenvaltioissa yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä ei ole vaikuttava, kun tarkoituksena on varmistaa maksujen sääntöjenmukaisuus (kohta 5.32 (2)). | Bulgaria ja Romania ovat laatineet puutteiden korjaamiseksi toimintasuunnitelmat, jotka komissio hyväksyi vuonna 2009.
  Komissio katsoo, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaitulla puutteella on erittäin vähäinen vaikutus järjestelmään.
  Komissio seuraa raportoituja tapauksia säännönmukaisuuden tarkastamista koskevien menettelyjen yhteydessä. |
| LPIS-järjestelmä

  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kahden jäsenvaltion (Bulgaria ja Yhdistynyt kuningaskunta) LPIS-järjestelmissä suuria puutteita, jotka vähentävät huomattavasti hallinnollisten ristiintarkastusten tehokkuutta. Eräässä toisessa jäsenvaltiossa (Espanjassa) tukeen oikeuttamattomille aloille (osittain metsän peittämälle ja/tai vuoristoiselle laitumelle) suoritettavat maksut hyväksyttiin käytössä olleiden suurten kertoimien vuoksi (kohta 5.36 (2)).
  Lisäksi eräissä maissa LPIS (GIS) -järjestelmän graafinen taso sisältää vanhentuneita ilmakuvia (kohdan 5.30 alakohdat b ja c (1)).
  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että yhdessä jäsenvaltiossa (Puolassa) ortokuviin perustuvien maksujen kohdalla ei ollut asianmukaisia ylärajoja. | Komissio muutti asetusta (EY) N:o 1122/2009 (muutos asetuksessa (EU) N:o 146/2010) siten, että jäsenvaltioiden on arvioitava vuosittain LPIS-järjestelmänsä laatua ja laadittava tarvittaessa toimintasuunnitelma, jonka avulla havaitut puutteet korjataan (maatalouden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2009, s. 48)
  Komissio seuraa raportoituja tapauksia säännönmukaisuuden tarkastamista koskevien menettelyjen yhteydessä. |
| Hallinnolliset tarkastukset

  Varainhoitovuoden 2007 tarkastuslausumaa varten tehtävän tarkastuksen yhteydessä havaittiin puutteita suorien tuotantoon sidottujen maksujen hallinnollisissa tarkastuksissa Kreikassa, Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa: hakemuksia koskevia tietoja oli tallennettu virheellisesti, samalle lohkolle oli maksettu tukia monista keskenään yhteensopimattomista tukijärjestelmistä eikä rangaistuksia ja seuraamuksia ollut sovellettu oikein, minkä vuoksi maksuja suoritettiin liian suurina (kohdan 5.27 alakohta a (1)) | Komissio seuraa raportoituja tapauksia säännönmukaisuuden tarkastamista koskevien menettelyjen yhteydessä. |
| Tilatukijärjestelmä |
| Maatalous | Tarkastuksessa havaittiin, että tukioikeuksien laskemisessa oli järjestelmällisiä puutteita (kohdat 5.22–5.26 (1), 5.38 (2)).
  Tilintarkastustuomioistuimen toistamien tarkastusten yhteydessä havaittiin paikalla tehtyjen tarkastusten laadussa useita erityisiä puutteita sekä yksilöitiin sellaisia viljelyaloja tai lohkoja, jotka eivät olleet tukikelpoisia ja jotka kansallisten tarkastajien olisi pitänyt jättää tuen ulkopuolelle (Kreikka, Italia, Espanja ja Portugali) (kohta 5.28 (1)). | Komissio seuraa raportoituja tapauksia säännönmukaisuuden tarkastamista koskevien menettelyjen yhteydessä. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa käy edelleen ilmi puutteita tukioikeuksien laskemisessa ja tarkastuksissa (kohdat 3.40, 3.41, 3.44 ja 3.45 (3)). | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: komissio seuraa puutteita sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä. |
| Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus |
| Maatalous | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että viljelijä ja vaatimus maan säilyttämisestä maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa määritellään jäsenvaltioissa puutteellisesti. Puutteiden vuoksi tietyille edunsaajille maksetaan tilatukijärjestelmän tai yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukaista tukea, vaikka he eivät ole tehneet kyseiselle maalle mitään (kohta 5.49 (2)). | Asetuksen (EY) N:o 73/2009 28 artiklassa otettiin käyttöön säännös, jota jäsenvaltioiden ei ole pakko noudattaa: ne voivat jättää maksujärjestelmien ulkopuolelle sellaiset luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden maataloustoiminta on hyvin vähäistä. Toisaalta kuitenkin maan ylläpidon kannalta komissio on sitä mieltä, että nykyisellä järjestelmällä taataan riittävän hyvin se, että maata hoidetaan hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten mukaisesti (maatalouden pääosaston toimintakertomus vuodelta 2009). Näin ollen komissio ei suunnittele asiaan liittyviä lisätoimia. | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin ja vähimmäisylläpitoon liittyviä sääntöjä olisi tiukennettava (kohdan 3.73 alakohdat c ja d (3)). | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: ks. komission vastaus 3.73 kohtaan. |
| Ympäristöasiat | Ympäristötoimenpiteiden osalta todettiin, että pääasiallisesta rahastosta rahoitetut hankkeet (LIFE-hankkeet) sisälsivät tukeen oikeuttamattomia menoja (kohta 5.49 (1)). | Ympäristöasioiden pääosasto laati toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena oli parantaa avustuksia saaneiden edunsaajien vuonna 2008 ilmoittamien menojen tukikelpoisuutta. Lisäksi vuonna 2010 ollaan hyväksymässä edunsaajien valistamista ja ehkäiseviä toimia koskevaa toimintasuunnitelmaa. | Näiden toimintasuunnitelmien vaikutus on edelleen arvioitava, mutta ympäristöasioiden pääosasto on esittänyt varauman ilmoitetuista menoista, jotka eivät oikeuta tukeen. | Ympäristöasioiden pääosasto: Tilintarkastustuomioistuimen arvio perustuu vuonna 2009 laadittuihin tarkastuskertomuksiin. Työsuman pienentämiseksi toteutettujen toimien seurauksena vuonna 2009 saapui suuri määrä viivästyneitä kertomuksia, mikä lisää automaattisesti näennäistä raportointiviivettä. |
| Lisäksi tarkastusten päättämisessä oli yhä merkittäviä viipeitä. Tilanne kuitenkin parani vuonna 2007 (kohta 5.49 (1)). | Ympäristöasioiden pääosasto osoitti, että se on pyrkinyt lyhentämään viipeitä. | Tarkastuskertomusten kohdalla keskimääräinen viive on pidentynyt 191,6 päivästä (vuonna 2006) 230,5 päivään vuonna 2009 (laskettuna tarkastuskäyntipäivästä tarkastuskertomuksen päiväykseen). Tilintarkastustuomioistuimella on näyttöä siitä, että ympäristöasioiden pääosasto ei ole vielä onnistunut korjaamaan kyseistä puutetta. | Komissio luottaa siihen, että viive pienenee vuonna 2010; tänä vuonna toimitetuissa kertomuksissa viivettä on 116,56 päivää. |
| Meri- ja kalastus-asiat | Kalatalouden alalla asianmukaisten säännösten puuttuminen sekä se, että kalavarojen hoitoon tarvittavien tietojen keräämisestä aiheutuvat menot on dokumentoitu puutteellisesti, lisäävät sääntöjenvastaisesti suoritettujen maksujen riskiä (kohta 5.49 (1)). | Komissio totesi, että säännökset muutettaisiin vuonna 2008. Uusi oikeusperusta sisältäisi selkeät säännöt, ja sen pitäisi korjata tilintarkastus-tuomioistuimen esille ottamat puutteet. | Asetuksessa (EY) N:o 1078/2008, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2009, kuvataan tukikelpoisuus-kriteerit ja dokumentaatio, joka on toimitettava korvaushakemusten kanssa. Tästä huolimatta puutteita havaittiin kansallisten viranomaisten käyttöön ottamissa hallinto- ja valvontajärjestelmissä, ja komission tarkastuksissa havaittiin edelleen vuonna 2009 tukeen oikeuttamattomia menoja. | Meri- ja kalastusasioiden pääosasto: On totta, että kansallisten ohjelmien täytäntöönpanon hallinto- ja valvontajärjestelmissä todettiin tiedonkeruuseen liittyviä puutteita ja että ohjelmissa ilmeni tukeen oikeuttamattomia menoja. Kaikki näiden ohjelmien täytäntöönpanoa koskevat tarkastukset kuitenkin toimitettiin edellisen lainsäädäntökehyksen perusteella, jonka voimassaolo päättyi vuoden 2008 lopussa. Uuteen lainsäädäntökehykseen – myös komission asetukseen (EY) N:o 1078/2008 – perustuvat tarkastukset on tarkoitus toteuttaa ensi vuonna, toisin sanoen sen jälkeen, kun loppumaksut uuden lainsäädäntökehyksen ensimmäiseltä täytäntöönpanovuodelta on suoritettu. |
| Velvoitteita, jotka aiheutuivat kahdenvälisten kalastussopimusten uusimiseen liittyvistä erityistapauksista, ei ole katettu ajoissa sitomalla vastaavat määrärahat (kohta 5.49 (1)). | Komissio katsoi, että kalastussopimuksia varten voidaan sitoa talousarviomäärärahoja vasta sitten, kun on annettu oikeusperusta (neuvoston päätös ja/tai asetus). | Komissio panee parhaillaan täytäntöön toimintalinjaa, jonka mukaan pöytäkirjoja ja sopimuksia koskeva neuvottelumenettely voidaan aloittaa aikaisin, mikä mahdollistaa sen, että talousarviositoumus voidaan tehdä ennen oikeudellisen sitoumuksen voimaantuloa. | Komissio käynnistää uusien pöytäkirjojen neuvottelumenettelyn mahdollisimman pian, hyvissä ajoin ennen niiden voimassaolon päättymistä. Tähän vaikuttaa kuitenkin myös se, ovatko kolmannet valtiot valmiita aloittamaan neuvottelut varhaisessa vaiheessa. |
| Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineeseen (KOR) liittyviä tukeen oikeuttamattomia menoja (kohta 5.25 (2)). | Estääkseen tällaisten virheiden syntymisen komissio on ottanut käyttöön valvontastrategian ja suorittaa jälkitarkastuksia varmistuakseen siitä, että jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat tehokkaasti. | Vuonna 2009 komission havaitsema tukeen oikeuttamattomien kulujen olennainen taso antoi aihetta esittää varauman meri- ja kalastusasioiden pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa. | Komissio toteuttaa tilien päättämisen yhteydessä tarvittavat toimenpiteet tukeen oikeuttamattoman määrän vähentämiseksi lopullisesta menoselvityksestä ja viimeisestä maksatushakemuksesta, olivatpa nämä määrät havaittu komission tarkastuksissa, ulkoisissa tarkastuksissa tai muulla tavalla. |
| Terveys- ja kuluttaja-asiat | Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden alalla eläinlääkintätoimia oli rahoitettu ilman kaikkea tarvittavaa todentavaa aineistoa (kohta 5.49 (1)). | Komissio on uusien sopimusten osalta ottanut käyttöön lausekkeen, jossa todetaan, että rokotteiden tuottajan on todistettava, että rokotteet on lähetetty komission määrittämään paikkaan. | Komissio on toteuttanut korjaavia toimia. Kyseisten toimien vaikuttavuus on arvioitava. | |

Pääosasto

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

Maaseudun kehittäminen

Maatalous

Korkotuet: käytössä olevilla menettelyillä ei voida varmistua siitä, että kirjausketju olisi riittävä, joten lopullisten edunsaajien saamien EU-tukien maksamisen sääntöjenmukaisuutta ei voida näyttää toteen (Ranska) (kohta 5.15 (1)).

Komission mukaan Ranska on ottanut käyttöön uuden hallinnollisen järjestelmän, joka vuodesta 2008 alkaen tekee helpommaksi jäljittää lainan pankilta lopulliselle edunsaajalle. Todentamisviranomainen tarkasti kaikki vuonna 2009 suoritetut maksut pankeille, jotka tarjosivat alennettua korkotasoa. Todentamisviranomainen havaitsi maksut asianmukaisiksi, mutta pani merkille, että uudella järjestelmällä ei edelleenkään varmistettu kaikkien pankin laskujen mukaisten yksittäisten lainojen täydellistä jäljitettävyyttä. Komissio ryhtyi asian osalta jatkotoimiin ja toimitti erityistarkastuksia Ranskassa.

Vuonna 2009 oli edelleen vaikea muodostaa yhteyttä pankin tiettynä aikana myöntämien korkovähennysten määrää koskevan pankin laskun ja lopullisille edunsaajille myönnettyjen yksittäisten lainojen välillä.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: Komissio katsoo oman tarkastuksensa perusteella, että kirjausketju on katkeamaton.

Maaseudun kehittäminen

Maatalous

Maaseudun kehittämisen alalla on edelleen yksinkertaistettava sääntöjä ja ehtoja (kohta 5.66 (2)).

Neuvosto ja komissio ryhtyivät vuonna 2009 toimenpiteisiin. Neuvostossa tämä tarkoitti sitä, että 16 jäsenvaltiota toimitti konkreettisia ehdotuksia, joiden tarkoituksena oli yksinkertaistaa yhteisen maatalouspolitiikan eri osa-alueita. Tietyt ehdotukset koskivat täydentäviä ehtoja koskevien sääntöjen ja tarkastusten yksinkertaistamista, ja niin ollen ne olivat relevantteja maaseudun kehittämisen kannalta. Komission yksiköt kävivät läpi ehdotukset ja aikoivat esittää neuvostolle vuonna 2010 asianmukaisia tarkistuksia nykyisiin sääntöihin. Neuvosto ilmaisi 14.–16. joulukuuta 2009 pitämässään kokouksessa olevansa tyytyväinen siihen, että komissio aikoo ryhtyä jatkotoimiin useiden ehdotusten kohdalla, ja kehotti komissiota esittämään ehdotetut tarkistukset ja jatkamaan työtään monissa meneillään olevissa yksinkertaistamista koskevissa hankkeissa.

Vuonna 2009 toteutetut toimet osoittavat, että huomiota kiinnitettiin siihen, että tiettyjä maaseudun kehittämistoimenpiteitä koskevia sääntöjä ja ehtoja oli tarpeen yksinkertaistaa. Maaseudun kehittämisen menoista määrätään myös kansallisilla säännöillä, joten tillintarkastustuomioistuin – aivan kuten neuvostokin vastuuvapaudesta varainhoitovuodelta 2008 antamassaan suosituksessa – muistuttaa, että yksinkertaistamista olisi saatava aikaan myös kansallisella tasolla.

Ks. komission vastaus 3.74 kohtaan.

Yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä

Maatalous

Kreikka

Tilintarkastustuomioistuin on jo useina vuosina ottanut esille sen, että Kreikassa ongelmana on yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän riittämätön täytäntöönpano. Kreikassa LPIS-järjestelmä on puutteellinen ja sisältää lohkojen viitemerkintöihin liittyviä virheitä. Lisäksi pantiin merkille, että hallinnollisissa ja paikalla tehdyissä tarkastuksissa esiintyy puutteita.

Vuoteen 2007 saakka maatalouden pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa esitettiin varauma Kreikan yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä. Vuonna 2008 komissio katsoi, että vuoden 2009 hakemusmenettelystä alkaen Kreikan yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä sisältää kaikki tarvittavat osa-alueet ja on toimintakunnossa, joten varauma voidaan poistaa.

Vuoden 2009 tarkastuslausumaan liittyvän tarkastuksen yhteydessä tilintarkastustuomioistuimen järjestelmätarkastuksessa saatiin vahvistus siitä, että Kreikan yhdennetyllä hallinto- ja valvontajärjestelmällä ei vieläkään kyetty varmistamaan vaikuttavasti maksujen sääntöjenmukaisuutta; toisin sanoen Kreikan LPIS/GIS-järjestelmä ei ole vieläkään täysin toimintakunnossa, hakemustietokantaa heikentää kirjausketjun epäluotettavuus ja paikalla tehdyt tarkastukset eivät ole kattavuudeltaan ja laadultaan riittäviä (kohdat 3.37, 3.39 ja 3.45 (3)).

Maatalouden pääosaston vuonna 2009 toimittamassa OPEKEPE-viraston hyväksymistä koskevassa tarkastuksessa kävi ilmi, että maataloustukirahaston varainhoidossa on vakavia puutteita (maatalouden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2009, A.1.3, s. 29).

Komission ja jäsenvaltioiden toteuttamien toimien tuloksia ei voida vielä arvioida. Toimintasuunnitelmat on tarkoitus saada valmiiksi vasta vuodeksi 2011 ja yksittäisten toimien täytäntöönpano on jo viivästynyt (maatalouden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2009).

Komission ja jäsenvaltioiden toteuttamien toimien tuloksia ei voida vielä arvioida.

Tukivuoden 2008 osalta LPIS-järjestelmässä havaittiin puutteita Kreikassa, Kyproksella, Liettuassa, Italiassa ja Espanjassa (kohdat 3.37 ja 3.38 (3))

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi jälleen puutteita seuraamusten soveltamista hallinnoivassa järjestelmässä.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että havaitut järjestelmäpuutteet korjataan.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: Komissio myöntää, että Kreikan yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä oli aiemmin ongelmia, mutta käytössä oleva uusi LPIS-GIS-järjestelmä on vähentänyt riskiä maksatusvuodesta 2009 lähtien.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston OPEKEPE-virastossa vuonna 2009 tekemässä hyväksymiskriteereitä koskevassa tarkastuksessa havaitsemat vakavat puutteet liittyivät pikemminkin maaseuturahastoon kuin maataloustukirahastoon. Niiden vuoksi OPEKEPE on hyväksytty maksajavirastoksi ainoastaan maaseuturahaston toimenpiteisiin, joiden osalta se on ottanut käyttöön asianmukaisen valvontajärjestelmän ja -menettelyt.

Komissio havaitsi, että Bulgarian ja Romanian yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli merkittäviä puutteita maksatusvuotena 2008. Sen seurauksena nämä kaksi jäsenvaltiota laativat vuonna 2009 toimintasuunnitelmat, joiden toteuttamista komissio on seurannut tiiviisti. Koska nämä toimintasuunnitelmat on määrä saada päätökseen vasta vuonna 2011 ja koska komissio on jo todennut viivästyksiä, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto esitti vuotta 2009 koskevassa toimintakertomuksessaan näiden maiden yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevan varauman, joka perustuu maineriskiin.

Muiden jäsenvaltioiden yhdennetyissä hallinto- ja valvontajärjestelmissä oli joitakin puutteita, mutta ne ovat vähäisempiä eivätkä tee järjestelmistä tehottomia vaan pikemminkin kehityskelpoisia. Niiden korjaamiseksi on jo aloitettu tai ollaan aloittamassa toimia. Näitä jäsenvaltioita varten on laadittu toimintasuunnitelmat, ja edellisinä vuosina havaitut ongelmat on korjattu tai niiden korjaaminen edistynyt riittävästi.

Kreikan, Italian, Espanjan ja Portugalin osalta hallinnollisten tarkastusten puutteita seurataan käynnissä olevissa sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyissä.

Muut jäsenvaltiot

Järjestelmän keskeisten osien soveltamisessa havaittiin merkittäviä puutteita Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Skotlannissa), Bulgariassa ja Romaniassa. Täten tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kyseisissä jäsenvaltioissa yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä ei ole vaikuttava, kun tarkoituksena on varmistaa maksujen sääntöjenmukaisuus (kohta 5.32 (2)).

Bulgaria ja Romania ovat laatineet puutteiden korjaamiseksi toimintasuunnitelmat, jotka komissio hyväksyi vuonna 2009.

Komissio katsoo, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa havaitulla puutteella on erittäin vähäinen vaikutus järjestelmään.

Komissio seuraa raportoituja tapauksia säännönmukaisuuden tarkastamista koskevien menettelyjen yhteydessä.

LPIS-järjestelmä

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kahden jäsenvaltion (Bulgaria ja Yhdistynyt kuningaskunta) LPIS-järjestelmissä suuria puutteita, jotka vähentävät huomattavasti hallinnollisten ristiintarkastusten tehokkuutta. Eräässä toisessa jäsenvaltiossa (Espanjassa) tukeen oikeuttamattomille aloille (osittain metsän peittämälle ja/tai vuoristoiselle laitumelle) suoritettavat maksut hyväksyttiin käytössä olleiden suurten kertoimien vuoksi (kohta 5.36 (2)).

Lisäksi eräissä maissa LPIS (GIS) -järjestelmän graafinen taso sisältää vanhentuneita ilmakuvia (kohdan 5.30 alakohdat b ja c (1)).

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että yhdessä jäsenvaltiossa (Puolassa) ortokuviin perustuvien maksujen kohdalla ei ollut asianmukaisia ylärajoja.

Komissio muutti asetusta (EY) N:o 1122/2009 (muutos asetuksessa (EU) N:o 146/2010) siten, että jäsenvaltioiden on arvioitava vuosittain LPIS-järjestelmänsä laatua ja laadittava tarvittaessa toimintasuunnitelma, jonka avulla havaitut puutteet korjataan (maatalouden pääosaston vuotuinen toimintakertomus vuodelta 2009, s. 48)

Komissio seuraa raportoituja tapauksia säännönmukaisuuden tarkastamista koskevien menettelyjen yhteydessä.

Hallinnolliset tarkastukset

Varainhoitovuoden 2007 tarkastuslausumaa varten tehtävän tarkastuksen yhteydessä havaittiin puutteita suorien tuotantoon sidottujen maksujen hallinnollisissa tarkastuksissa Kreikassa, Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa: hakemuksia koskevia tietoja oli tallennettu virheellisesti, samalle lohkolle oli maksettu tukia monista keskenään yhteensopimattomista tukijärjestelmistä eikä rangaistuksia ja seuraamuksia ollut sovellettu oikein, minkä vuoksi maksuja suoritettiin liian suurina (kohdan 5.27 alakohta a (1))

Komissio seuraa raportoituja tapauksia säännönmukaisuuden tarkastamista koskevien menettelyjen yhteydessä.

Tilatukijärjestelmä

Maatalous

Tarkastuksessa havaittiin, että tukioikeuksien laskemisessa oli järjestelmällisiä puutteita (kohdat 5.22–5.26 (1), 5.38 (2)).

Tilintarkastustuomioistuimen toistamien tarkastusten yhteydessä havaittiin paikalla tehtyjen tarkastusten laadussa useita erityisiä puutteita sekä yksilöitiin sellaisia viljelyaloja tai lohkoja, jotka eivät olleet tukikelpoisia ja jotka kansallisten tarkastajien olisi pitänyt jättää tuen ulkopuolelle (Kreikka, Italia, Espanja ja Portugali) (kohta 5.28 (1)).

Komissio seuraa raportoituja tapauksia säännönmukaisuuden tarkastamista koskevien menettelyjen yhteydessä.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa käy edelleen ilmi puutteita tukioikeuksien laskemisessa ja tarkastuksissa (kohdat 3.40, 3.41, 3.44 ja 3.45 (3)).

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: komissio seuraa puutteita sääntöjenmukaisuuden tarkastusmenettelyssä.

Hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimus

Maatalous

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että viljelijä ja vaatimus maan säilyttämisestä maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa määritellään jäsenvaltioissa puutteellisesti. Puutteiden vuoksi tietyille edunsaajille maksetaan tilatukijärjestelmän tai yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän mukaista tukea, vaikka he eivät ole tehneet kyseiselle maalle mitään (kohta 5.49 (2)).

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 28 artiklassa otettiin käyttöön säännös, jota jäsenvaltioiden ei ole pakko noudattaa: ne voivat jättää maksujärjestelmien ulkopuolelle sellaiset luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt, joiden maataloustoiminta on hyvin vähäistä. Toisaalta kuitenkin maan ylläpidon kannalta komissio on sitä mieltä, että nykyisellä järjestelmällä taataan riittävän hyvin se, että maata hoidetaan hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimusten mukaisesti (maatalouden pääosaston toimintakertomus vuodelta 2009). Näin ollen komissio ei suunnittele asiaan liittyviä lisätoimia.

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että hyvän maatalouden ja ympäristön vaatimuksiin ja vähimmäisylläpitoon liittyviä sääntöjä olisi tiukennettava (kohdan 3.73 alakohdat c ja d (3)).

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: ks. komission vastaus 3.73 kohtaan.

Ympäristöasiat

Ympäristötoimenpiteiden osalta todettiin, että pääasiallisesta rahastosta rahoitetut hankkeet (LIFE-hankkeet) sisälsivät tukeen oikeuttamattomia menoja (kohta 5.49 (1)).

Ympäristöasioiden pääosasto laati toimintasuunnitelman, jonka tarkoituksena oli parantaa avustuksia saaneiden edunsaajien vuonna 2008 ilmoittamien menojen tukikelpoisuutta. Lisäksi vuonna 2010 ollaan hyväksymässä edunsaajien valistamista ja ehkäiseviä toimia koskevaa toimintasuunnitelmaa.

Näiden toimintasuunnitelmien vaikutus on edelleen arvioitava, mutta ympäristöasioiden pääosasto on esittänyt varauman ilmoitetuista menoista, jotka eivät oikeuta tukeen.

Ympäristöasioiden pääosasto: Tilintarkastustuomioistuimen arvio perustuu vuonna 2009 laadittuihin tarkastuskertomuksiin. Työsuman pienentämiseksi toteutettujen toimien seurauksena vuonna 2009 saapui suuri määrä viivästyneitä kertomuksia, mikä lisää automaattisesti näennäistä raportointiviivettä.

Lisäksi tarkastusten päättämisessä oli yhä merkittäviä viipeitä. Tilanne kuitenkin parani vuonna 2007 (kohta 5.49 (1)).

Ympäristöasioiden pääosasto osoitti, että se on pyrkinyt lyhentämään viipeitä.

Tarkastuskertomusten kohdalla keskimääräinen viive on pidentynyt 191,6 päivästä (vuonna 2006) 230,5 päivään vuonna 2009 (laskettuna tarkastuskäyntipäivästä tarkastuskertomuksen päiväykseen). Tilintarkastustuomioistuimella on näyttöä siitä, että ympäristöasioiden pääosasto ei ole vielä onnistunut korjaamaan kyseistä puutetta.

Komissio luottaa siihen, että viive pienenee vuonna 2010; tänä vuonna toimitetuissa kertomuksissa viivettä on 116,56 päivää.

Meri- ja kalastus-asiat

Kalatalouden alalla asianmukaisten säännösten puuttuminen sekä se, että kalavarojen hoitoon tarvittavien tietojen keräämisestä aiheutuvat menot on dokumentoitu puutteellisesti, lisäävät sääntöjenvastaisesti suoritettujen maksujen riskiä (kohta 5.49 (1)).

Komissio totesi, että säännökset muutettaisiin vuonna 2008. Uusi oikeusperusta sisältäisi selkeät säännöt, ja sen pitäisi korjata tilintarkastus-tuomioistuimen esille ottamat puutteet.

Asetuksessa (EY) N:o 1078/2008, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2009, kuvataan tukikelpoisuus-kriteerit ja dokumentaatio, joka on toimitettava korvaushakemusten kanssa. Tästä huolimatta puutteita havaittiin kansallisten viranomaisten käyttöön ottamissa hallinto- ja valvontajärjestelmissä, ja komission tarkastuksissa havaittiin edelleen vuonna 2009 tukeen oikeuttamattomia menoja.

Meri- ja kalastusasioiden pääosasto: On totta, että kansallisten ohjelmien täytäntöönpanon hallinto- ja valvontajärjestelmissä todettiin tiedonkeruuseen liittyviä puutteita ja että ohjelmissa ilmeni tukeen oikeuttamattomia menoja. Kaikki näiden ohjelmien täytäntöönpanoa koskevat tarkastukset kuitenkin toimitettiin edellisen lainsäädäntökehyksen perusteella, jonka voimassaolo päättyi vuoden 2008 lopussa. Uuteen lainsäädäntökehykseen – myös komission asetukseen (EY) N:o 1078/2008 – perustuvat tarkastukset on tarkoitus toteuttaa ensi vuonna, toisin sanoen sen jälkeen, kun loppumaksut uuden lainsäädäntökehyksen ensimmäiseltä täytäntöönpanovuodelta on suoritettu.

Velvoitteita, jotka aiheutuivat kahdenvälisten kalastussopimusten uusimiseen liittyvistä erityistapauksista, ei ole katettu ajoissa sitomalla vastaavat määrärahat (kohta 5.49 (1)).

Komissio katsoi, että kalastussopimuksia varten voidaan sitoa talousarviomäärärahoja vasta sitten, kun on annettu oikeusperusta (neuvoston päätös ja/tai asetus).

Komissio panee parhaillaan täytäntöön toimintalinjaa, jonka mukaan pöytäkirjoja ja sopimuksia koskeva neuvottelumenettely voidaan aloittaa aikaisin, mikä mahdollistaa sen, että talousarviositoumus voidaan tehdä ennen oikeudellisen sitoumuksen voimaantuloa.

Komissio käynnistää uusien pöytäkirjojen neuvottelumenettelyn mahdollisimman pian, hyvissä ajoin ennen niiden voimassaolon päättymistä. Tähän vaikuttaa kuitenkin myös se, ovatko kolmannet valtiot valmiita aloittamaan neuvottelut varhaisessa vaiheessa.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineeseen (KOR) liittyviä tukeen oikeuttamattomia menoja (kohta 5.25 (2)).

Estääkseen tällaisten virheiden syntymisen komissio on ottanut käyttöön valvontastrategian ja suorittaa jälkitarkastuksia varmistuakseen siitä, että jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat tehokkaasti.

Vuonna 2009 komission havaitsema tukeen oikeuttamattomien kulujen olennainen taso antoi aihetta esittää varauman meri- ja kalastusasioiden pääosaston vuotuisessa toimintakertomuksessa.

Komissio toteuttaa tilien päättämisen yhteydessä tarvittavat toimenpiteet tukeen oikeuttamattoman määrän vähentämiseksi lopullisesta menoselvityksestä ja viimeisestä maksatushakemuksesta, olivatpa nämä määrät havaittu komission tarkastuksissa, ulkoisissa tarkastuksissa tai muulla tavalla.

Terveys- ja kuluttaja-asiat

Terveys- ja kuluttajansuoja-asioiden alalla eläinlääkintätoimia oli rahoitettu ilman kaikkea tarvittavaa todentavaa aineistoa (kohta 5.49 (1)).

Komissio on uusien sopimusten osalta ottanut käyttöön lausekkeen, jossa todetaan, että rokotteiden tuottajan on todistettava, että rokotteet on lähetetty komission määrittämään paikkaan.

Komissio on toteuttanut korjaavia toimia. Kyseisten toimien vaikuttavuus on arvioitava.

---

(1)  Kohdan numero tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2007.

(2)  Kohdan numero tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2008.

(3)  Kohdan numero tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 2009.

LIITE 3.5

TILIEN TARKASTAMIS- JA HYVÄKSYMISPÄÄTÖKSEN ULKOPUOLELLE JÄTETYT MAKSAJAVIRASTOJEN TILIT VARAINHOITOVUODEN 2009 OSALTA

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Jäsenvaltio | Maksajavirasto | Päätöksen ulkopuolelle jätetyt tilit (1) |
| Maataloustukirahasto | Maaseuturahasto | Maaseudun väliaikainen kehittämisväline |
| Saksa | Baden-Württemberg | 428 | 82 | |
| Saksa | Bayern StMELF | | 194 | |
| Saksa | Hessen | 222 | 16 | |
| Saksa | IBH | 1 | 12 | |
| Saksa | Helaba | 4 | 5 | |
| Saksa | Rheinland-Pfalz | | 36 | |
| Saksa | Thüringen | | 73 | |
| Viro | PRIA | | | 3 |
| Italia | AGEA | 3 005 | | |
| Italia | Basilicata (ARBEA) | 110 | 17 | |
| Romania | PARDF | | 565 | |
| Romania | PIAA | 581 | | |
| Espanja | Andalusia | | 85 | |
| Espanja | Asturias | | 36 | |
| Yhteensä | 4 351 | 1 121 | 3 |
| Lähde: Komission päätökset 2010/257/EU, 2010/258/EU ja 2010/263/EU (EUVL L 112, 5.5.2010 ja EUVL L 113, 6.5.2010). |

(miljoonaa euroa)

Jäsenvaltio

Maksajavirasto

Päätöksen ulkopuolelle jätetyt tilit (1)

Maataloustukirahasto

Maaseuturahasto

Maaseudun väliaikainen kehittämisväline

Saksa

Baden-Württemberg

428

82

Saksa

Bayern StMELF

194

Saksa

Hessen

222

16

Saksa

IBH

1

12

Saksa

Helaba

4

5

Saksa

Rheinland-Pfalz

36

Saksa

Thüringen

73

Viro

PRIA

3

Italia

AGEA

3 005

Italia

Basilicata (ARBEA)

110

17

Romania

PARDF

565

Romania

PIAA

581

Espanja

Andalusia

85

Espanja

Asturias

36

Yhteensä

4 351

1 121

3

Lähde: Komission päätökset 2010/257/EU, 2010/258/EU ja 2010/263/EU (EUVL L 112, 5.5.2010 ja EUVL L 113, 6.5.2010).

---

(1)  Komissio teki 30. huhtikuuta 2010 päätökset, joissa se katsoi, että se ei voi tarkastaa ja hyväksyä näitä tilejä. Tämä johtuu kyseisistä jäsenvaltioista, ja lisätutkimukset ovat tarpeen.

Lähde: Komission päätökset 2010/257/EU, 2010/258/EU ja 2010/263/EU (EUVL L 112, 5.5.2010 ja EUVL L 113, 6.5.2010).

---

NELJÄS LUKU

Koheesiopolitiikan alat

SISÄLLYS

Johdanto

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Toimien sääntöjenmukaisuus

Järjestelmiä koskevat huomautukset

Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät

Takaisinperintään ja rahoitusoikaisuihin liittyvät järjestelmät

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Päätelmät ja suositukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 4.1 | Tässä luvussa esitetään koheesiopolitiikan toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 04 – työllisyys- ja sosiaaliasiat sekä 13 – aluepolitiikka. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 4.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

4.1

Tässä luvussa esitetään koheesiopolitiikan toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 04 – työllisyys- ja sosiaaliasiat sekä 13 – aluepolitiikka. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 4.1
  .

| 4.1 | Komissio toteaa, että budjettikohdat 4 ja 13 ovat soveltamisalaltaan koheesiopolitiikkaa laajempia. Niihin sisältyvät sosiaalinen vuoropuhelu, sukupuolten tasa-arvoa koskeva politiikka, liittymistä valmisteleva tuki ja toiminta-avustukset Euroopan unionin virastoille. |
| --- | --- |

4.1

Taulukko 4.1 –   Koheesiopolitiikka – Keskeiset tiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Talousarvion osasto | Toimintalohko | Kuvaus | Maksut 2009 | Hallinnointitapa |
| 4 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat | Hallintomenot | 97 | Suora keskitetty |
| Euroopan sosiaalirahasto | 8 562 | Yhteinen |
| Työskentely Euroopassa – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja liikkuvuus | 57 | Suora keskitetty |
| Työllisyys, sosiaalinen yhteisvastuu ja sukupuolten tasa-arvo | 113 | Suora keskitetty |
| Euroopan globalisaatiorahasto | 12 | Yhteinen |
| Liittymistä valmisteleva tukiväline | 65 | Hajautettu |
| | 8 906 | |
| 13 | Aluepolitiikka | Hallintomenot | 83 | Suora keskitetty |
| Euroopan aluekehitysrahasto ja muut aluetukitoimet | 18 250 | Yhteinen |
| Koheesiorahasto (mukaan luettuna ex-ISPA) | 7 080 | Yhteinen |
| Rakennepoliittiset liittymistukitoimet | 705 | Hajautettu |
| Solidaarisuusrahasto | 623 | Yhteinen |
| | 26 741 | |
| Hallintomenot yhteensä (14) | 180 | |
| Toimintamenot yhteensä (15)
  (menot koostuvat): | 35 467 | |
| — | ennakkomaksuista |

(miljoonaa euroa)

Talousarvion osasto

Toimintalohko

Kuvaus

Maksut 2009

Hallinnointitapa

4

Työllisyys- ja sosiaaliasiat

Hallintomenot

97

Suora keskitetty

Euroopan sosiaalirahasto

8 562

Yhteinen

Työskentely Euroopassa – Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja liikkuvuus

57

Suora keskitetty

Työllisyys, sosiaalinen yhteisvastuu ja sukupuolten tasa-arvo

113

Suora keskitetty

Euroopan globalisaatiorahasto

12

Yhteinen

Liittymistä valmisteleva tukiväline

65

Hajautettu

8 906

13

Aluepolitiikka

Hallintomenot

83

Suora keskitetty

Euroopan aluekehitysrahasto ja muut aluetukitoimet

18 250

Yhteinen

Koheesiorahasto (mukaan luettuna ex-ISPA)

7 080

Yhteinen

Rakennepoliittiset liittymistukitoimet

705

Hajautettu

Solidaarisuusrahasto

623

Yhteinen

26 741

Hallintomenot yhteensä (14)

180

Toimintamenot yhteensä (15)
  (menot koostuvat):

35 467

—

12 386

| — | väli-/loppumaksuista |
| --- | --- |

—

23 081

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

35 647

Varainhoitovuoden maksusitoumukset yhteensä

49 719

| Huomautus: | Yksityiskohtaisia tietoja talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2009 on saatavissa varainhoitovuotta 2009 koskevan Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen niteessä II, Euroopan komission (budjettipääosaston) asiakirjassa ”Selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta – varainhoitovuosi 2009” sekä Euroopan komission (budjettipääosaston) selvityksessä, jossa analysoidaan talousarvion toteuttamista vuonna 2009 rakenne- ja koheesiorahastojen osalta. |
| --- | --- |

Huomautus:

Yksityiskohtaisia tietoja talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2009 on saatavissa varainhoitovuotta 2009 koskevan Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen niteessä II, Euroopan komission (budjettipääosaston) asiakirjassa ”Selvitys talousarvio- ja varainhallinnosta – varainhoitovuosi 2009” sekä Euroopan komission (budjettipääosaston) selvityksessä, jossa analysoidaan talousarvion toteuttamista vuonna 2009 rakenne- ja koheesiorahastojen osalta.

| Huomautus: | Tässä luvussa käsitellään molempien ohjelmakausien osalta myös liittymistä valmistelevaa erityistä välinettä (ISPA), työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja liikkuvuutta koskevia politiikkoja sekä sukupuolten tasa-arvoa edistäviä tukitoimenpiteitä, jotka eivät tarkasti ottaen kuulu koheesiopolitiikan alaan. Maaseudun kehittämisen ja kalastusalan menoista raportoidaan toimintalohkon 5 (maatalous ja maaseudun kehittäminen) sekä toimintalohkon 11 (kalastusasiat) yhteydessä. |
| --- | --- |

Huomautus:

Tässä luvussa käsitellään molempien ohjelmakausien osalta myös liittymistä valmistelevaa erityistä välinettä (ISPA), työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja liikkuvuutta koskevia politiikkoja sekä sukupuolten tasa-arvoa edistäviä tukitoimenpiteitä, jotka eivät tarkasti ottaen kuulu koheesiopolitiikan alaan. Maaseudun kehittämisen ja kalastusalan menoista raportoidaan toimintalohkon 5 (maatalous ja maaseudun kehittäminen) sekä toimintalohkon 11 (kalastusasiat) yhteydessä.

Lähde: Varainhoitovuotta 2009 koskeva tilinpäätös.

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

Politiikan tavoitteet ja välineet

| 4.2 | Koheesiopolitiikan tavoitteena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa vähentämällä eri alueiden välisiä kehityseroja. |
| --- | --- |

4.2

Koheesiopolitiikan tavoitteena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa vähentämällä eri alueiden välisiä kehityseroja.

| 4.3 | Suurin osa menoista rahoitetaan seuravista kolmesta rahastosta:






  a) | Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) tuetaan infrastruktuuri-investointeja, työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, paikallisia kehityshankkeita sekä pk-yritysten toimintaa. |
| --- | --- | --- |

4.3

Suurin osa menoista rahoitetaan seuravista kolmesta rahastosta:

a)

Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) tuetaan infrastruktuuri-investointeja, työpaikkojen luomista ja säilyttämistä, paikallisia kehityshankkeita sekä pk-yritysten toimintaa.

| b) | Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) myönnetään taloudellista tukea työttömyyden torjumiseen, inhimillisten voimavarojen kehittämiseen ja työmarkkinoille integroimisen edistämiseen. |
| --- | --- |

b)

Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) myönnetään taloudellista tukea työttömyyden torjumiseen, inhimillisten voimavarojen kehittämiseen ja työmarkkinoille integroimisen edistämiseen.

| c) | Koheesiorahastosta rahoitetaan ympäristö- ja liikennealan infrastruktuuri-investointeja niissä jäsenvaltioissa, joiden BKTL henkeä kohden on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta. |
| --- | --- |

c)

Koheesiorahastosta rahoitetaan ympäristö- ja liikennealan infrastruktuuri-investointeja niissä jäsenvaltioissa, joiden BKTL henkeä kohden on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta.

| 4.4 | Koheesiopolitiikan alan menoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; jäsenvaltiot myös osarahoittavat alan hankkeita. Koheesiopolitiikan alan menojen suunnittelu perustuu monivuotisiin ohjelmakausiin: maksut liittyvät tukikelpoisuusjakson aikana aiheutuneisiin menoihin (1). Näin ollen maksujen suorittaminen voi jatkua joitakin vuosia niiden kohteena olevien ohjelmakausien päättymisen jälkeen. Tässä luvussa käsitellään ohjelmakausia 2000–2006 ja 2007–2013. |
| --- | --- |

4.4

Koheesiopolitiikan alan menoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; jäsenvaltiot myös osarahoittavat alan hankkeita. Koheesiopolitiikan alan menojen suunnittelu perustuu monivuotisiin ohjelmakausiin: maksut liittyvät tukikelpoisuusjakson aikana aiheutuneisiin menoihin (1). Näin ollen maksujen suorittaminen voi jatkua joitakin vuosia niiden kohteena olevien ohjelmakausien päättymisen jälkeen. Tässä luvussa käsitellään ohjelmakausia 2000–2006 ja 2007–2013.

| 4.5 | Menoja toteutetaan lukuisien monivuotisten toimenpideohjelmien avulla (2) jotka kohdistuvat yksittäisiin jäsenvaltioihin tai jäsenvaltioiden alueisiin. Komissio hyväksyy toimenpideohjelmat jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella. Jäsenvaltiot valitsevat toimenpideohjelmiin sisällytettävät yksittäiset hankkeet. Hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavat erityyppiset hankkeen edistäjät (yksityishenkilöt, yhteisöt, yksityiset tai julkiset yritykset tai paikalliset, alueelliset taikka kansalliset elimet). Ohjelmien alussa komissio suorittaa jäsenvaltioille ennakkomaksuja. Hankkeen edistäjät ilmoittavat aiheutuneet tukikelpoiset kustannukset asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Jäsenvaltiot hakevat tämän jälkeen komissiolta korvausta todennettuja menoja koskevien menoilmoitusten avulla. Aiheutuneet menot korvataan väli- tai loppumaksuja koskevien pyyntöjen perusteella. |
| --- | --- |

4.5

Menoja toteutetaan lukuisien monivuotisten toimenpideohjelmien avulla (2) jotka kohdistuvat yksittäisiin jäsenvaltioihin tai jäsenvaltioiden alueisiin. Komissio hyväksyy toimenpideohjelmat jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella. Jäsenvaltiot valitsevat toimenpideohjelmiin sisällytettävät yksittäiset hankkeet. Hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavat erityyppiset hankkeen edistäjät (yksityishenkilöt, yhteisöt, yksityiset tai julkiset yritykset tai paikalliset, alueelliset taikka kansalliset elimet). Ohjelmien alussa komissio suorittaa jäsenvaltioille ennakkomaksuja. Hankkeen edistäjät ilmoittavat aiheutuneet tukikelpoiset kustannukset asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Jäsenvaltiot hakevat tämän jälkeen komissiolta korvausta todennettuja menoja koskevien menoilmoitusten avulla. Aiheutuneet menot korvataan väli- tai loppumaksuja koskevien pyyntöjen perusteella.

| 4.6 | Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston menot muodostuivat vuonna 2009 lähinnä väli- ja loppumaksuista (ks
  taulukko 4.1
  ). Ohjelmakauden 2007–2013 osalta maksettiin 14,1 miljardia euroa välimaksuja ja 11,3 miljardia euroa ennakkomaksuja. Kautta 2000–2006 koskevia väli- ja loppumaksuja suoritettiin 8,4 miljardia euroa. |
| --- | --- |

4.6

Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston menot muodostuivat vuonna 2009 lähinnä väli- ja loppumaksuista (ks
  taulukko 4.1
  ). Ohjelmakauden 2007–2013 osalta maksettiin 14,1 miljardia euroa välimaksuja ja 11,3 miljardia euroa ennakkomaksuja. Kautta 2000–2006 koskevia väli- ja loppumaksuja suoritettiin 8,4 miljardia euroa.

Koheesiopolitiikan alan menojen valvonta

| 4.7 | Jäsenvaltiot vastaavat Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja koheesiorahaston täytäntöönpanosta. Hallintoviranomaisten ja välittäjäelinten vastuulla on päivittäinen hallinto sekä niin kutsutut ensimmäisen tason tarkastukset, joiden tavoitteena on ehkäistä tai havaita ja oikaista virheellisesti korvatut hankekustannukset tai muut sääntöjenvastaisuudet. Todentamisviranomaiset suorittavat lisätarkastuksia ennen maksupyyntöjen esittämistä komissiolle. |
| --- | --- |

4.7

Jäsenvaltiot vastaavat Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja koheesiorahaston täytäntöönpanosta. Hallintoviranomaisten ja välittäjäelinten vastuulla on päivittäinen hallinto sekä niin kutsutut ensimmäisen tason tarkastukset, joiden tavoitteena on ehkäistä tai havaita ja oikaista virheellisesti korvatut hankekustannukset tai muut sääntöjenvastaisuudet. Todentamisviranomaiset suorittavat lisätarkastuksia ennen maksupyyntöjen esittämistä komissiolle.

| 4.8 | Tarkastusta ja valvontaa koskevia säännöksiä on tehostettu ohjelmakauden 2007–2013 osalta (3). Jäsenvaltioiden on esitettävä komission hyväksyttäväksi jokaisen toimenpideohjelman osalta kertomus sekä lausunto. Kertomuksessa on selvitettävä, ovatko hallinto- ja valvontajärjestelmät sovellettavien säännösten mukaisia (kertomus sääntöjenmukaisuuden arvioinnista). Tarkastusviranomaisen on esitettävä tarkastusstrategia yhdeksän kuukauden kuluessa ohjelman hyväksymisestä. Tarkastusviranomaisen on lisäksi esitettävä komissiolle kohtuullinen varmuus siitä, että ohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat vaikuttavasti; tarkastusviranomaisen on samalla esitettävä kohtuullinen varmuus myös todennettujen menojen sääntöjenmukaisuudesta (4), Tämä tapahtuu vuotuisten tarkastuskertomusten (5) ja lausuntojen avulla. |
| --- | --- |

4.8

Tarkastusta ja valvontaa koskevia säännöksiä on tehostettu ohjelmakauden 2007–2013 osalta (3). Jäsenvaltioiden on esitettävä komission hyväksyttäväksi jokaisen toimenpideohjelman osalta kertomus sekä lausunto. Kertomuksessa on selvitettävä, ovatko hallinto- ja valvontajärjestelmät sovellettavien säännösten mukaisia (kertomus sääntöjenmukaisuuden arvioinnista). Tarkastusviranomaisen on esitettävä tarkastusstrategia yhdeksän kuukauden kuluessa ohjelman hyväksymisestä. Tarkastusviranomaisen on lisäksi esitettävä komissiolle kohtuullinen varmuus siitä, että ohjelman hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat vaikuttavasti; tarkastusviranomaisen on samalla esitettävä kohtuullinen varmuus myös todennettujen menojen sääntöjenmukaisuudesta (4), Tämä tapahtuu vuotuisten tarkastuskertomusten (5) ja lausuntojen avulla.

| 4.9 | Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu myös havaitsemiensa sääntöjenvastaisten menojen oikaisemisesta ja niiden raportoimisesta komissiolle. Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä toimiin, joilla voidaan periä takaisin tai perua koheesiorahaston tuen edunsaajille aiheettomasti suoritetut maksut. |
| --- | --- |

4.9

Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu myös havaitsemiensa sääntöjenvastaisten menojen oikaisemisesta ja niiden raportoimisesta komissiolle. Jäsenvaltioiden on ryhdyttävä toimiin, joilla voidaan periä takaisin tai perua koheesiorahaston tuen edunsaajille aiheettomasti suoritetut maksut.

| 4.10 | Komissio valvoo jäsenvaltioita ja pyrkii varmistamaan, että niiden hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat vaatimusten mukaisesti. Jos komission tarkastuksissa käy ilmi, että jäsenvaltiot eivät ole oikaisseet sääntöjenvastaisia menoja tai niiden hallinto- ja valvontajärjestelmissä on vakavia puutteita, se keskeyttää maksut asianomaisille jäsenvaltioille ja/tai lykkää niitä (6). Mikäli jäsenvaltio ei peri takaisin tai peru sääntöjenvastaisia menoja (eli korvaa rahoituksen ulkopuolelle jätettyjä menoja muilla tukikelpoisilla menoilla) tai korjaa havaittuja järjestelmäpuutteita, komissio voi soveltaa rahoitusoikaisuja, joiden myötä EU rahoituksen määrä pienenee sääntöjenvastaisten menojen osuutta vastaavalla määrällä. |
| --- | --- |

4.10

Komissio valvoo jäsenvaltioita ja pyrkii varmistamaan, että niiden hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat vaatimusten mukaisesti. Jos komission tarkastuksissa käy ilmi, että jäsenvaltiot eivät ole oikaisseet sääntöjenvastaisia menoja tai niiden hallinto- ja valvontajärjestelmissä on vakavia puutteita, se keskeyttää maksut asianomaisille jäsenvaltioille ja/tai lykkää niitä (6). Mikäli jäsenvaltio ei peri takaisin tai peru sääntöjenvastaisia menoja (eli korvaa rahoituksen ulkopuolelle jätettyjä menoja muilla tukikelpoisilla menoilla) tai korjaa havaittuja järjestelmäpuutteita, komissio voi soveltaa rahoitusoikaisuja, joiden myötä EU rahoituksen määrä pienenee sääntöjenvastaisten menojen osuutta vastaavalla määrällä.

| 4.10 | Jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu varmistaa, että komissiolle ilmoitetut menot ovat sääntöjenmukaisia. Komissio hoitaa valvontatehtäväänsä ensinnäkin suorittamalla itse tarkastuksia, joita myös muut yhteisön tasolla ja kansallisella tasolla suoritetut tarkastukset täydentävät. Se hoitaa valvontatehtäväänsä myös neuvottelemalla ohjelmista, osallistumalla seurantakomiteoihin ja hallinto- ja tarkastusviranomaisten kanssa vuosittain järjestettäviin kokouksiin sekä antamalla kattavia ohjeita ja järjestämällä seminaareja.

  Komission valvonta on vahvistunut vuoden 2008 toimintasuunnitelman (KOM(2008) 97 lopullinen) täytäntöönpanon myötä.


  Vuonna 2009 komissio teki seitsemän päätöstä maksujen keskeytyksestä ja määräsi rahoitusoikaisuja 2,3 miljardin euron arvosta. |
| --- | --- |

4.10

Komission valvonta on vahvistunut vuoden 2008 toimintasuunnitelman (KOM(2008) 97 lopullinen) täytäntöönpanon myötä.

Vuonna 2009 komissio teki seitsemän päätöstä maksujen keskeytyksestä ja määräsi rahoitusoikaisuja 2,3 miljardin euron arvosta.

Sääntöjenmukaisuuteen vaikuttavat erityiset riskit

| 4.11 | Koheesiopolitiikan alan säännökset ovat monimutkaisia; säännösten on oltava yhdenmukaisia useiden EU-politiikan alojen ja sääntöjen kanssa – esimerkkeinä voidaan mainita julkisia hankintoja ja valtiontukea koskevat säännöt sekä koheesiopolitiikan alan menoihin sovellettavat erityisvaatimukset. |
| --- | --- |

4.11

Koheesiopolitiikan alan säännökset ovat monimutkaisia; säännösten on oltava yhdenmukaisia useiden EU-politiikan alojen ja sääntöjen kanssa – esimerkkeinä voidaan mainita julkisia hankintoja ja valtiontukea koskevat säännöt sekä koheesiopolitiikan alan menoihin sovellettavat erityisvaatimukset.

| 4.11 | Komissio viittaa koheesiopolitiikan sääntelykehyksen mittavaan yksinkertaistamishankkeeseen, joka käynnistettiin vuonna 2008 ja saatiin päätökseen vuonna 2010 ja jossa käsiteltiin myös alakohtaisten asetusten erityisvaatimuksia.

  Mahdolliset puutteet julkisia hankintoja ja valtiontukea koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanemisessa kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla eivät liity erityisesti koheesiopolitiikan hankkeiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

4.11

Mahdolliset puutteet julkisia hankintoja ja valtiontukea koskevien EU:n sääntöjen täytäntöönpanemisessa kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla eivät liity erityisesti koheesiopolitiikan hankkeiden toteuttamiseen.

| 4.12 | Koheesiopolitiikan täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltioissa useat eri viranomaiset (kansalliset viranomaiset, alueelliset viranomaiset ja välittäjäelimet); edunsaajien sekä yhteisön tuen vastaanottajien lukumäärä on vieläkin suurempi. Toimenpideohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanoon kansallisella tai alueellisella tasolla osallistuvat toimijat eivät välttämättä tunne sovellettavia sääntöjä tai ole varmoja niiden oikeasta tulkinnasta. Tämän seurauksena ne saattavat antaa virheellisiä tai aiheettomia ilmoituksia. |
| --- | --- |

4.12

Koheesiopolitiikan täytäntöönpanosta vastaavat jäsenvaltioissa useat eri viranomaiset (kansalliset viranomaiset, alueelliset viranomaiset ja välittäjäelimet); edunsaajien sekä yhteisön tuen vastaanottajien lukumäärä on vieläkin suurempi. Toimenpideohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanoon kansallisella tai alueellisella tasolla osallistuvat toimijat eivät välttämättä tunne sovellettavia sääntöjä tai ole varmoja niiden oikeasta tulkinnasta. Tämän seurauksena ne saattavat antaa virheellisiä tai aiheettomia ilmoituksia.

| 4.12 | Vuosien 2007–2013 sääntelykehystä on parannettu sen varmistamiseksi, että edunsaajat ovat tietoisia kaikista rahoitusta, täytäntöönpanoa ja raportointia koskevista erityisehdoista ja että hallintoviranomaiset varmistuvat ennen hankkeiden hyväksymistä siitä, että edunsaajat pystyvät täyttämään nämä ehdot.

  Lisäksi komissio on ohjelmakauden alusta alkaen tarjonnut jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille säännöllistä koulutusta ja neuvontaa varhaisessa vaiheessa. Helmikuussa 2008 hyväksyttyyn komission toimintasuunnitelmaan (KOM(2008) 97) sisältyi myös erityisiä koulutustoimia, joita toteutetaan säännöllisesti. |
| --- | --- |

4.12

Lisäksi komissio on ohjelmakauden alusta alkaen tarjonnut jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille säännöllistä koulutusta ja neuvontaa varhaisessa vaiheessa. Helmikuussa 2008 hyväksyttyyn komission toimintasuunnitelmaan (KOM(2008) 97) sisältyi myös erityisiä koulutustoimia, joita toteutetaan säännöllisesti.

| 4.13 | Tukikelpoisuusjakson aikana aiheutuneista menoista edunsaajille suoritettavat toimenpideohjelman maksut jatkuvat yleensä vielä ohjelmakauden päätyttyä, kunnes kaikki hankkeet on saatettu päätökseen ja ohjelma lopetetaan. Ohjelmakauteen 2000–2006 liittyvä tukikelpoisuusjakso päättyi vuonna 2009, joten kansallisilla viranomaisilla on saattanut olla paine hyödyntää ohjelmiin sidotut EU-varat. Tilintarkastustuomioistuin totesi jo varainhoitovuoden 2008 vuosikertomuksessaan, että tällainen tilanne lisää riskiä, että EU:n talousarviosta korvataan tukeen oikeuttamattomia hankkeita, kun tukeen oikeuttamattomiksi todettuja menoja korvataan uusilla menoilla (peruuttaminen) ilman, että jäsenvaltiot suorittavat vaikuttavan ennakkotarkastuksen ennen ohjelman päättämistä (7). |
| --- | --- |

4.13

Tukikelpoisuusjakson aikana aiheutuneista menoista edunsaajille suoritettavat toimenpideohjelman maksut jatkuvat yleensä vielä ohjelmakauden päätyttyä, kunnes kaikki hankkeet on saatettu päätökseen ja ohjelma lopetetaan. Ohjelmakauteen 2000–2006 liittyvä tukikelpoisuusjakso päättyi vuonna 2009, joten kansallisilla viranomaisilla on saattanut olla paine hyödyntää ohjelmiin sidotut EU-varat. Tilintarkastustuomioistuin totesi jo varainhoitovuoden 2008 vuosikertomuksessaan, että tällainen tilanne lisää riskiä, että EU:n talousarviosta korvataan tukeen oikeuttamattomia hankkeita, kun tukeen oikeuttamattomiksi todettuja menoja korvataan uusilla menoilla (peruuttaminen) ilman, että jäsenvaltiot suorittavat vaikuttavan ennakkotarkastuksen ennen ohjelman päättämistä (7).

| 4.13 | Ohjelmakausien 2000–2006 ja 2007–2013 sääntelykehyksissä säädetään, että osoitetut varat on käytettävä kahden tai kolmen vuoden kuluessa niiden sitomisesta, jotta vältyttäisiin varojen automaattiselta vapauttamiselta. Näin varmistetaan, että menot sidotaan ja maksetaan tasaisesti koko kauden aikana eikä niitä jätetä viimeiselle vuodelle.

  Komissio seuraa myös erityisen tarkkaavaisesti sitä, että jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat tehokkaita koko täytäntöönpanokauden ajan ohjelmien lopettamiseen asti ja määrää tarvittaessa rahoitusoikaisuja. |
| --- | --- |

4.13

Komissio seuraa myös erityisen tarkkaavaisesti sitä, että jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat tehokkaita koko täytäntöönpanokauden ajan ohjelmien lopettamiseen asti ja määrää tarvittaessa rahoitusoikaisuja.

Komissio seuraa aktiivisesti tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessa ilmaistua riskiä, erityisesti ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmien lopettamisen yhteydessä.

| 4.14 | Ohjelmakauden 2007–2013 tapauksessa koheesiopolitiikan valvontaympäristön ensimmäisen olennaisen osa-alueen muodostaa se, että komissio hyväksyy jäsenvaltioiden suorittamat sääntöjenmukaisuuden arvioinnit (jotka esitetään hallinto- ja valvontajärjestelmiä kuvaavien kertomusten yhteydessä) sekä tarkastusstrategiat. Komissio ei hyväksy välimaksujen suorittamista asianomaiselle ohjelmalle ennen kuin se on hyväksynyt sääntöjenmukaisuuden arvioinnit. Samanaikaisesti jäsenvaltiot saavat aloittaa maksujen suorittamisen edunsaajille hyväksymättömien järjestelmien avulla, kun ne odottavat komission hyväksyntää. Tämän ajanjakson kuluessa toteutuneisiin menoihin liittyy kohonnut virheriski. |
| --- | --- |

4.14

Ohjelmakauden 2007–2013 tapauksessa koheesiopolitiikan valvontaympäristön ensimmäisen olennaisen osa-alueen muodostaa se, että komissio hyväksyy jäsenvaltioiden suorittamat sääntöjenmukaisuuden arvioinnit (jotka esitetään hallinto- ja valvontajärjestelmiä kuvaavien kertomusten yhteydessä) sekä tarkastusstrategiat. Komissio ei hyväksy välimaksujen suorittamista asianomaiselle ohjelmalle ennen kuin se on hyväksynyt sääntöjenmukaisuuden arvioinnit. Samanaikaisesti jäsenvaltiot saavat aloittaa maksujen suorittamisen edunsaajille hyväksymättömien järjestelmien avulla, kun ne odottavat komission hyväksyntää. Tämän ajanjakson kuluessa toteutuneisiin menoihin liittyy kohonnut virheriski.

| 4.14 | Komissio on suorittanut (sääntöjenmukaisuuden arviointikertomusta ja kansallisia tarkastusstrategioita) koskevat hyväksyntämenettelyt vahvistetuissa määräajoissa. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema riski liittyy lakisääteiseen määräaikaan, jonka kuluessa jäsenvaltioiden on toimitettava sääntöjenmukaisuuden arviointikertomukset ja tarkastusstrategiat.

  Komissio katsoo tämän riskin olevan pieni, sillä se, ettei komissio ole vielä hyväksynyt hallinto- ja valvontajärjestelmiä, ei merkitse sitä, että kansallisella tasolla hyväksytyt järjestelmät eivät noudata vaatimuksia ja toimi tehokkaasti.


  Riskiä lieventävät valvontatoimet on otettu käyttöön, ja rakennerahastoista vastaava pääosasto on ottanut tämän riskin huomioon tarkastusstrategiassaan ja myös kiinnittänyt tarkastusviranomaisten huomion tähän riskiin. Kaikkien tarkastusviranomaisten on esitettävä komissiolle päätelmät edustavasta otoksesta toimia suorittamansa, kunakin vuonna ilmoitettuja menoja koskevan tarkastuksen tuloksista, sekä vuotuinen lausunto hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaasta toiminnasta. |
| --- | --- |

4.14

Komissio katsoo tämän riskin olevan pieni, sillä se, ettei komissio ole vielä hyväksynyt hallinto- ja valvontajärjestelmiä, ei merkitse sitä, että kansallisella tasolla hyväksytyt järjestelmät eivät noudata vaatimuksia ja toimi tehokkaasti.

Riskiä lieventävät valvontatoimet on otettu käyttöön, ja rakennerahastoista vastaava pääosasto on ottanut tämän riskin huomioon tarkastusstrategiassaan ja myös kiinnittänyt tarkastusviranomaisten huomion tähän riskiin. Kaikkien tarkastusviranomaisten on esitettävä komissiolle päätelmät edustavasta otoksesta toimia suorittamansa, kunakin vuonna ilmoitettuja menoja koskevan tarkastuksen tuloksista, sekä vuotuinen lausunto hallinto- ja valvontajärjestelmien tehokkaasta toiminnasta.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 4.15 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Koheesiopolitiikkaa koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

4.15

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Koheesiopolitiikkaa koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

4.15

| — | tarkastuksessa testattiin 180 väli- ja loppumaksua käsittänyt otos; näistä satunnaisotannalla poimituista maksuista 69 prosenttia liittyy ohjelmakauden 2007–2013 hankkeisiin, |
| --- | --- |

—

tarkastuksessa testattiin 180 väli- ja loppumaksua käsittänyt otos; näistä satunnaisotannalla poimituista maksuista 69 prosenttia liittyy ohjelmakauden 2007–2013 hankkeisiin,

| — | ennakkomaksut eivät olleet mukana otoksessa, koska tämäntyyppisiin maksuihin liittyvä riski on erittäin alhainen. |
| --- | --- |

—

ennakkomaksut eivät olleet mukana otoksessa, koska tämäntyyppisiin maksuihin liittyvä riski on erittäin alhainen.

| — | Komissio toteaa, että ennakkomaksut, joihin ei liity lähes ollenkaan riskiä, muodostivat kolmanneksen komission koheesiomaksuista vuonna 2009 (ks. taulukko 4.1). |
| --- | --- |

—

| 4.16 | Järjestelmien arviointi kattoi seuraaviin osa-alueisiin liittyvät hallinto- ja valvontajärjestelmät:






  — | ohjelmakautta 2007–2013 koskevassa arvioinnissa perehdyttiin 16 toimenpideohjelmaan, jotka toteutettiin 13 jäsenvaltiossa; arvioinnissa tutkittiin, kuinka hyvin ohjelmien yhteydessä on noudatettu tiettyjä keskeisiä säännöksiä, |
| --- | --- | --- |

4.16

Järjestelmien arviointi kattoi seuraaviin osa-alueisiin liittyvät hallinto- ja valvontajärjestelmät:

—

ohjelmakautta 2007–2013 koskevassa arvioinnissa perehdyttiin 16 toimenpideohjelmaan, jotka toteutettiin 13 jäsenvaltiossa; arvioinnissa tutkittiin, kuinka hyvin ohjelmien yhteydessä on noudatettu tiettyjä keskeisiä säännöksiä,

| — | ohjelmakauden 2000–2006 osalta tutkittiin neljään toimenpideohjelmaan ja yhteen yhteisöaloitteeseen liittyvien takaisinperintä- ja peruutustoimien käsittelyä ja kyseisistä toimista raportointia kuudessa jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

—

ohjelmakauden 2000–2006 osalta tutkittiin neljään toimenpideohjelmaan ja yhteen yhteisöaloitteeseen liittyvien takaisinperintä- ja peruutustoimien käsittelyä ja kyseisistä toimista raportointia kuudessa jäsenvaltiossa.

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 4.17 | Tapahtumatarkastusten tulokset on esitetty yhteenvetona
  liitteessä 4.1
  . |
| --- | --- |

4.17

Tapahtumatarkastusten tulokset on esitetty yhteenvetona
  liitteessä 4.1
  .

| 4.18 | Lukuisiin koheesiopolitiikan alan hankemaksuihin liittyi aiempien vuosien tapaan virheitä. Vuonna 2009 virheitä ilmeni 36 prosentissa (8) tarkastetuista 180 hankkeesta. |
| --- | --- |

4.18

Lukuisiin koheesiopolitiikan alan hankemaksuihin liittyi aiempien vuosien tapaan virheitä. Vuonna 2009 virheitä ilmeni 36 prosentissa (8) tarkastetuista 180 hankkeesta.

| 4.18 | Komissio toteaa, että virheet ovat vähentyneet viimeisten kolmen vuoden aikana. Tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2007 koskevassa vuosikertomuksessa niiden määräksi ilmoitettiin 54 prosenttia, kun taas tänä vuonna määrä oli 36 prosenttia, kuten tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen liitteessä 4.1 todetaan.

  Komissio korostaa lisäksi, että virheistä 53 prosenttia ei ole kvantitatiivisesti ilmaistavissa. Joissakin tapauksissa näillä säännöstenmukaisuustekijöihin liittyvillä virheillä ei olisi ollut vaikutusta menojen korvaamiseen, vaikka ne olisi havaittu ennen menojen todentamista komissiolle. |
| --- | --- |

4.18

Komissio korostaa lisäksi, että virheistä 53 prosenttia ei ole kvantitatiivisesti ilmaistavissa. Joissakin tapauksissa näillä säännöstenmukaisuustekijöihin liittyvillä virheillä ei olisi ollut vaikutusta menojen korvaamiseen, vaikka ne olisi havaittu ennen menojen todentamista komissiolle.

| 4.19 | Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan todennäköisin virhetaso on yli 5 prosenttia (9). |
| --- | --- |

4.19

Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan todennäköisin virhetaso on yli 5 prosenttia (9).

| 4.19 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi vuonna 2009, että vähintään 3 prosenttia komissiolle todennetuista menoista olisi pitänyt jättää korvaamatta, kun vastaava luku vuonna 2008 oli 11 prosenttia. Tämä on merkittävä parannus edellisiin vuosiin verrattuna. Komissio katsoo tämän parannuksen johtuvan paremmista valvontamääräyksistä ohjelmakauden 2007–2013 koheesiopolitiikan sääntelykehyksessä ja olevan myös ensimmäinen vaikutus komission vuoden 2008 toimintasuunnitelmasta, jossa vahvistetaan komission valvontaroolia rakennetoimien osalta. Komissio on sitoutunut pyrkimään aktiivisesti vähentämään virheitä vieläkin enemmän.

  Komissio katsoo, että kahdeksassa EAKR-tapauksessa, joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, kansalliset viranomaiset olivat jo tehneet oikeasuhteisia rahoitusoikaisuja ennen menojen ilmoittamista komissiolle. Tämän seurauksena EU:n talousarvioon ei kohdistu kielteisiä taloudellisia vaikutuksia (ks. laatikon d kohta). |
| --- | --- |

4.19

Komissio katsoo, että kahdeksassa EAKR-tapauksessa, joihin liittyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, kansalliset viranomaiset olivat jo tehneet oikeasuhteisia rahoitusoikaisuja ennen menojen ilmoittamista komissiolle. Tämän seurauksena EU:n talousarvioon ei kohdistu kielteisiä taloudellisia vaikutuksia (ks. laatikon d kohta).

| 4.20 | Suurin osa arvioidusta virhetasosta johtuu tukikelpoisuusvirheistä, jotka ovat tarkastusotoksessa yleisin kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden tyyppi. Näitä havaittiin 24 tarkastetussa hankemaksussa. Tukikelpoisuusvirheitä aiheutui pääasiallisesti siitä, että tukeen oikeuttamattomista kuluista haettiin korvausta ja julkisiin hankintamenettelyihin sovellettavien sääntöjen noudattaminen laiminlyötiin pahasti (ks. seuraavat esimerkit). |
| --- | --- |

4.20

Suurin osa arvioidusta virhetasosta johtuu tukikelpoisuusvirheistä, jotka ovat tarkastusotoksessa yleisin kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden tyyppi. Näitä havaittiin 24 tarkastetussa hankemaksussa. Tukikelpoisuusvirheitä aiheutui pääasiallisesti siitä, että tukeen oikeuttamattomista kuluista haettiin korvausta ja julkisiin hankintamenettelyihin sovellettavien sääntöjen noudattaminen laiminlyötiin pahasti (ks. seuraavat esimerkit).

| 4.20 | Kuten aikaisempina vuosina komissio seuraa tarkkaan kaikkia tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia virheitä ja varmistaa, että tarvittaessa tehdään asianmukaiset oikaisut (ks. tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen liite 4.4).

  Mahdolliset puutteet julkisia hankintoja koskevien sääntöjen täytäntöönpanemisessa kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla EU:n lainsäädäntöä sovellettaessa eivät liity tarkkaan ottaen koheesiopolitiikan hankkeiden toteuttamiseen.


  Komissio on ottanut kyseiset virheet huomioon arvioidessaan riskejä omassa tarkastustoiminnassaan. Se on ryhtynyt myös muihin toimiin, esimerkiksi järjestänyt useaan otteeseen erityiskoulutusta julkisista hankintamenettelyistä ja antanut ohjeita ohjelmaviranomaisille. |
| --- | --- |

4.20

Mahdolliset puutteet julkisia hankintoja koskevien sääntöjen täytäntöönpanemisessa kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla EU:n lainsäädäntöä sovellettaessa eivät liity tarkkaan ottaen koheesiopolitiikan hankkeiden toteuttamiseen.

Komissio on ottanut kyseiset virheet huomioon arvioidessaan riskejä omassa tarkastustoiminnassaan. Se on ryhtynyt myös muihin toimiin, esimerkiksi järjestänyt useaan otteeseen erityiskoulutusta julkisista hankintamenettelyistä ja antanut ohjeita ohjelmaviranomaisille.

Komissio panee merkille, että yksikään tarkastetussa otoksessa havaituista julkisiin hankintoihin liittyvistä virheistä ei koske Euroopan sosiaalirahastoa.

4.21

| 4.21 | Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen osuus kaikista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä on jo yksin 43 prosenttia, mikä merkitsee noin kolmea neljäsosaa arvioidusta virhetasosta. |
| --- | --- |

Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen osuus kaikista kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä on jo yksin 43 prosenttia, mikä merkitsee noin kolmea neljäsosaa arvioidusta virhetasosta.

| 4.21 | Komissio on vähän aikaa sitten käynnistänyt jälkiarvioinnin julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädäntökehyksen asianmukaisuudesta ja tehokkuudesta. Arvioinnissa keskitytään pääasiassa julkisten hankintamenettelyjen ja niitä koskevien sääntöjen kustannustehokkuuden analysointiin. Arviointiin sisältyy myös kuvaus täytäntöönpano- ja hallintorakenteista, jotka vastaavat jäsenvaltioissa julkisia hankintoja koskevan politiikan ja EU:n tämän alan lainsäädännön täytäntöönpanosta. Arviointi saadaan valmiiksi kesällä 2011.

  Lisäksi komission toimielinten välinen työryhmä tarkastelee yleisimpiä julkisiin hankintoihin liittyviä ongelmia, joita esiintyy koheesiopolitiikan hankkeiden täytäntöönpanossa.


  Komissio jatkaa jäsenvaltioiden viranomaisille suunnattuja koulutustoimia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen oikeasta soveltamisesta. Tarvittaessa komissio seuraa jatkossakin julkisia hankintoja koskevien EU:n direktiivien soveltamista suorittamalla tietyissä tapauksissa omia tutkimuksia tai pyytämällä jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisia suorittamaan tutkimuksia puolestaan.


  Lisäksi komissio viittaa 4.20 kohtaan antamaansa vastaukseen. |
| --- | --- |

4.21

Lisäksi komission toimielinten välinen työryhmä tarkastelee yleisimpiä julkisiin hankintoihin liittyviä ongelmia, joita esiintyy koheesiopolitiikan hankkeiden täytäntöönpanossa.

Komissio jatkaa jäsenvaltioiden viranomaisille suunnattuja koulutustoimia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen oikeasta soveltamisesta. Tarvittaessa komissio seuraa jatkossakin julkisia hankintoja koskevien EU:n direktiivien soveltamista suorittamalla tietyissä tapauksissa omia tutkimuksia tai pyytämällä jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisia suorittamaan tutkimuksia puolestaan.

Lisäksi komissio viittaa 4.20 kohtaan antamaansa vastaukseen.

| 4.22 | Yhteensä 53 prosenttiin virheitä sisältäneistä maksuista liittyi virheitä, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti, ja siitä syystä niitä ei voida ottaa huomioon virhetason arvioinnissa. Suurin osa virheistä oli muita säännöstenmukaisuustekijöihin liittyviä virheitä, jotka koskivat lähinnä tarjouskilpailu- ja hankintamenettelyiden puutteita. |
| --- | --- |

4.22

Yhteensä 53 prosenttiin virheitä sisältäneistä maksuista liittyi virheitä, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti, ja siitä syystä niitä ei voida ottaa huomioon virhetason arvioinnissa. Suurin osa virheistä oli muita säännöstenmukaisuustekijöihin liittyviä virheitä, jotka koskivat lähinnä tarjouskilpailu- ja hankintamenettelyiden puutteita.

| 4.23 | Tilintarkastustuomioistuimen tämän vuoden otoksessa havaitsemista virheistä ainakin 30 prosenttia oli sellaisia, että toimenpideohjelmien täytäntöönpanosta vastaavilla jäsenvaltioiden viranomaisilla oli käytössään tiedot, joiden olisi pitänyt riittää virheen havaitsemiseen ja korjaamiseen ennen menojen todentamista komissiolle. |
| --- | --- |

4.23

Tilintarkastustuomioistuimen tämän vuoden otoksessa havaitsemista virheistä ainakin 30 prosenttia oli sellaisia, että toimenpideohjelmien täytäntöönpanosta vastaavilla jäsenvaltioiden viranomaisilla oli käytössään tiedot, joiden olisi pitänyt riittää virheen havaitsemiseen ja korjaamiseen ennen menojen todentamista komissiolle.

| 4.23 | Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä suurimman osan osalta kansallisilla viranomaisilla ei ollut riittävästi tietoja virheiden havaitsemiseksi, kun ne ilmoittivat menoja komissiolle. |
| --- | --- |

4.23

JÄRJESTELMIÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| 4.24 | Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 4.2
  . |
| --- | --- |

4.24

Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 4.2
  .

Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät

Jäsenvaltiot

| 4.25 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi keskeisten säännösten noudattamista 16 hallinto- ja valvontajärjestelmän yhteydessä 13 jäsenvaltiossa (ks
  liite 4.2, osa 1
  ). |
| --- | --- |

4.25

Tilintarkastustuomioistuin arvioi keskeisten säännösten noudattamista 16 hallinto- ja valvontajärjestelmän yhteydessä 13 jäsenvaltiossa (ks
  liite 4.2, osa 1
  ).

| 4.25 | Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan kaikki 16 järjestelmää täyttävät täysin tai osittain testatut keskeiset vaatimukset. |
| --- | --- |

4.25

| 4.26 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että tarkastetuista 16 toimenpideohjelmasta 11:ssä hallintoviranomaisten suorittamat tarkastukset olivat vain osittain säännösten mukaisia. |
| --- | --- |

4.26

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus osoitti, että tarkastetuista 16 toimenpideohjelmasta 11:ssä hallintoviranomaisten suorittamat tarkastukset olivat vain osittain säännösten mukaisia.

| 4.26 | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen kantaan, jonka mukaan hallinnolliset tarkastukset ovat avainasemassa sääntöjenvastaisuuksien estämisessä. Niitä olisi parannettava, erityisesti joidenkin ohjelmien osalta, ja komissio jatkaa tämän suuntaisia pyrkimyksiään neuvonnan, koulutustoimien ja erityistarkastusten kautta. |
| --- | --- |

4.26

| 4.27 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hyväksytyn kansallisen tarkastusstrategian täytäntöönpanossa ilmeni viivästyksiä useimpien tarkastettujen toimenpideohjelmien yhteydessä. Useimmat tarkastusviranomaiset eivät suorittaneet ajoissa riittävää määrää tarkastuksia vuoden 2009 tarkastuskertomusta varten. |
| --- | --- |

4.27

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hyväksytyn kansallisen tarkastusstrategian täytäntöönpanossa ilmeni viivästyksiä useimpien tarkastettujen toimenpideohjelmien yhteydessä. Useimmat tarkastusviranomaiset eivät suorittaneet ajoissa riittävää määrää tarkastuksia vuoden 2009 tarkastuskertomusta varten.

| 4.28 | Tilintarkastustuomioistuin pani myös merkille, että vuoden 2009 loppuun mennessä suoritetun, järjestelmiin liittyvän tarkastustyön määrissä oli huomattavia eroavaisuuksia. Useat jäsenvaltiot eivät suorittaneet lainkaan järjestelmätarkastuksia ennen menojen ilmoittamista komissiolle (10). |
| --- | --- |

4.28

Tilintarkastustuomioistuin pani myös merkille, että vuoden 2009 loppuun mennessä suoritetun, järjestelmiin liittyvän tarkastustyön määrissä oli huomattavia eroavaisuuksia. Useat jäsenvaltiot eivät suorittaneet lainkaan järjestelmätarkastuksia ennen menojen ilmoittamista komissiolle (10).

| 4.27–4.28 | Sääntelykehyksen mukaisesti tarkastusviranomaisten on suoritettava toimista tarkastus ainoastaan, jos menot on ilmoitettu komissiolle tarkastusvuotta edeltävän vuoden loppuun mennessä. Ainoastaan kahdessa tilintarkastustuomioistuimen tarkastamista 16 ohjelmasta menot oli ilmoitettu vuonna 2008. |
| --- | --- |

4.27–4.28

| 4.29 | Tarkastetuista 16 toimenpideohjelmasta kahden tapauksessa tarkastusviranomaiset ovat tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen täyttäneet säännöksiin perustuvat, järjestelmätarkastuksia koskevat keskeiset vaatimukset vain osittain. |
| --- | --- |

4.29

Tarkastetuista 16 toimenpideohjelmasta kahden tapauksessa tarkastusviranomaiset ovat tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen täyttäneet säännöksiin perustuvat, järjestelmätarkastuksia koskevat keskeiset vaatimukset vain osittain.

| 4.29 | Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan 16 tarkastusviranomaisesta 14 täyttää täysin testatut keskeiset vaatimukset. |
| --- | --- |

4.29

Takaisinperintään ja rahoitusoikaisuihin liittyvät järjestelmät

Jäsenvaltiot

| 4.30 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi erilaisissa kansallisissa jälkitarkastuksissa havaittujen virheiden käsittelyyn käytettävät järjestelmät sekä takaisinperinnästä ja peruutuksista komissiolle tapahtuvan raportoinnin. Arviointi kohdistettiin neljään toimenpideohjelmaan ja yhteen yhteisöaloitteeseen kuudessa jäsenvaltiossa (11). |
| --- | --- |

4.30

Tilintarkastustuomioistuin arvioi erilaisissa kansallisissa jälkitarkastuksissa havaittujen virheiden käsittelyyn käytettävät järjestelmät sekä takaisinperinnästä ja peruutuksista komissiolle tapahtuvan raportoinnin. Arviointi kohdistettiin neljään toimenpideohjelmaan ja yhteen yhteisöaloitteeseen kuudessa jäsenvaltiossa (11).

| 4.31 | Kuten edeltävänäkin vuonna (12) tarkastettuihin järjestelmiin liittyvä vähiten tyydyttävä näkökohta koskee oikaisujen raportointia komissiolle (ks.
  liite 4.2, osa 2
  ). Joissakin tapauksissa asiaankuuluvia tietoja ei ilmoitettu komissiolle, ja tietyissä toisissa tapauksissa tiedot eivät olleet luotettavia tai niitä ei ollut esitetty komission antamien ohjeiden mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että komissiolla ei ole näissä tapauksissa luotettavia tietoja jäsenvaltioiden täytäntöönpanemista takaisinperintä- ja peruutustoimista. Myös komissio on pannut merkille tähän tilanteeseen liittyviä puutteita (13). |
| --- | --- |

4.31

Kuten edeltävänäkin vuonna (12) tarkastettuihin järjestelmiin liittyvä vähiten tyydyttävä näkökohta koskee oikaisujen raportointia komissiolle (ks.
  liite 4.2, osa 2
  ). Joissakin tapauksissa asiaankuuluvia tietoja ei ilmoitettu komissiolle, ja tietyissä toisissa tapauksissa tiedot eivät olleet luotettavia tai niitä ei ollut esitetty komission antamien ohjeiden mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että komissiolla ei ole näissä tapauksissa luotettavia tietoja jäsenvaltioiden täytäntöönpanemista takaisinperintä- ja peruutustoimista. Myös komissio on pannut merkille tähän tilanteeseen liittyviä puutteita (13).

| 4.31 | Vaikka raportointi jäsenvaltioiden tekemistä oikaisuista ei ole täysin tyydyttävää, komission mielestä joissakin tapauksissa komissiolle vuoden 2010 alkupuoliskolla toimitettujen, vuotta 2009 koskevien tietojen laatu on paljon parempi. Kumulatiiviset tiedot on julkaistu komission lopullisessa tilinpäätöksessä. Vuoden 2008 toimintasuunnitelman puitteissa komissio on suorittanut 19 jäsenvaltiossa maksujen peruuttamis- ja takaisinperintäjärjestelmien tarkastuksia, jotka ovat samankaltaisia kuin tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset. Muut jäsenvaltiot tarkastetaan vuonna 2010.

  Ohjelmakaudella 2007–2013 käytössä on vakiomuotoinen menettely takaisinperintäilmoitusten toimittamiselle SFC2007-sovelluksen kautta. Komissio odottaa tämän raportointimenettelyn parantavan käytettävissään olevien tietojen laatua. Jäsenvaltioiden on myös erotettava toisistaan oikaisut, jotka ovat seurausta niiden omista tarkastuksista, ja EU:n tarkastusten jälkeiset oikaisut. |
| --- | --- |

4.31

Ohjelmakaudella 2007–2013 käytössä on vakiomuotoinen menettely takaisinperintäilmoitusten toimittamiselle SFC2007-sovelluksen kautta. Komissio odottaa tämän raportointimenettelyn parantavan käytettävissään olevien tietojen laatua. Jäsenvaltioiden on myös erotettava toisistaan oikaisut, jotka ovat seurausta niiden omista tarkastuksista, ja EU:n tarkastusten jälkeiset oikaisut.

KOMISSION JOHDON ANTAMIEN TIETOJEN LUOTETTAVUUS

| 4.32 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi aluepolitiikan sekä työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat vuodelta 2009. |
| --- | --- |

4.32

Tilintarkastustuomioistuin arvioi aluepolitiikan sekä työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosastojen pääjohtajien vuotuiset toimintakertomukset ja lausumat vuodelta 2009.

| 4.33 | Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan tarkastuksen tuloksista on esitetty
  liitteessä 4.3
  . |
| --- | --- |

4.33

Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan tarkastuksen tuloksista on esitetty
  liitteessä 4.3
  .

| 4.33 | Komissio on tyytyväinen liitteessä 4.3 ja kohdassa 1.28 esitettyyn tilintarkastustuomioistuimen arviointiin, joka on aikaisempia vuosia parempi. |
| --- | --- |

4.33

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 4.34 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso oli olennainen koheesiopolitiikan alojen väli- ja loppumaksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta. |
| --- | --- |

4.34

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso oli olennainen koheesiopolitiikan alojen väli- ja loppumaksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta.

| 4.34 | Komissio toteaa, että virhetaso on tänä vuonna huomattavasti alhaisempi edellisiin vuosiin verrattuna ja että tämä on jo kolmas peräkkäinen vuosi, jolloin virheet ovat vähentyneet tilintarkastustuomioistuimen otoksessa.

  Komissio katsoo, että tämä on hyvä osoitus ohjelmakauden 2007–2013 sääntelykehyksessä parannettujen valvontamääräysten tehokkuudesta ja myös ensimmäinen vaikutus komission vuoden 2008 toimintasuunnitelmasta, jossa vahvistetaan komission valvontaroolia rakennetoimien osalta. Komissio pyrkii jatkossakin sinnikkäästi pienentämään virhetasoa. |
| --- | --- |

4.34

Komissio katsoo, että tämä on hyvä osoitus ohjelmakauden 2007–2013 sääntelykehyksessä parannettujen valvontamääräysten tehokkuudesta ja myös ensimmäinen vaikutus komission vuoden 2008 toimintasuunnitelmasta, jossa vahvistetaan komission valvontaroolia rakennetoimien osalta. Komissio pyrkii jatkossakin sinnikkäästi pienentämään virhetasoa.

| 4.35 | Jäsenvaltiot olisivat voineet ja niiden olisi pitänyt havaita ja oikaista vähintään 30 prosenttia havaituista virheistä ennen menojen todentamista komissiolle (ks. kohta 4.23). |
| --- | --- |

4.35

Jäsenvaltiot olisivat voineet ja niiden olisi pitänyt havaita ja oikaista vähintään 30 prosenttia havaituista virheistä ennen menojen todentamista komissiolle (ks. kohta 4.23).

| 4.35 | Komissio seuraa hallinto- ja valvontajärjestelmiä kaikissa tapauksissa, joissa on havaittu puutteita, varmistaakseen niiden tehokkaan toiminnan.

  Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä suurimman osan osalta kansallisilla viranomaisilla ei ollut riittävästi tietoja virheiden havaitsemiseksi, kun ne ilmoittivat menoja komissiolle. |
| --- | --- |

4.35

Komissio katsoo, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemista virheistä suurimman osan osalta kansallisilla viranomaisilla ei ollut riittävästi tietoja virheiden havaitsemiseksi, kun ne ilmoittivat menoja komissiolle.

| 4.36 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa järjestelmätarkastusten perusteella, että |
| --- | --- |

4.36

Tilintarkastustuomioistuin toteaa järjestelmätarkastusten perusteella, että

4.36

| a) | Tarkastetuista 16 toimenpideohjelmasta 12 tapauksessa havaittiin puutteita hallintoviranomaisten suorittamissa tarkastuksissa ja/tai tarkastusviranomaisten toimittamissa järjestelmätarkastuksissa. Hallinto- ja valvontajärjestelmät olivat ohjelmakaudella 2007–2013 kaiken kaikkiaan ainakin osittain niiden säännösten mukaisia, joiden noudattamista tarkastuksessa arvioitiin (ks. kohdat 4.25–4.29); |
| --- | --- |

a)

Tarkastetuista 16 toimenpideohjelmasta 12 tapauksessa havaittiin puutteita hallintoviranomaisten suorittamissa tarkastuksissa ja/tai tarkastusviranomaisten toimittamissa järjestelmätarkastuksissa. Hallinto- ja valvontajärjestelmät olivat ohjelmakaudella 2007–2013 kaiken kaikkiaan ainakin osittain niiden säännösten mukaisia, joiden noudattamista tarkastuksessa arvioitiin (ks. kohdat 4.25–4.29);

| a) | Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan kaikki 16 tarkastettua järjestelmää ovat säännösten mukaisia tai osittain säännösten mukaisia, mikä on rohkaiseva tulos ohjelmakauden 2007–2013 kannalta.

  Komissio viittaa myös 4.26 ja 4.29 kohtiin antamiinsa vastauksiin. |
| --- | --- |

a)

Komissio viittaa myös 4.26 ja 4.29 kohtiin antamiinsa vastauksiin.

| b) | järjestelmät, joiden avulla jäsenvaltiot kirjasivat ja oikaisivat tiedossaan olevia ohjelmakauteen 2000–2006 liittyviä virheitä, olivat vaikuttavia. Takaisinperintä- ja peruutustoimia koskevat raportointijärjestelmät olivat osittain vaikuttavia, joten komissio ei aina saa näistä rahoitusoikaisuista luotettavia tietoja jäsenvaltioilta (ks. kohdat 4.30 ja 4.31). |
| --- | --- |

b)

järjestelmät, joiden avulla jäsenvaltiot kirjasivat ja oikaisivat tiedossaan olevia ohjelmakauteen 2000–2006 liittyviä virheitä, olivat vaikuttavia. Takaisinperintä- ja peruutustoimia koskevat raportointijärjestelmät olivat osittain vaikuttavia, joten komissio ei aina saa näistä rahoitusoikaisuista luotettavia tietoja jäsenvaltioilta (ks. kohdat 4.30 ja 4.31).

| b) | Tietojen laatu ja täydellisyys on parantunut jatkuvasti vuoden 2008 toimintasuunnitelman mukaisten komission toimien seurauksena. Komissio saattaa vuonna 2010 päätökseen paikalla tehtävät tarkastukset jäsenvaltioiden takaisinperintäjärjestelmistä ja antaa suosituksia siitä, kuinka jäsenvaltiot voivat parantaa raportointiaan.

  Ohjelmakauden 2007–2013 lainsäädäntökehystä on vahvistettu, ja siinä säädetään vakiomuotoisten tietojen toimittamisesta, mikä parantaa komission käytettävissä olevien tietojen laatua.


  Komissio viittaa myös 4.31 kohtaan antamaansa vastaukseen. |
| --- | --- |

b)

Ohjelmakauden 2007–2013 lainsäädäntökehystä on vahvistettu, ja siinä säädetään vakiomuotoisten tietojen toimittamisesta, mikä parantaa komission käytettävissä olevien tietojen laatua.

Komissio viittaa myös 4.31 kohtaan antamaansa vastaukseen.

| 4.37 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio |
| --- | --- |

4.37

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio

4.37

| a) | kannustaa kansallisia viranomaisia soveltamaan oikaisumekanismeja perusteellisesti ennen menojen todentamista komissiolle; |
| --- | --- |

a)

kannustaa kansallisia viranomaisia soveltamaan oikaisumekanismeja perusteellisesti ennen menojen todentamista komissiolle;

| a) | Komissio viittaa toimiin, joita se on toteuttanut helmikuussa 2008 hyväksytyn toimintasuunnitelmansa nojalla parantaakseen hallinnollisia tarkastuksia ja menojen todentamista komissiolle. Se vahvistaa uudelleen sitoumuksensa rohkaista kansallisia viranomaisia neuvonnan, koulutuksen ja ohjauksen avulla ja seuraamalla tarkasti tarkastusten tuloksia tältä osin. |
| --- | --- |

a)

| b) | varmistaa, että tukeen oikeuttamattomien menojen korvaaminen uusilla menoilla (peruuttaminen) ei johda siihen, että jäsenvaltiot ilmoittavat uusia sääntöjenvastaisia menoja; |
| --- | --- |

b)

varmistaa, että tukeen oikeuttamattomien menojen korvaaminen uusilla menoilla (peruuttaminen) ei johda siihen, että jäsenvaltiot ilmoittavat uusia sääntöjenvastaisia menoja;

| b) | Komissio seuraa aktiivisesti tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessa ilmaistua riskiä, erityisesti ohjelmakauden 2000–2006 ohjelmien lopettamisen yhteydessä. |
| --- | --- |

b)

| c) | varmistaa valvontatoimiensa avulla, että kansalliset hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat vaikuttavasti ohjelmakaudella 2007–2013. |
| --- | --- |

c)

varmistaa valvontatoimiensa avulla, että kansalliset hallinto- ja valvontajärjestelmät toimivat vaikuttavasti ohjelmakaudella 2007–2013.

| c) | Komissio jatkaa vuoden 2008 toimintasuunnitelmansa mukaisia toimia jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien parantamiseksi. Se seuraa tilintarkastustuomioistuimen havaintoja ja varmistaa jatkossakin jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmien toimivuuden tarkastusviranomaisten vuotuisten tarkastuslausuntojen ja oman tarkastustoimintansa perusteella. |
| --- | --- |

c)

| 4.38 | Tilintarkastustuomioistuin kannustaa komissiota seuraamaan tiiviisti, että jäsenvaltiot soveltavat julkisia hankintoja koskevia EU:n direktiivejä oikein julkisten hankintamenettelyiden yhteydessä (ks. kohta 4.21). |
| --- | --- |

4.38

Tilintarkastustuomioistuin kannustaa komissiota seuraamaan tiiviisti, että jäsenvaltiot soveltavat julkisia hankintoja koskevia EU:n direktiivejä oikein julkisten hankintamenettelyiden yhteydessä (ks. kohta 4.21).

| 4.38 | Komissio on vähän aikaa sitten käynnistänyt jälkiarvioinnin julkisia hankintoja koskevan EU:n lainsäädäntökehyksen asianmukaisuudesta ja tehokkuudesta. Arvioinnissa keskitytään pääasiassa julkisten hankintamenettelyjen ja niitä koskevien sääntöjen kustannustehokkuuden analysointiin. Arviointiin sisältyy myös kuvaus täytäntöönpano- ja hallintorakenteista, jotka vastaavat jäsenvaltioissa julkisia hankintoja koskevan politiikan ja EU:n tämän alan lainsäädännön täytäntöönpanosta. Arviointi saadaan valmiiksi kesällä 2011. Lisäksi komission toimielinten välinen työryhmä tarkastelee yleisimpiä julkisiin hankintoihin liittyviä ongelmia, joita esiintyy koheesiopolitiikan hankkeiden täytäntöönpanossa.

  Komissio jatkaa jäsenvaltioiden viranomaisille suunnattuja koulutustoimia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen oikeasta soveltamisesta. Tarvittaessa komissio seuraa jatkossakin julkisia hankintoja koskevien EU:n direktiivien soveltamista suorittamalla joissakin tapauksissa omia tutkimuksia tai pyytämällä jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisia suorittamaan tutkimuksia puolestaan. |
| --- | --- |

4.38

Komissio jatkaa jäsenvaltioiden viranomaisille suunnattuja koulutustoimia julkisia hankintoja koskevien sääntöjen oikeasta soveltamisesta. Tarvittaessa komissio seuraa jatkossakin julkisia hankintoja koskevien EU:n direktiivien soveltamista suorittamalla joissakin tapauksissa omia tutkimuksia tai pyytämällä jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisia suorittamaan tutkimuksia puolestaan.

| 4.39 | Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 4.4
  . |
| --- | --- |

4.39

Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 4.4
  .

| 4.39 | Ks. komission vastaukset liitteessä 4.4. |
| --- | --- |

4.39

---

(1)  Ohjelmakautta 2000–2006 koskeva tukikelpoisuusjakso päättyi alun perin 31. joulukuuta 2008. Tukikelpoisuusjaksoa jatkettiin kriisintorjuntapaketin yhteydessä 30. kesäkuuta 2009 saakka niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka esittivät komissiolle asiaa koskevan pyynnön.

(2)  Toimenpideohjelman yhteydessä määritetään varojen maksuun sovellettavat kansalliset, alueelliset tai alakohtaiset painopisteet.

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1083/2006 (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 25) ja komission asetus (EY) N:o 1828/2006 (EUVL L 371, 27.12.2006, s. 1).

(4)  Erityisesti asetus (EY) N:o 1083/2006, 62 artikla.

(5)  Vuoden 2009 tarkastuskertomus (joka oli toimitettava vuoden 2009 loppuun mennessä) kattaa heinäkuun 2008 ja kesäkuun 2009 välisenä aikana toteutetut tarkastukset. Kertomuksessa käsitellään suoritetuttuja järjestelmätarkastuksia sekä tarkastuksia, jotka kohdistuvat komissiolle tammikuun 2007 ja joulukuun 2008 välisenä aikana ilmoitetut menot käsittäviin toimiin.

(6)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999 (EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1), 39 artiklan 2 kohta; asetus (EY) N:o 1083/2006, 91 ja 92 artikla.

(7)  Varainhoitovuotta 2008 koskeva vuosikertomus, kohdat 6.19 ja 6.33.

(8)  Ks.
  liite 4.1
  . Vuonna 2008 vastaava osuus oli 43 prosenttia, ja vuonna 2007 puolestaan 54 prosenttia.

(9)  Virhetasot on laskettu vuonna 2009 suoritetuista väli- ja loppumaksuista (23 miljardia euroa) poimitun edustavan tilastollisen otoksen perusteella; sovellettu luottamustaso on 95 prosenttia, kuten
  taulukosta 4.1
  käy ilmi. Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että vuonna 2009 vähintään 3 prosenttia jäsenvaltioiden komissiolle todentamista koheesiopolitiikan alan menoista olisi pitänyt jättää korvaamatta. Vuonna 2008 (varainhoitovuotta 2008 koskeva vuosikertomus, kohta 6.17) ja vuonna 2007 (varainhoitovuotta 2007 koskeva vuosikertomus, kohta 6.27) menoista olisi pitänyt jättää korvaamatta 11 prosenttia.

(10)  Useimpien tarkastuskohteena olleiden toimenpideohjelmien ensimmäiset menot todennettiin komissiolle vasta vuoden 2009 jälkimmäisellä puoliskolla.

(11)  Tilintarkastustuomioistuin ei arvioinut, havaitsivatko jäsenvaltiot virheitä vaikuttavasti..

(12)  Varainhoitovuotta 2008 koskeva vuosikertomus, kohta 6.30.

(13)  KOM(2010) 52, kohta 1.6.

(14)  Hallintomenoja koskevaa tarkastusta käsitellään yhdeksännessä luvussa.

(15)  Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston toimintamenoista 25,4 miljardia euroa (71 prosenttia) liittyi ohjelmakauteen 2007–2013, ja 8,4 miljardia euroa (24 prosenttia) ohjelmakauteen 2000–2006. Ohjelmakauden 2007–2013 maksuista 11,3 miljardia euroa (44 prosenttia) oli ennakkomaksuja.

LIITE 4.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – KOHEESIOPOLITIIKKA

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan sosiaalirahasto | Euroopan aluekehitysrahasto | Koheesiorahasto | Yhteensä |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| Tapahtumien yhteismäärä (josta): | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| | ennakkomaksuja | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | väli-/loppumaksuja | 44 | 118 | 18 | 180 | 170 | 180 |
| TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Sääntöjenmukaiset tapahtumat | 75 % | {33} | 60 % | {71} | 67 % | {12} | 64 % | {116} | 57 % | 46 % |
| Sääntöjenvastaiset tapahtumat | 25 % | {11} | 40 % | {47} | 33 % | {6} | 36 % | {64} | 43 % | 54 % |
| SÄÄNTÖJENVASTAISIA TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Analyysi virhetyypeittäin |
| Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti | 0 % | {0} | 62 % | {29} | 83 % | {5} | 53 % | {34} | 38 % | 35 % |
| Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | 100 % | {11} | 38 % | {18} | 17 % | {1} | 47 % | {30} | 62 % | 65 % |
| Virheet liittyvät: | tukikelpoisuuteen | 64 % | {7} | 89 % | {16} | 100 % | {1} | 80 % | {24} | 91 % | 79 % |
| tosiasiallisuuteen | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 13 % |
| oikeellisuuteen | 36 % | {4} | 11 % | {2} | 0 % | {0} | 20 % | {6} | 9 % | 8 % |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| Todennäköisin virhetaso: |
| < 2 % | | | |
| 2 % – 5 % | | | |
| > 5 % | X | X | X |
| Huomautus: Virhetasojen laskentaan sovellettiin vuoden 2009 väli- ja loppumaksuista poimittua edustavaa tilastollista otosta, joka kattoi 23 miljardia euroa (luottamustaso 95 prosenttia). |

2009

2008

2007

Euroopan sosiaalirahasto

Euroopan aluekehitysrahasto

Koheesiorahasto

Yhteensä

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä (josta):

44

118

18

180

170

180

ennakkomaksuja

0

0

0

0

0

0

väli-/loppumaksuja

44

118

18

180

170

180

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Sääntöjenmukaiset tapahtumat

75 %

{33}

60 %

{71}

67 %

{12}

64 %

{116}

57 %

46 %

Sääntöjenvastaiset tapahtumat

25 %

{11}

40 %

{47}

33 %

{6}

36 %

{64}

43 %

54 %

SÄÄNTÖJENVASTAISIA TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Analyysi virhetyypeittäin

Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti

0 %

{0}

62 %

{29}

83 %

{5}

53 %

{34}

38 %

35 %

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

100 %

{11}

38 %

{18}

17 %

{1}

47 %

{30}

62 %

65 %

Virheet liittyvät:

tukikelpoisuuteen

64 %

{7}

89 %

{16}

100 %

{1}

80 %

{24}

91 %

79 %

tosiasiallisuuteen

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

13 %

oikeellisuuteen

36 %

{4}

11 %

{2}

0 %

{0}

20 %

{6}

9 %

8 %

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Todennäköisin virhetaso:

< 2 %

2 % – 5 %

> 5 %

X

X

X

Huomautus: Virhetasojen laskentaan sovellettiin vuoden 2009 väli- ja loppumaksuista poimittua edustavaa tilastollista otosta, joka kattoi 23 miljardia euroa (luottamustaso 95 prosenttia).

LIITE 4.2

JÄRJESTELMÄTARKASTUSTEN TULOKSET – KOHEESIOPOLITIIKKA

1)   Ohjelmakausi 2007–2013 – tapahtumien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät jäsenvaltion tasolla: keskeisiin säännöksiin perustuvien vaatimusten noudattaminen

| | Hallintoviranomainen ja välittäjäelin (1) | Todentamisviranomainen (2) | Tarkastusviranomainen (3) |
| --- | --- | --- | --- |
| Euroopan sosiaalirahasto – Portugali – Azores Pro-Emprego | | | |
| Euroopan sosiaalirahasto – Tanska – Lisää ja parempia työpaikkoja | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Unkari – Taloudellinen kehitys | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Kreikka – Kilpailukyky ja yrittäjyys | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Saksa – Sachsen-Anhalt – Lähentyminen | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Saksa – Lüneburger Heide | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Viro – Talousympäristön kehittäminen | | | |
| Euroopan sosiaalirahasto – Puola – Inhimillinen pääoma | | | |
| Euroopan sosiaalirahasto – Portugali – Inhimilliset voimavarat | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Ruotsi – Mellersta Norland | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Ranska – Pays de la Loire | | | |
| Euroopan sosiaalirahasto – Ranska – Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Liettua – Talouskasvu | | | |
| Koheesiorahasto – Unkari – Energia ja ympäristö | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Interreg: Yhdistynyt kuningaskunta/Irlanti | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Espanja – Castilla-La Mancha | | | |
| Värikoodien merkitys | Sääntöjenmukainen |
| | Osittain sääntöjenmukainen |
| | Ei sääntöjenmukainen |
| e.a. | Ei arvioitu |

Hallintoviranomainen ja välittäjäelin (1)

Todentamisviranomainen (2)

Tarkastusviranomainen (3)

Euroopan sosiaalirahasto – Portugali – Azores Pro-Emprego

Euroopan sosiaalirahasto – Tanska – Lisää ja parempia työpaikkoja

Euroopan aluekehitysrahasto – Unkari – Taloudellinen kehitys

Euroopan aluekehitysrahasto – Kreikka – Kilpailukyky ja yrittäjyys

Euroopan aluekehitysrahasto – Saksa – Sachsen-Anhalt – Lähentyminen

Euroopan aluekehitysrahasto – Saksa – Lüneburger Heide

Euroopan aluekehitysrahasto – Viro – Talousympäristön kehittäminen

Euroopan sosiaalirahasto – Puola – Inhimillinen pääoma

Euroopan sosiaalirahasto – Portugali – Inhimilliset voimavarat

Euroopan aluekehitysrahasto – Ruotsi – Mellersta Norland

Euroopan aluekehitysrahasto – Ranska – Pays de la Loire

Euroopan sosiaalirahasto – Ranska – Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys

Euroopan aluekehitysrahasto – Liettua – Talouskasvu

Koheesiorahasto – Unkari – Energia ja ympäristö

Euroopan aluekehitysrahasto – Interreg: Yhdistynyt kuningaskunta/Irlanti

Euroopan aluekehitysrahasto – Espanja – Castilla-La Mancha

Värikoodien merkitys

Sääntöjenmukainen

Osittain sääntöjenmukainen

Ei sääntöjenmukainen

e.a.

Ei arvioitu

Testatut keskeiset vaatimukset

2)   Ohjelmakausi 2000–2006 – Maksujen takaisinperintään ja peruutuksiin liittyvät käsittely- ja raportointijärjestelmät jäsenvaltion tasolla

| | Virheiden kirjaaminen | Virheiden oikaisu | Oikaisujen kirjaaminen | Oikaisusta raportointi komissiolle | Sääntöjenvastaisuudesta raportointi OLAFille |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Kreikka – Maantiereitti | | | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Espanja – Tietoyhteiskunta | | | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Luxemburg – Tavoite 2 | | | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Interreg: Saksa/Tšekin tasavalta – Saksan järjestelmä | | | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Interreg: Saksa/Tšekin tasavalta – Tšekin tasavallan järjestelmä | | | | | |
| Euroopan aluekehitysrahasto – Puola – Kilpailukyvyn parantaminen | | | | | |
| Värikoodien merkitys | Vaikuttava |
| | Osittain vaikuttava |
| | Ei vaikuttava |
| e. t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Virheiden kirjaaminen

Virheiden oikaisu

Oikaisujen kirjaaminen

Oikaisusta raportointi komissiolle

Sääntöjenvastaisuudesta raportointi OLAFille

Euroopan aluekehitysrahasto – Kreikka – Maantiereitti

Euroopan aluekehitysrahasto – Espanja – Tietoyhteiskunta

Euroopan aluekehitysrahasto – Luxemburg – Tavoite 2

Euroopan aluekehitysrahasto – Interreg: Saksa/Tšekin tasavalta – Saksan järjestelmä

Euroopan aluekehitysrahasto – Interreg: Saksa/Tšekin tasavalta – Tšekin tasavallan järjestelmä

Euroopan aluekehitysrahasto – Puola – Kilpailukyvyn parantaminen

Värikoodien merkitys

Vaikuttava

Osittain vaikuttava

Ei vaikuttava

e. t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

---

(1)  Hallinnoinnin tarkastukset

(2)  Luotettava ja perustaltaan asianmukainen todentaminen

(3)  Asianmukaiset järjestelmätarkastukset

LIITE 4.3

KOMISSION JOHDON ANTAMIA TIETOJA KOSKEVAN TARKASTUKSEN TULOKSET – KOHEESIOPOLITIIKKA

| Keskeiset pääosastot | Pääjohtajan antama lausuma (1) | Esitetyt varaumat | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Yleisarvio luotettavuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aluepolitiikan pääosasto | sisältää varaumia | Varaumia esitettiin varainhoitovuonna 2009 yhteensä 138 toimenpideohjelmasta. Vastaava luku varainhoitovuonna 2008 oli 99, ja varainhoitovuonna 2007 puolestaan 185.
  Pääosastot arvioivat varaumien määrälliseksi vaikutukseksi 183,7 miljoonaa euroa (vuonna 2008 arvioitu vaikutus oli 201 miljoonaa euroa ja vuonna 2007 puolestaan 726 miljoonaa euroa).
  Aluepolitiikan pääosaston tapauksessa varaumien määrälliseksi vaikutukseksi arvioitiin 31,4 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2000–2006 (0,44 prosenttia väli- ja loppumaksuista), ja 65,2 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2007–2013 (0,69 prosenttia välimaksuista).
  Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston tapauksessa varaumien määrälliseksi vaikutukseksi arvioitiin 11,9 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2000–2006 (0,77 prosenttia väli- ja loppumaksuista), ja 75,2 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2007–2013 (1,77 prosenttia välimaksuista). | Tilintarkastustuomioistuin toteaa koheesiopolitiikan osalta, että pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus on laadittu komission ohjeiden mukaisesti.
  Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että aluepolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto esittivät molempien ohjelmakausien osalta varaumia, joilla on mitattavissa olevaa vaikutusta. Koheesiopolitiikan alaa koskevien varaumien laajuus vastaa paremmin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuspäätelmiä kuin aiempina vuosina. | A |
| Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto | sisältää varaumia |
| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |

Keskeiset pääosastot

Pääjohtajan antama lausuma (1)

Esitetyt varaumat

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Yleisarvio luotettavuudesta

Aluepolitiikan pääosasto

sisältää varaumia

Varaumia esitettiin varainhoitovuonna 2009 yhteensä 138 toimenpideohjelmasta. Vastaava luku varainhoitovuonna 2008 oli 99, ja varainhoitovuonna 2007 puolestaan 185.

Pääosastot arvioivat varaumien määrälliseksi vaikutukseksi 183,7 miljoonaa euroa (vuonna 2008 arvioitu vaikutus oli 201 miljoonaa euroa ja vuonna 2007 puolestaan 726 miljoonaa euroa).

Aluepolitiikan pääosaston tapauksessa varaumien määrälliseksi vaikutukseksi arvioitiin 31,4 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2000–2006 (0,44 prosenttia väli- ja loppumaksuista), ja 65,2 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2007–2013 (0,69 prosenttia välimaksuista).

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosaston tapauksessa varaumien määrälliseksi vaikutukseksi arvioitiin 11,9 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2000–2006 (0,77 prosenttia väli- ja loppumaksuista), ja 75,2 miljoonaa euroa ohjelmakaudella 2007–2013 (1,77 prosenttia välimaksuista).

Tilintarkastustuomioistuin toteaa koheesiopolitiikan osalta, että pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus on laadittu komission ohjeiden mukaisesti.

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että aluepolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto esittivät molempien ohjelmakausien osalta varaumia, joilla on mitattavissa olevaa vaikutusta. Koheesiopolitiikan alaa koskevien varaumien laajuus vastaa paremmin tilintarkastustuomioistuimen tarkastuspäätelmiä kuin aiempina vuosina.

A

Työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto

sisältää varaumia

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  Pääjohtaja ilmoittaa lausumassaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet toimien sääntöjenmukaisuudesta.

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

LIITE 4.4

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA – KOHEESIOPOLITIIKKA

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Tarkastuslausuma 2006, 2007 ja 2008: komission toteuttama tilintarkastustuomioistuimen huomautusten seuranta |
| Tilintarkastustuomioistuin on viimeisten kolmen vuoden aikana havainnut järjestelmäpuutteita ja virheitä useiden tarkastusotoksiin kuuluneiden toimenpideohjelmien ja hankkeiden menoilmoituksissa.
  Kaikki nämä havainnot koskevat ohjelmakautta 2000–2006. | Komissio toteutti jatkotoimenpiteitä tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tarkastusten perusteella.
  Komissio pani tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten perusteella täytäntöön 191,6 miljoonan euron, 80 miljoonan euron ja 0,2 miljoonan euron rahoitusoikaisut. | Varainhoitovuotta 2006 koskeneiden tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten perusteella komissio on ryhtynyt korjaaviin toimiin omien sääntöjensä ja menettelyidensä mukaisesti kaikkien tarkastettujen tapausten osalta; sitä vastoin vuoden 2007 osalta kaksi tapausta on vielä harkinnassa.
  Komission seurantatyö on käynnissä varainhoitovuotta 2008 koskeneiden tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten osalta. | Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen antamaan myönteiseen arvioon komission toteuttamasta tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2006, 2007 ja 2008 esittämien huomautusten seurannasta ja komission vuonna 2009 suorittamista toimien tarkastuksista, joissa se noudatti samankaltaista menetelmää kuin tilintarkastustuomioistuin.


  Tämä on tulosta helmikuussa 2008 hyväksytyn komission toimintasuunnitelman mukaisesta toimesta komission valvonnan vahvistamiseksi. |
| 2.   Komission toimet, joiden avulla se pyrkii vahvistamaan asemaansa valvojana rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä |
| Tilintarkastustuomioistuin on arvioinut, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät eivät ole vaikuttavia tai ne ovat osittain vaikuttavia, ja havainnut, ettei komission toteuttamalla valvonnalla voida vaikuttavasti estää virheitä jäsenvaltioiden tasolla. | Komissio on viime vuosina toteuttanut erityyppisiä toimia vahvistaakseen asemaansa valvojana, kuten on tuotu esille asiakirjassa ”Toimintasuunnitelma komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä” (1).
  Vuoden 2008 loppuun mennessä yhteensä 37 toimesta 28 ilmoitettiin päätökseen saatetuiksi. Komissio yhdisti jäljelle jääneet yhdeksän toimea yhteiseen koheesiopolitiikan alan tarkastusstrategiaan (2).
  Komissio hyväksyi vuonna 2008 myös yksinkertaistetut tukikelpoisuussäännöt menoja varten (esimerkiksi kansallisten tukikelpoisuussääntöjen soveltaminen, kertakorvaukset, standardiyksikkökustannukset ja kiinteähintaisena ilmoitettavat välilliset kustannukset); sääntöjä voidaan soveltaa ohjelmakaudella 2007–2013. | Komission toteuttamat toimien tarkastukset vuonna 2009


  Vuonna 2009 komission tarkastustyön tavoitteena oli muun muassa tarkastaa tilastollisesti edustava, jäsenvaltioissa toteutetuista toimista poimittu otos (soveltamalla samankaltaista menetelmää kuin tilintarkastustuomioistuimen soveltaman varmuuteen perustuvan mallin yhteydessä sovellettu menetelmä); tarkoituksena oli arvioida komissiolle ohjelmakauden 2007–2013 osalta ilmoitettujen todennettujen menojen sääntöjenmukaisuutta.
  Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission työhönsä soveltamaa tarkastuksen lähestymistapaa, ja tutki otokseen poimittuihin tarkastusaineistoihin liittyviä työpapereita. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission soveltama menetelmä oli kaiken kaikkiaan asianmukainen.
  Kuten komissio toi esille, saatuja tuloksia on kuitenkin tulkittava varovaisesti; huomioon on otettava tarkastetun perusjoukon erityispiirteet.


  Tukikelpoisuussääntöjen yksinkertaistaminen


  Mahdollisuus yksinkertaistaa komission hyväksymiä kansallisia tukikelpoisuussääntöjä on tarjottu siksi, että edunsaajien olisi helpompi ilmoittaa henkilöstökulunsa sekä välilliset kulut.
  Vuonna 2009 tämä mahdollisuus oli olemassa ainoastaan Euroopan sosiaalirahaston tapauksessa. Vuoden 2009 loppuun mennessä 27 jäsenvaltiosta 22 on yksinkertaistanut sääntöjä jollakin tavalla. Yksinkertaistamistoimien vaikuttavuus on arvioitavissa vasta tulevina vuosina. | Komissio katsoo komission toimintasuunnitelmaa koskevassa vaikutustenarviointikertomuksessa (KOM(2010) 52 lopullinen), että sen vuonna 2009 suorittamien tarkastustoimien tulokset osoittavat hyvin, että ohjelmakautta 2007–2013 koskevan lainsäädäntökehyksen parannetut valvontamääräykset ja komission toteuttamat ehkäisevät toimenpiteet ovat alkaneet tuottaa tuloksia. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

1.   Tarkastuslausuma 2006, 2007 ja 2008: komission toteuttama tilintarkastustuomioistuimen huomautusten seuranta

Tilintarkastustuomioistuin on viimeisten kolmen vuoden aikana havainnut järjestelmäpuutteita ja virheitä useiden tarkastusotoksiin kuuluneiden toimenpideohjelmien ja hankkeiden menoilmoituksissa.

Kaikki nämä havainnot koskevat ohjelmakautta 2000–2006.

Komissio toteutti jatkotoimenpiteitä tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tarkastusten perusteella.

Komissio pani tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten perusteella täytäntöön 191,6 miljoonan euron, 80 miljoonan euron ja 0,2 miljoonan euron rahoitusoikaisut.

Varainhoitovuotta 2006 koskeneiden tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten perusteella komissio on ryhtynyt korjaaviin toimiin omien sääntöjensä ja menettelyidensä mukaisesti kaikkien tarkastettujen tapausten osalta; sitä vastoin vuoden 2007 osalta kaksi tapausta on vielä harkinnassa.

Komission seurantatyö on käynnissä varainhoitovuotta 2008 koskeneiden tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten osalta.

Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen antamaan myönteiseen arvioon komission toteuttamasta tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2006, 2007 ja 2008 esittämien huomautusten seurannasta ja komission vuonna 2009 suorittamista toimien tarkastuksista, joissa se noudatti samankaltaista menetelmää kuin tilintarkastustuomioistuin.

Tämä on tulosta helmikuussa 2008 hyväksytyn komission toimintasuunnitelman mukaisesta toimesta komission valvonnan vahvistamiseksi.

2.   Komission toimet, joiden avulla se pyrkii vahvistamaan asemaansa valvojana rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä

Tilintarkastustuomioistuin on arvioinut, että jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät eivät ole vaikuttavia tai ne ovat osittain vaikuttavia, ja havainnut, ettei komission toteuttamalla valvonnalla voida vaikuttavasti estää virheitä jäsenvaltioiden tasolla.

Komissio on viime vuosina toteuttanut erityyppisiä toimia vahvistaakseen asemaansa valvojana, kuten on tuotu esille asiakirjassa ”Toimintasuunnitelma komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä” (1).

Vuoden 2008 loppuun mennessä yhteensä 37 toimesta 28 ilmoitettiin päätökseen saatetuiksi. Komissio yhdisti jäljelle jääneet yhdeksän toimea yhteiseen koheesiopolitiikan alan tarkastusstrategiaan (2).

Komissio hyväksyi vuonna 2008 myös yksinkertaistetut tukikelpoisuussäännöt menoja varten (esimerkiksi kansallisten tukikelpoisuussääntöjen soveltaminen, kertakorvaukset, standardiyksikkökustannukset ja kiinteähintaisena ilmoitettavat välilliset kustannukset); sääntöjä voidaan soveltaa ohjelmakaudella 2007–2013.

Komission toteuttamat toimien tarkastukset vuonna 2009

Vuonna 2009 komission tarkastustyön tavoitteena oli muun muassa tarkastaa tilastollisesti edustava, jäsenvaltioissa toteutetuista toimista poimittu otos (soveltamalla samankaltaista menetelmää kuin tilintarkastustuomioistuimen soveltaman varmuuteen perustuvan mallin yhteydessä sovellettu menetelmä); tarkoituksena oli arvioida komissiolle ohjelmakauden 2007–2013 osalta ilmoitettujen todennettujen menojen sääntöjenmukaisuutta.

Tilintarkastustuomioistuin analysoi komission työhönsä soveltamaa tarkastuksen lähestymistapaa, ja tutki otokseen poimittuihin tarkastusaineistoihin liittyviä työpapereita. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission soveltama menetelmä oli kaiken kaikkiaan asianmukainen.

Kuten komissio toi esille, saatuja tuloksia on kuitenkin tulkittava varovaisesti; huomioon on otettava tarkastetun perusjoukon erityispiirteet.

Tukikelpoisuussääntöjen yksinkertaistaminen

Mahdollisuus yksinkertaistaa komission hyväksymiä kansallisia tukikelpoisuussääntöjä on tarjottu siksi, että edunsaajien olisi helpompi ilmoittaa henkilöstökulunsa sekä välilliset kulut.

Vuonna 2009 tämä mahdollisuus oli olemassa ainoastaan Euroopan sosiaalirahaston tapauksessa. Vuoden 2009 loppuun mennessä 27 jäsenvaltiosta 22 on yksinkertaistanut sääntöjä jollakin tavalla. Yksinkertaistamistoimien vaikuttavuus on arvioitavissa vasta tulevina vuosina.

Komissio katsoo komission toimintasuunnitelmaa koskevassa vaikutustenarviointikertomuksessa (KOM(2010) 52 lopullinen), että sen vuonna 2009 suorittamien tarkastustoimien tulokset osoittavat hyvin, että ohjelmakautta 2007–2013 koskevan lainsäädäntökehyksen parannetut valvontamääräykset ja komission toteuttamat ehkäisevät toimenpiteet ovat alkaneet tuottaa tuloksia.

---

(1)  KOM(2008) 97 lopullinen, hyväksytty 19. helmikuuta 2008, ja lopullinen täytäntöönpanokertomus KOM(2009) 42/3.

(2)  Aluepolitiikan pääosasto, työllisyys-, sosiaali- ja tasa-arvoasioiden pääosasto, meri- ja kalastusasioiden pääosasto sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto: Joint Audit Strategy for Structural Actions 2009-2011, huhtikuu 2009, ensimmäinen versio C(2004) 3115; asiakirjaa päivitetään vuosittain.

---

VIIDES LUKU

Tutkimus, energia ja liikenne

SISÄLLYS

Johdanto

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

Politiikan tavoitteet

Politiikan välineet

Maksujen sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvat riskit

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Toimien sääntöjenmukaisuus

Järjestelmien vaikuttavuus

Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät

Menoilmoitusten ennakkotarkastukset asiakirjojen perusteella

Kuudennen puiteohjelman menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot

Etukäteen toimitettavat edunsaajien kustannuslaskennan menettelytapoja koskevat lausunnot seitsemännen puiteohjelman yhteydessä

Jälkitarkastuksia koskeva komission strategia

Takaisinperintään ja rahoitusoikaisuihin liittyvät järjestelmät

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Päätelmät ja suositukset

EU:n yhteisyritykset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 5.1 | Tässä luvussa esitetään tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 06 – Energia ja liikenne, 08 – Tutkimus, 09 – Tietoyhteiskunta ja viestimet sekä 10 – Suora tutkimustoiminta. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 5.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

5.1

Tässä luvussa esitetään tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 06 – Energia ja liikenne, 08 – Tutkimus, 09 – Tietoyhteiskunta ja viestimet sekä 10 – Suora tutkimustoiminta. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 5.1
  .

Taulukko 5.1 –   Tutkimus, energia ja liikenne – Keskeiset tiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Talous-arvion osasto | Toimintalohko | Kuvaus | Maksut 2009 | Hallinnointitapa |
| 6 | Energia ja liikenne | Hallintomenot (18) | 143 | Suora keskitetty |
| Maa-, lento- ja meriliikenne | 875 | Suora keskitetty |
| Euroopan laajuiset verkot | 839 | Suora keskitetty |
| Perinteiset ja uusiutuvat energialähteet | 67 | Suora keskitetty |
| Ydinenergia | 129 | Suora keskitetty / Välillinen keskitetty / Hajautettu yhteinen |
| Energiaan ja liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (seitsemäs puiteohjelma) | 131 | Suora keskitetty |
| Aikaisempien puiteohjelmien loppuun saattaminen (viides ja kuudes puiteohjelma) | 68 | Suora keskitetty |
| Liikenteen käyttäjien ja energia-alan turvallisuus ja suojelu | 1 | Suora keskitetty |
| | 2 253 | |
| 8 | Tutkimus | Hallintomenot (18) | 300 | Suora keskitetty |
| Seitsemäs puiteohjelma | 2 817 | Suora keskitetty |
| ITER: fuusio | 267 | Välillinen keskitetty |
| Aikaisempien puiteohjelmien loppuun saattaminen (viides ja kuudes puiteohjelma) | 1 388 | Suora keskitetty |
| Euroopan hiili- ja teräsyhtiö, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti | 54 | Suora keskitetty |
| | 4 826 | |
| 9 | Tietoyhteiskunta ja viestimet | Hallintomenot (18) | 134 | Suora keskitetty |
| Seitsemäs puiteohjelma | 698 | Suora keskitetty |
| Aikaisempien puiteohjelmien loppuun saattaminen | 314 | Suora keskitetty |
| Media | 105 | Suora keskitetty |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma sekä muut ohjelmat | 124 | Suora keskitetty |
| | 1 375 | |
| 10 | Suora tutkimustoiminta | Henkilöstö, toimintamenot ja investoinnit | 321 | Suora keskitetty |
| Seitsemäs puiteohjelma | 40 | Suora keskitetty |
| Edellisiltä vuosilta peräisin olevat rasitteet, jotka johtuvat toimista ydinalalla | 19 | Suora keskitetty |
| Aikaisempien puiteohjelmien loppuun saattaminen (viides ja kuudes puiteohjelma) | 30 | Suora keskitetty |
| | 410 | |
| Hallintomenot yhteensä (18) | 898 | |
| Puiteohjelmat yhteensä | 5 486 | |
| Euroopan laajuiset verkot yhteensä | 839 | |
| Muut menot yhteensä | 1 641 | |
| Toimintamenot yhteensä(menot koostuvat): | 7 966 | |
| — ennakkomaksuista
   (19) | 4 543 | |
| — väli-/loppumaksuista
   (20) | 3 423 | |
| Varainhoitovuoden maksut yhteensä | 8 864 | |
| Varainhoitovuoden maksusitoumukset yhteensä | 11 876 | |
| Lähde: Euroopan unionin tilinpäätös 2009. |

(miljoonaa euroa)

Talous-arvion osasto

Toimintalohko

Kuvaus

Maksut 2009

Hallinnointitapa

6

Energia ja liikenne

Hallintomenot (18)

143

Suora keskitetty

Maa-, lento- ja meriliikenne

875

Suora keskitetty

Euroopan laajuiset verkot

839

Suora keskitetty

Perinteiset ja uusiutuvat energialähteet

67

Suora keskitetty

Ydinenergia

129

Suora keskitetty / Välillinen keskitetty / Hajautettu yhteinen

Energiaan ja liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (seitsemäs puiteohjelma)

131

Suora keskitetty

Aikaisempien puiteohjelmien loppuun saattaminen (viides ja kuudes puiteohjelma)

68

Suora keskitetty

Liikenteen käyttäjien ja energia-alan turvallisuus ja suojelu

1

Suora keskitetty

2 253

8

Tutkimus

Hallintomenot (18)

300

Suora keskitetty

Seitsemäs puiteohjelma

2 817

Suora keskitetty

ITER: fuusio

267

Välillinen keskitetty

Aikaisempien puiteohjelmien loppuun saattaminen (viides ja kuudes puiteohjelma)

1 388

Suora keskitetty

Euroopan hiili- ja teräsyhtiö, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti

54

Suora keskitetty

4 826

9

Tietoyhteiskunta ja viestimet

Hallintomenot (18)

134

Suora keskitetty

Seitsemäs puiteohjelma

698

Suora keskitetty

Aikaisempien puiteohjelmien loppuun saattaminen

314

Suora keskitetty

Media

105

Suora keskitetty

Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma sekä muut ohjelmat

124

Suora keskitetty

1 375

10

Suora tutkimustoiminta

Henkilöstö, toimintamenot ja investoinnit

321

Suora keskitetty

Seitsemäs puiteohjelma

40

Suora keskitetty

Edellisiltä vuosilta peräisin olevat rasitteet, jotka johtuvat toimista ydinalalla

19

Suora keskitetty

Aikaisempien puiteohjelmien loppuun saattaminen (viides ja kuudes puiteohjelma)

30

Suora keskitetty

410

Hallintomenot yhteensä (18)

898

Puiteohjelmat yhteensä

5 486

Euroopan laajuiset verkot yhteensä

839

Muut menot yhteensä

1 641

Toimintamenot yhteensä(menot koostuvat):

7 966

— ennakkomaksuista
   (19)

4 543

— väli-/loppumaksuista
   (20)

3 423

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

8 864

Varainhoitovuoden maksusitoumukset yhteensä

11 876

Lähde: Euroopan unionin tilinpäätös 2009.

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

Politiikan tavoitteet

| 5.2 | Energia- ja liikennepolitiikkojen tarkoituksena on tarjota EU:n kansalaisille ja yrityksille kilpailukykyisiä energia- ja liikennejärjestelmiä, tehdä energian tuotannosta ja kulutuksesta kestävämpää, luoda EU:ssa suotuisat olosuhteet keskeytymättömille ja varmoille energiatoimituksille ja liikennepalveluille, parantaa liikenteen ja energian turvallisuutta sekä tehdä kansainvälisesti tunnetuksi politiikkoja, joilla EU edistää liikenne- ja energia-alan kilpailukykyä, kestävyyttä, varmuutta ja turvallisuutta. |
| --- | --- |

5.2

Energia- ja liikennepolitiikkojen tarkoituksena on tarjota EU:n kansalaisille ja yrityksille kilpailukykyisiä energia- ja liikennejärjestelmiä, tehdä energian tuotannosta ja kulutuksesta kestävämpää, luoda EU:ssa suotuisat olosuhteet keskeytymättömille ja varmoille energiatoimituksille ja liikennepalveluille, parantaa liikenteen ja energian turvallisuutta sekä tehdä kansainvälisesti tunnetuksi politiikkoja, joilla EU edistää liikenne- ja energia-alan kilpailukykyä, kestävyyttä, varmuutta ja turvallisuutta.

| 5.3 | Tutkimuspolitiikalla pyritään edistämään tutkimusalan investointeja ja siirtymistä osaamistalouteen EU:n kilpailukyvyn lujittamiseksi. Sen tavoitteena on myös lujittaa eurooppalaisen tutkimusalueen tieteellistä ja teknistä perustaa, parantaa tutkimuksen huippuosaamista Euroopassa, lisätä eurooppalaisen tutkimusalueen avoimuutta ja houkuttelevuutta sekä maksimoida kansainvälisestä yhteistyöstä saatavat hyödyt. |
| --- | --- |

5.3

Tutkimuspolitiikalla pyritään edistämään tutkimusalan investointeja ja siirtymistä osaamistalouteen EU:n kilpailukyvyn lujittamiseksi. Sen tavoitteena on myös lujittaa eurooppalaisen tutkimusalueen tieteellistä ja teknistä perustaa, parantaa tutkimuksen huippuosaamista Euroopassa, lisätä eurooppalaisen tutkimusalueen avoimuutta ja houkuttelevuutta sekä maksimoida kansainvälisestä yhteistyöstä saatavat hyödyt.

| 5.4 | Tietoyhteiskunnan ja viestinten politiikoilla pyritään luomaan tietoyhteiskunnan ja viestinten alojen palveluille innovatiivinen, avoin ja kilpailukykyinen yhteinen tila, joka mahdollistaa siirtymisen tulevaisuuden verkostoihin ja internetiin. Kyseisillä politiikoilla pyritään lisäämään tieto- ja viestintätekniikan tutkimukseen ja käyttöönottoon kohdistettujen EU:n investointien laajuutta ja vaikuttavuutta ja korjaamaan digiympäristössä nykysin vallitsevaa yhtenäismarkkinoiden pirstoutumista. Politiikkojen avulla on myös tarkoitus saavuttaa osallisuutta edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta, joka luo kestävän kehityksen mukaista kasvua ja työpaikkoja ja asettaa etusijalle paremmat julkiset palvelut ja elämän laadun. |
| --- | --- |

5.4

Tietoyhteiskunnan ja viestinten politiikoilla pyritään luomaan tietoyhteiskunnan ja viestinten alojen palveluille innovatiivinen, avoin ja kilpailukykyinen yhteinen tila, joka mahdollistaa siirtymisen tulevaisuuden verkostoihin ja internetiin. Kyseisillä politiikoilla pyritään lisäämään tieto- ja viestintätekniikan tutkimukseen ja käyttöönottoon kohdistettujen EU:n investointien laajuutta ja vaikuttavuutta ja korjaamaan digiympäristössä nykysin vallitsevaa yhtenäismarkkinoiden pirstoutumista. Politiikkojen avulla on myös tarkoitus saavuttaa osallisuutta edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta, joka luo kestävän kehityksen mukaista kasvua ja työpaikkoja ja asettaa etusijalle paremmat julkiset palvelut ja elämän laadun.

| 5.5 | Suoran tutkimustoiminnan menoista tuetaan EU:n yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimustyötä ja siihen liittyvää toimintaa. Yhteinen tutkimuskeskus on komission pääosasto, joka antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea Euroopan unionin politiikkojen suunnittelua, kehittämistä, toteutusta ja seurantaa varten. Lisäksi yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on varmistaa pitkän aikavälin ohjelma, joka koskee ydinvoimaloiden käytöstä poistamista ja ydinjätteiden käsittelyä. |
| --- | --- |

5.5

Suoran tutkimustoiminnan menoista tuetaan EU:n yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimustyötä ja siihen liittyvää toimintaa. Yhteinen tutkimuskeskus on komission pääosasto, joka antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea Euroopan unionin politiikkojen suunnittelua, kehittämistä, toteutusta ja seurantaa varten. Lisäksi yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on varmistaa pitkän aikavälin ohjelma, joka koskee ydinvoimaloiden käytöstä poistamista ja ydinjätteiden käsittelyä.

Politiikan välineet

| 5.6 | Tämän toimintalohkoryhmän menojen täytäntöönpanosta vastaa suurimmaksi osaksi komissio suoran keskitetyn hallinnoinnin periaatteen mukaisesti ja enenevässä määrin välillisen keskitetyn hallinnoinnin mukaisesti virastojen ja yhteisyritysten kautta. Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen liittyviä varoja hallinnoidaan yhteistyössä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) kanssa. |
| --- | --- |

5.6

Tämän toimintalohkoryhmän menojen täytäntöönpanosta vastaa suurimmaksi osaksi komissio suoran keskitetyn hallinnoinnin periaatteen mukaisesti ja enenevässä määrin välillisen keskitetyn hallinnoinnin mukaisesti virastojen ja yhteisyritysten kautta. Ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen liittyviä varoja hallinnoidaan yhteistyössä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) kanssa.

Tutkimus

| 5.7 | Noin 70 prosenttia toimintalohkoryhmän toimintamenoista koskee monivuotisiin puiteohjelmiin liittyviä tutkimushankkeita. Puiteohjelmiin sisältyy useita rahoitusjärjestelmiä, joista tuetaan monentyyppisiä hankkeita eri aihealueilla. Komissio suorittaa tavallisesti maksut edunsaajille ilman jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten osallistumista. |
| --- | --- |

5.7

Noin 70 prosenttia toimintalohkoryhmän toimintamenoista koskee monivuotisiin puiteohjelmiin liittyviä tutkimushankkeita. Puiteohjelmiin sisältyy useita rahoitusjärjestelmiä, joista tuetaan monentyyppisiä hankkeita eri aihealueilla. Komissio suorittaa tavallisesti maksut edunsaajille ilman jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten osallistumista.

| 5.7 | Tutkimuksen puiteohjelmista rahoitetaan teknisesti ja rahoituksellisesti monimutkaisia hankkeita. Valvontaympäristössä toimii suuri määrä edunsaajia, joista kukin soveltaa omaa valvontajärjestelmäänsä.

  Koska hankkeiden hallinnointi on vaikeaa niin komissiolle kuin edunsaajillekin nykyisen lainsäädäntö- ja sopimusympäristön vuoksi, komissio on toteuttanut yksinkertaistamistoimenpiteitä seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanoa varten. |
| --- | --- |

5.7

Koska hankkeiden hallinnointi on vaikeaa niin komissiolle kuin edunsaajillekin nykyisen lainsäädäntö- ja sopimusympäristön vuoksi, komissio on toteuttanut yksinkertaistamistoimenpiteitä seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanoa varten.

| 5.8 | Edunsaajina voivat olla tutkimuslaitokset, yliopistot, julkishallinto, yritykset tai yksityishenkilöt. Edunsaajat tai kumppanit työskentelevät yleensä kumppaneiden yhteenliittymänä (konsortiona) eri jäsenvaltioissa, assosioituneissa valtiossa tai muissa maissa komission kanssa tehdyn avustussopimuksen mukaisesti. Seitsemännessä puiteohjelmassa kuhunkin hankkeeseen osallistuu keskimäärin kuusi kumppania, joskin määrä voi rahoitusjärjestelmästä riippuen vaihdella 1:stä 64:ään. Kumppanit voivat osallistua useampiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

5.8

Edunsaajina voivat olla tutkimuslaitokset, yliopistot, julkishallinto, yritykset tai yksityishenkilöt. Edunsaajat tai kumppanit työskentelevät yleensä kumppaneiden yhteenliittymänä (konsortiona) eri jäsenvaltioissa, assosioituneissa valtiossa tai muissa maissa komission kanssa tehdyn avustussopimuksen mukaisesti. Seitsemännessä puiteohjelmassa kuhunkin hankkeeseen osallistuu keskimäärin kuusi kumppania, joskin määrä voi rahoitusjärjestelmästä riippuen vaihdella 1:stä 64:ään. Kumppanit voivat osallistua useampiin hankkeisiin.

| 5.9 | Seitsemännessä puiteohjelmassa tutkimusavustusten suuruus vaihteli vuoden 2009 loppuun asti yksittäisille tutkijoille maksetuista noin 7 500 eurosta suurille yhteistyöhankkeille maksettuihin 93 miljoonaan euroon. Edunsaajia on yli 12 000, mutta niistä 250 suurinta saa noin 50 prosenttia EU-rahoituksen kokonaismäärästä. |
| --- | --- |

5.9

Seitsemännessä puiteohjelmassa tutkimusavustusten suuruus vaihteli vuoden 2009 loppuun asti yksittäisille tutkijoille maksetuista noin 7 500 eurosta suurille yhteistyöhankkeille maksettuihin 93 miljoonaan euroon. Edunsaajia on yli 12 000, mutta niistä 250 suurinta saa noin 50 prosenttia EU-rahoituksen kokonaismäärästä.

| 5.10 | Vuoden 2009 puolivälistä alkaen seitsemännen puiteohjelman hallinnointi on osittain siirretty tutkimuksen toimeenpanovirastolle ja Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirastolle. Vuoden 2009 lopussa toimi lisäksi neljä tutkimuksen yhteisyritystä, joiden saama EU-rahoitus kyseiselle vuodelle oli yhteensä 288 miljoonaa euroa (1). Yhteisyritykset hallinnoivat EU:n ja muiden julkisten ja yksityisten kumppaneiden erityisiin tutkimusaloitteisiin myöntämiä varoja. |
| --- | --- |

5.10

Vuoden 2009 puolivälistä alkaen seitsemännen puiteohjelman hallinnointi on osittain siirretty tutkimuksen toimeenpanovirastolle ja Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirastolle. Vuoden 2009 lopussa toimi lisäksi neljä tutkimuksen yhteisyritystä, joiden saama EU-rahoitus kyseiselle vuodelle oli yhteensä 288 miljoonaa euroa (1). Yhteisyritykset hallinnoivat EU:n ja muiden julkisten ja yksityisten kumppaneiden erityisiin tutkimusaloitteisiin myöntämiä varoja.

| 5.10 | Komissio hallinnoi suoraan suurinta osaa menoista, mutta seitsemännessä puiteohjelmassa sallitaan myös talousarvion täytäntöönpano välillisen keskitetyn hallinnoinnin mukaisesti, toisin sanoen komissio antaa täytäntöönpanon tehtäväksi toimeenpanovirastoille, EU:n perustamille yhteisyrityksille ja 185 artiklan mukaisille aloitteille, jotka ovat usean jäsenvaltion yhdessä toteuttamien tutkimusohjelmien toteuttamista varten perustettuja rakenteita. |
| --- | --- |

5.10

Energia ja liikenne

| 5.11 | Toinen suuri yksittäinen menoluokka (noin 11 prosenttia menoista) vuonna 2009 liittyy Euroopan laajuisia verkkoja (TEN) koskevasta ohjelmasta rahoitettaviin suuriin energia- ja liikennehankkeisiin. Edunsaajat ovat tavallisesti jäsenvaltioiden viranomaisia, mutta ne voivat olla myös julkisia tai yksityisiä yrityksiä. Hankkeet ovat yleensä teknisesti monimutkaisia ja useimmat ovat valtioiden välisiä hankkeita. |
| --- | --- |

5.11

Toinen suuri yksittäinen menoluokka (noin 11 prosenttia menoista) vuonna 2009 liittyy Euroopan laajuisia verkkoja (TEN) koskevasta ohjelmasta rahoitettaviin suuriin energia- ja liikennehankkeisiin. Edunsaajat ovat tavallisesti jäsenvaltioiden viranomaisia, mutta ne voivat olla myös julkisia tai yksityisiä yrityksiä. Hankkeet ovat yleensä teknisesti monimutkaisia ja useimmat ovat valtioiden välisiä hankkeita.

| 5.12 | Vuonna 2009 käynnissä oli 404 liikenneverkkoihin (TEN-T) liittyvää hanketta, joille oli myönnetty avustusta keskimäärin 18,05 miljoonaa euroa, ja 49 energiaverkkoihin (TEN-E) liittyvää hanketta, joille oli myönnetty avustusta keskimäärin 1,53 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

5.12

Vuonna 2009 käynnissä oli 404 liikenneverkkoihin (TEN-T) liittyvää hanketta, joille oli myönnetty avustusta keskimäärin 18,05 miljoonaa euroa, ja 49 energiaverkkoihin (TEN-E) liittyvää hanketta, joille oli myönnetty avustusta keskimäärin 1,53 miljoonaa euroa.

| 5.13 | Liikenneverkkoihin liittyvää ohjelmaa hallinnoi TEN-T-toimeenpanovirasto ja tiettyjä osa-alueita energiaan ja liikenteeseen liittyvistä menoista hallinnoi kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto. SESAR-yhteisyritys hallinnoi eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan uudenaikaistamista koskevan EU:n hankkeen kehitysvaihetta, jonka talousarvio vuodelle 2009 oli 157 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

5.13

Liikenneverkkoihin liittyvää ohjelmaa hallinnoi TEN-T-toimeenpanovirasto ja tiettyjä osa-alueita energiaan ja liikenteeseen liittyvistä menoista hallinnoi kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto. SESAR-yhteisyritys hallinnoi eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan uudenaikaistamista koskevan EU:n hankkeen kehitysvaihetta, jonka talousarvio vuodelle 2009 oli 157 miljoonaa euroa.

Muut maksut

| 5.14 | Muut varainhoitovuoden 2009 maksut käsittävät komission ennakot, jotka se on suorittanut Euroopan avaruusjärjestön kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti Galileo-satelliittinavigointijärjestelmän täytäntöönpanemiseksi, ja rahoitusosuudet ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen liittyvistä ohjelmista. Muita maksuja ovat lisäksi muut erityiset menot, kuten Euroopan investointipankin kanssa tehtyjen sopimusten mukaiset maksut Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainatakuurahastoon ja seitsemännen puiteohjelman riskinjaon rahoitusvälineeseen. |
| --- | --- |

5.14

Muut varainhoitovuoden 2009 maksut käsittävät komission ennakot, jotka se on suorittanut Euroopan avaruusjärjestön kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti Galileo-satelliittinavigointijärjestelmän täytäntöönpanemiseksi, ja rahoitusosuudet ydinvoimaloiden käytöstä poistamiseen liittyvistä ohjelmista. Muita maksuja ovat lisäksi muut erityiset menot, kuten Euroopan investointipankin kanssa tehtyjen sopimusten mukaiset maksut Euroopan laajuisten liikenneverkkojen lainatakuurahastoon ja seitsemännen puiteohjelman riskinjaon rahoitusvälineeseen.

Maksujen sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvat riskit

| 5.15 | Tutkimushankkeiden sekä liikenne- ja energiahankkeiden avustukset maksetaan useassa erässä: Ennakkomaksu suoritetaan, kun hankkeiden valintamenettely on saatu päätökseen ja avustussopimus on allekirjoitettu tai rahoituspäätös on tehty. Tämän jälkeen maksetaan väli- ja loppumaksut edunsaajien säännöllisesti tekemien menoilmoitusten perusteella korvauksena tukikelpoisista menoista. Ohjelmakauden tässä vaiheessa noin puolet tutkimuksen alan maksuista on seitsemännen puiteohjelman hankkeisiin liittyviä ennakkomaksuja. Loppuosa koostuu kuudennen puiteohjelman hankkeiden väli- ja loppumaksuista ja seitsemännen puiteohjelman hankkeiden välimaksuista. |
| --- | --- |

5.15

Tutkimushankkeiden sekä liikenne- ja energiahankkeiden avustukset maksetaan useassa erässä: Ennakkomaksu suoritetaan, kun hankkeiden valintamenettely on saatu päätökseen ja avustussopimus on allekirjoitettu tai rahoituspäätös on tehty. Tämän jälkeen maksetaan väli- ja loppumaksut edunsaajien säännöllisesti tekemien menoilmoitusten perusteella korvauksena tukikelpoisista menoista. Ohjelmakauden tässä vaiheessa noin puolet tutkimuksen alan maksuista on seitsemännen puiteohjelman hankkeisiin liittyviä ennakkomaksuja. Loppuosa koostuu kuudennen puiteohjelman hankkeiden väli- ja loppumaksuista ja seitsemännen puiteohjelman hankkeiden välimaksuista.

| 5.16. | Väli- ja loppumaksujen suurimpana riskinä on, että edunsaajat voivat sisällyttää menoilmoituksiinsa tukeen oikeuttamattomia kuluja, joita ei havaita ja korjata komission valvontajärjestelmillä ennen kuin ilmoitetut kulut on korvattu. Riskiä lisää se, että tukikelpoisten kulujen laskentasäännöt ovat monimutkaisia ja niihin liittyy useita tukikelpoisuusedellytyksiä. Riskiä lisää myös edunsaajia koskeva vaatimus kohdentaa henkilöstömenoja ja välillisiä kustannuksia hankkeisiin samalla kun ne vähentävät kulueriä, jotka eivät ole oikeutettuja EU:n yhteisrajoitukseen. Ennakkomaksuja koskevat ehdot eivät ole yhtä monimutkaisia, koska nämä maksut suoritetaan avustussopimuksen allekirjoittamisen tai rahoituksen myöntämispäätöksen seurauksena. Ennakkomaksuissa on kuitenkin viime vuosina ilmennyt virheitä, vaikkakin niitä ei voida yleensä ilmaista kvantitatiivisesti ja niissä on ollut kyse menettelyyn liittyvistä puutteista, kuten viivästyneesti suoritetuista maksuista. |
| --- | --- |

5.16.

Väli- ja loppumaksujen suurimpana riskinä on, että edunsaajat voivat sisällyttää menoilmoituksiinsa tukeen oikeuttamattomia kuluja, joita ei havaita ja korjata komission valvontajärjestelmillä ennen kuin ilmoitetut kulut on korvattu. Riskiä lisää se, että tukikelpoisten kulujen laskentasäännöt ovat monimutkaisia ja niihin liittyy useita tukikelpoisuusedellytyksiä. Riskiä lisää myös edunsaajia koskeva vaatimus kohdentaa henkilöstömenoja ja välillisiä kustannuksia hankkeisiin samalla kun ne vähentävät kulueriä, jotka eivät ole oikeutettuja EU:n yhteisrajoitukseen. Ennakkomaksuja koskevat ehdot eivät ole yhtä monimutkaisia, koska nämä maksut suoritetaan avustussopimuksen allekirjoittamisen tai rahoituksen myöntämispäätöksen seurauksena. Ennakkomaksuissa on kuitenkin viime vuosina ilmennyt virheitä, vaikkakin niitä ei voida yleensä ilmaista kvantitatiivisesti ja niissä on ollut kyse menettelyyn liittyvistä puutteista, kuten viivästyneesti suoritetuista maksuista.

| 5.16 | Komissio on samaa mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. Sääntöjen monimutkaisuus aiheuttaa todellakin paljon virheitä ja tukeen oikeuttamattomia menoilmoituksia. Komission tiedonannossa tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (13) ehdotetaan toimia tämän riskin poistamiseksi. Koska nämä ehdotukset pannaan täytäntöön vasta seuraavassa puiteohjelmassa ja on tarpeen ratkaista ongelmat, joita aiheutuu avustustensaajia koskevien tukikelpoisuusvaatimusten monimutkaisuudesta, komissio antoi muille toimielimille 26. toukokuuta 2010 tiedonannon (14), jossa se ehdotti hyväksytyn virheriskin suuruudeksi tällä alalla 2–5 prosenttia. Ehdotettu hyväksyttävä virheriski määritetään ottaen huomioon valvontatoimien kustannustehokkuus ja jäännösvirheiden taso, joka on perusteltavissa suhteessa valvonnan kustannuksiin. |
| --- | --- |

5.16

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 5.17 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva ensimmäisen luvun
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmää koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:






  — | tarkastuksen yhteydessä testattiin 150 tapahtuman otos, joka koostui 86 ennakkomaksusta ja 64 väli- ja loppumaksusta |
| --- | --- | --- |

5.17

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva ensimmäisen luvun
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmää koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

—

tarkastuksen yhteydessä testattiin 150 tapahtuman otos, joka koostui 86 ennakkomaksusta ja 64 väli- ja loppumaksusta

| — | järjestelmien arviointi kohdistui tutkimuksen alan maksuihin ja kattoi:






  — | edunsaajien toimittamien menoilmoitusten ennakkotarkastukset asiakirjojen perusteella |
| --- | --- | --- |

—

järjestelmien arviointi kohdistui tutkimuksen alan maksuihin ja kattoi:

—

edunsaajien toimittamien menoilmoitusten ennakkotarkastukset asiakirjojen perusteella

| — | riippumattomien tarkastajien antamat hankkeiden menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot |
| --- | --- |

—

riippumattomien tarkastajien antamat hankkeiden menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot

| — | edunsaajien kustannuslaskentamenetelmistä ennalta annetut tarkastuslausunnot |
| --- | --- |

—

edunsaajien kustannuslaskentamenetelmistä ennalta annetut tarkastuslausunnot

| — | hankkeiden jälkitarkastukset |
| --- | --- |

—

hankkeiden jälkitarkastukset

| — | maksujen takaisinperinnän ja rahoitusoikaisujen täytäntöönpanon. |
| --- | --- |

—

maksujen takaisinperinnän ja rahoitusoikaisujen täytäntöönpanon.

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 5.18 | Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 5.1
  . Tilintarkastustuomioistuimen arvioiden mukaan todennäköisin virhetaso on 2–5 prosenttia. |
| --- | --- |

5.18

Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 5.1
  . Tilintarkastustuomioistuimen arvioiden mukaan todennäköisin virhetaso on 2–5 prosenttia.

| 5.19 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 150 tapahtumasta koostuvassa otoksessa 36 virheen sisältävää maksua. Yhteensä 23 tapauksessa virheistä oli kyse siitä, että tutkimushankkeita koskevien väli- ja loppumaksujen yhteydessä oli korvattu tukeen oikeuttamattomia tai virheellisesti ilmoitettuja kuluja. Tavallisin virhetyyppi liittyy edelleen liian suurina ilmoitettujen henkilöstökulujen ja välillisten kustannusten korvaamiseen. Tätä kuvaavat seuraavat kaksi esimerkkiä. |
| --- | --- |

5.19

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi 150 tapahtumasta koostuvassa otoksessa 36 virheen sisältävää maksua. Yhteensä 23 tapauksessa virheistä oli kyse siitä, että tutkimushankkeita koskevien väli- ja loppumaksujen yhteydessä oli korvattu tukeen oikeuttamattomia tai virheellisesti ilmoitettuja kuluja. Tavallisin virhetyyppi liittyy edelleen liian suurina ilmoitettujen henkilöstökulujen ja välillisten kustannusten korvaamiseen. Tätä kuvaavat seuraavat kaksi esimerkkiä.

5.19.

| 5.20 | Tilintarkastustuomioistuin oli poiminut tapahtumatarkastuksiin seitsemännen puiteohjelman hankkeita koskevan 13 välimaksun otoksen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä, jotka olivat kuudessa tapauksessa samankaltaisia kuin virheet, joita oli havaittu kuudennen puiteohjelman hankkeissa. |
| --- | --- |

5.20

Tilintarkastustuomioistuin oli poiminut tapahtumatarkastuksiin seitsemännen puiteohjelman hankkeita koskevan 13 välimaksun otoksen. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä, jotka olivat kuudessa tapauksessa samankaltaisia kuin virheet, joita oli havaittu kuudennen puiteohjelman hankkeissa.

| 5.20 | Ohjelmakauden tässä vaiheessa, ja koska tilintarkastustuomioistuimen otokseen sisältyi vain pieni määrä seitsemännen puiteohjelman välimaksuja, on liian aikaista tehdä johtopäätöksiä virheiden yleisyydestä ja arvosta seitsemännessä puiteohjelmassa verrattuna kuudenteen puiteohjelmaan. |
| --- | --- |

5.20

| 5.21 | Havainnot tapahtumien sääntöjenmukaisuudesta ovat yhtäpitäviä komission omien tarkastusten tulosten sekä niiden varaumien kanssa, joita tutkimusalan pääosastojen pääjohtajat ovat esittäneet vuotuisissa toimintakertomuksissaan kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuudesta. |
| --- | --- |

5.21

Havainnot tapahtumien sääntöjenmukaisuudesta ovat yhtäpitäviä komission omien tarkastusten tulosten sekä niiden varaumien kanssa, joita tutkimusalan pääosastojen pääjohtajat ovat esittäneet vuotuisissa toimintakertomuksissaan kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuudesta.

| 5.22 | Muuhun kuin tutkimukseen liittyviä maksuja koskevien 44 testatun tapahtuman (28 ennakkomaksua ja 16 väli- tai loppumaksua) osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä kuudessa tapahtumassa. Yksi näistä oli TEN-T-hanke, jonka yhteydessä julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei ollut sovellettu asianmukaisesti. Toisessa TEN-T-hankkeessa oli ilmoitettu ja korvattu rahoituspäätöksen soveltamisalaan kuulumattomia kuluja. |
| --- | --- |

5.22

Muuhun kuin tutkimukseen liittyviä maksuja koskevien 44 testatun tapahtuman (28 ennakkomaksua ja 16 väli- tai loppumaksua) osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä kuudessa tapahtumassa. Yksi näistä oli TEN-T-hanke, jonka yhteydessä julkisia hankintoja koskevia sääntöjä ei ollut sovellettu asianmukaisesti. Toisessa TEN-T-hankkeessa oli ilmoitettu ja korvattu rahoituspäätöksen soveltamisalaan kuulumattomia kuluja.

JÄRJESTELMIEN VAIKUTTAVUUS

| 5.23 | Yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 5.2
  . Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että järjestelmillä kyettiin varmistamaan toimien sääntöjenmukaisuus osittain vaikuttavasti. |
| --- | --- |

5.23

Yhteenveto tilintarkastustuomioistuimen järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 5.2
  . Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että järjestelmillä kyettiin varmistamaan toimien sääntöjenmukaisuus osittain vaikuttavasti.

| 5.24 | Seuraavissa havainnoissa keskitytään pääasiassa tutkimuksen alan väli- ja loppumaksujen tarkastukseen. |
| --- | --- |

5.24

Seuraavissa havainnoissa keskitytään pääasiassa tutkimuksen alan väli- ja loppumaksujen tarkastukseen.

Toimien sääntöjenmukaisuuteen liittyvät järjestelmät

Menoilmoitusten ennakkotarkastukset asiakirjojen perusteella

| 5.25 | Asiakirjoihin perustuvissa ennakkotarkastuksissa komissio tarkastaa menoilmoitukset pääasiassa kirjanpidon tarkastusten ja aritmeettisten tarkastusten avulla ennen maksun suorittamista. Joskus tarkastukset saatetaan ulottaa kattamaan yksittäisiä menoeriä, jotka tarkistetaan edunsaajalta pyydettyjen, esimerkiksi laskuissa ja palkkakuiteissa olevien lisätietojen avulla. |
| --- | --- |

5.25

Asiakirjoihin perustuvissa ennakkotarkastuksissa komissio tarkastaa menoilmoitukset pääasiassa kirjanpidon tarkastusten ja aritmeettisten tarkastusten avulla ennen maksun suorittamista. Joskus tarkastukset saatetaan ulottaa kattamaan yksittäisiä menoeriä, jotka tarkistetaan edunsaajalta pyydettyjen, esimerkiksi laskuissa ja palkkakuiteissa olevien lisätietojen avulla.

| 5.26 | Vaikka monet virheet voidaan havaita ainoastaan toimittamalla tarkastuksia edunsaajan tasolla, asiakirjoihin perustuvilla tarkastuksilla olisi voitava havaita menoilmoituksissa olevia perustavanlaatuisia puutteita. |
| --- | --- |

5.26

Vaikka monet virheet voidaan havaita ainoastaan toimittamalla tarkastuksia edunsaajan tasolla, asiakirjoihin perustuvilla tarkastuksilla olisi voitava havaita menoilmoituksissa olevia perustavanlaatuisia puutteita.

| 5.27 | Tilintarkastustuomioistuin testasi asiakirjatarkastusten toimivuutta otoksen kaikkien 150 tapahtuman kohdalla. Tilintarkastustuomioistuimen testauksen tulokset osoittavat, että yleisesti ottaen tarkastukset toimivat tarkoitetulla tavalla, vaikka neljässä tapauksessa tarkastuksella ei havaittu, että menoilmoituksissa oli virheellisten yleiskustannusten kaltaisia poikkeamia, jotka olisi pitänyt voida havaita. |
| --- | --- |

5.27

Tilintarkastustuomioistuin testasi asiakirjatarkastusten toimivuutta otoksen kaikkien 150 tapahtuman kohdalla. Tilintarkastustuomioistuimen testauksen tulokset osoittavat, että yleisesti ottaen tarkastukset toimivat tarkoitetulla tavalla, vaikka neljässä tapauksessa tarkastuksella ei havaittu, että menoilmoituksissa oli virheellisten yleiskustannusten kaltaisia poikkeamia, jotka olisi pitänyt voida havaita.

Kuudennen puiteohjelman menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot

| 5.28 | Kuudennen puitesopimuksen yhteydessä avustussopimuksissa yleensä vaaditaan, että korvausta varten esitettyihin edunsaajan menoilmoituksiin on liitettävä riippumattoman tarkastajan antama tarkastuslausunto. Tarkastaja todistaa saaneensa kohtuullisen varmuuden ilmoitettujen menojen tukikelpoisuudesta. |
| --- | --- |

5.28

Kuudennen puitesopimuksen yhteydessä avustussopimuksissa yleensä vaaditaan, että korvausta varten esitettyihin edunsaajan menoilmoituksiin on liitettävä riippumattoman tarkastajan antama tarkastuslausunto. Tarkastaja todistaa saaneensa kohtuullisen varmuuden ilmoitettujen menojen tukikelpoisuudesta.

| 5.29 | Jokaisen hankekumppanin olisi esitettävä ainakin yksi tarkastuslausunto, joka kattaa hankkeen koko keston. Lausunto vaaditaan aina, jos kumppanin tietyltä ilmoitusjaksolta hakema EU:n avustus on suurempi kuin 750 000 euroa. |
| --- | --- |

5.29

Jokaisen hankekumppanin olisi esitettävä ainakin yksi tarkastuslausunto, joka kattaa hankkeen koko keston. Lausunto vaaditaan aina, jos kumppanin tietyltä ilmoitusjaksolta hakema EU:n avustus on suurempi kuin 750 000 euroa.

| 5.30 | Tilintarkastustuomioistuin vertasi omia testaustuloksiaan tarkastuslausuntoihin, jotka oli annettu edunsaajan luona tarkastettujen 30 tapahtuman osalta (2). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä 13 sellaisessa menoilmoituksessa (43 prosenttia tapauksista), jotka kaikki koskivat kuudetta puiteohjelmaa, joille tarkastaja oli antanut huomautuksia sisältämättömän lausunnon ennen ilmoituksen toimittamista korvauksen saamista varten. |
| --- | --- |

5.30

Tilintarkastustuomioistuin vertasi omia testaustuloksiaan tarkastuslausuntoihin, jotka oli annettu edunsaajan luona tarkastettujen 30 tapahtuman osalta (2). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä 13 sellaisessa menoilmoituksessa (43 prosenttia tapauksista), jotka kaikki koskivat kuudetta puiteohjelmaa, joille tarkastaja oli antanut huomautuksia sisältämättömän lausunnon ennen ilmoituksen toimittamista korvauksen saamista varten.

| 5.31 | Tilanne on samankaltainen viime vuoden huomautusten (3) sekä kahdeksannessa luvussa esitettyjen huomautusten (4) kanssa, ja vahvistaa sen, että valvonnan luotettavuutta on tarpeen parantaa. |
| --- | --- |

5.31

Tilanne on samankaltainen viime vuoden huomautusten (3) sekä kahdeksannessa luvussa esitettyjen huomautusten (4) kanssa, ja vahvistaa sen, että valvonnan luotettavuutta on tarpeen parantaa.

| 5.31 | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen huoleen kuudennen puiteohjelman tarkastuslausuntojen paikkansapitävyydestä. Tarkastuslausunnot eivät ole täysin antaneet alun perin odotettua lisävarmuutta. Komissio on kuitenkin edelleen sitä mieltä, että tämä väline on auttanut tuntuvasti estämään virheitä ja johtanut virhetasojen merkittävään pienentymiseen kuudennen puiteohjelman tarkastuksissa viidenteen puiteohjelmaan verrattuna.

  Komissio on ryhtynyt toimiin tarkastuslausuntojen laadun parantamiseksi seitsemännessä puiteohjelmassa. Seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvien tarkastuslausuntojen antaminen perustuu ”sovittuihin menettelyihin”, joissa lausunnon antavan tilintarkastajan on noudatettava ennalta määrättyjä menettelyjä ja raportoitava havainnoistaan niiden pohjalta. Tämän käytännön pitäisi vähentää sitä, että tarkastajat tulkitsevat väärin tukikelpoisuussääntöjä, kuten kuudennessa puiteohjelmassa tapahtui.


  Komissio jatkaa tarkastuslausuntojen luotettavuuden arviointia omissa tilintarkastuksissaan.


  Katso myös 5.49 kohtaan annettu vastaus. |
| --- | --- |

5.31

Komissio on ryhtynyt toimiin tarkastuslausuntojen laadun parantamiseksi seitsemännessä puiteohjelmassa. Seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvien tarkastuslausuntojen antaminen perustuu ”sovittuihin menettelyihin”, joissa lausunnon antavan tilintarkastajan on noudatettava ennalta määrättyjä menettelyjä ja raportoitava havainnoistaan niiden pohjalta. Tämän käytännön pitäisi vähentää sitä, että tarkastajat tulkitsevat väärin tukikelpoisuussääntöjä, kuten kuudennessa puiteohjelmassa tapahtui.

Komissio jatkaa tarkastuslausuntojen luotettavuuden arviointia omissa tilintarkastuksissaan.

Katso myös 5.49 kohtaan annettu vastaus.

Etukäteen toimitettavat edunsaajien kustannuslaskennan menettelytapoja koskevat lausunnot seitsemännen puiteohjelman yhteydessä

| 5.32 | Kuten tilintarkastustuomioistuin havaitsi varainhoitovuonna 2008, komissio on pyrkinyt yksinkertaistamaan tarkastuslausuntojen antamista seitsemännen puiteohjelman yhteydessä ottamalla käyttöön ennalta annetun lausunnon edunsaajan kustannuslaskennan menettelytavoista. |
| --- | --- |

5.32

Kuten tilintarkastustuomioistuin havaitsi varainhoitovuonna 2008, komissio on pyrkinyt yksinkertaistamaan tarkastuslausuntojen antamista seitsemännen puiteohjelman yhteydessä ottamalla käyttöön ennalta annetun lausunnon edunsaajan kustannuslaskennan menettelytavoista.

| 5.33 | Toimenpidettä on tarkoitus soveltaa edunsaajiin, jotka saavat useita avustuksia ja joiden kirjanpitojärjestelmillä voidaan saada kohtuullinen varmuus siitä, että heidän kustannuksenlaskennan menettelytapansa ovat avustussopimuksen säännösten mukaiset. Edunsaajat voivat saada lausunnon henkilöstökustannusten ja välillisten kustannusten laskentaa sekä keskimääräisiä henkilöstökustannuksia koskevista menettelytavoistaan. |
| --- | --- |

5.33

Toimenpidettä on tarkoitus soveltaa edunsaajiin, jotka saavat useita avustuksia ja joiden kirjanpitojärjestelmillä voidaan saada kohtuullinen varmuus siitä, että heidän kustannuksenlaskennan menettelytapansa ovat avustussopimuksen säännösten mukaiset. Edunsaajat voivat saada lausunnon henkilöstökustannusten ja välillisten kustannusten laskentaa sekä keskimääräisiä henkilöstökustannuksia koskevista menettelytavoistaan.

| 5.32–5.33 | Edunsaajien kustannuslaskentamenetelmistä ennalta annetut tarkastuslausunnot ovat pakollisia ainoastaan niille edunsaajille, jotka haluavat soveltaa keskimääräisiin henkilöstökustannuksiin perustuvaa kustannuslaskentatapaa menoilmoituksissaan. Muille edunsaajille ne ovat vapaaehtoisia.

  Lisäksi edunsaajien on edelleen toimitettava loppumaksua varten lausunto, joka kattaa koko ajanjakson, jos haettu kokonaisavustus on yli 375 000 euroa. Käytännössä ennalta annettavat tarkastuslausunnot pienentävät edunsaajien hallinnollista taakkaa ja johtavat merkittäviin kustannussäästöihin tilintarkastusmaksuissa.


  Katso myös 5.36 kohtaan annettu vastaus. |
| --- | --- |

5.32–5.33

Lisäksi edunsaajien on edelleen toimitettava loppumaksua varten lausunto, joka kattaa koko ajanjakson, jos haettu kokonaisavustus on yli 375 000 euroa. Käytännössä ennalta annettavat tarkastuslausunnot pienentävät edunsaajien hallinnollista taakkaa ja johtavat merkittäviin kustannussäästöihin tilintarkastusmaksuissa.

Katso myös 5.36 kohtaan annettu vastaus.

| 5.34 | Vuoden 2010 toukokuun loppuun mennessä ainoastaan 25 edunsaajaa mahdollisesta 650 edunsaajasta, jotka olivat oikeutettuja hakemaan lausuntoa, oli todellisuudessa saanut etukäteen lausunnon kustannuslaskennan menettelytavoistaan. Yhteensä 16 edunsaajan hakemukset hylättiin, kun taas muut edunsaajat olivat päättäneet olla hakematta lausuntoa olettaen, että heille ei sitä myönnetä. |
| --- | --- |

5.34

Vuoden 2010 toukokuun loppuun mennessä ainoastaan 25 edunsaajaa mahdollisesta 650 edunsaajasta, jotka olivat oikeutettuja hakemaan lausuntoa, oli todellisuudessa saanut etukäteen lausunnon kustannuslaskennan menettelytavoistaan. Yhteensä 16 edunsaajan hakemukset hylättiin, kun taas muut edunsaajat olivat päättäneet olla hakematta lausuntoa olettaen, että heille ei sitä myönnetä.

| 5.35 | Komissio on tiedostanut, että kelpoisuusperusteet (5), jotka se vahvisti kustannuslaskennan menettelytapoja koskevan lausunnon saamiseksi, ovat useimmille edunsaajille liian ankarat (6). Perusteet eivät todellakaan vastaa teollisuudessa ja tutkimusorganisaatioissa sovellettuja yleisiä kirjanpitokäytäntöjä (kuten keskimääräisten henkilöstökustannusten käyttö kustannuspaikoittain). |
| --- | --- |

5.35

Komissio on tiedostanut, että kelpoisuusperusteet (5), jotka se vahvisti kustannuslaskennan menettelytapoja koskevan lausunnon saamiseksi, ovat useimmille edunsaajille liian ankarat (6). Perusteet eivät todellakaan vastaa teollisuudessa ja tutkimusorganisaatioissa sovellettuja yleisiä kirjanpitokäytäntöjä (kuten keskimääräisten henkilöstökustannusten käyttö kustannuspaikoittain).

| 5.34–5.35 | Yksinkertaistamista koskevassa tiedonannossaan komissio ehdottaa, että mikä tahansa keskimääräisiin henkilöstökustannuksiin perustuva kustannuslaskentatapa, jota edunsaajat käyttävät tavanomaisena kirjanpitokäytäntönään, myös kustannuspaikkoihin perustuva lähestymistapa, voidaan hyväksyä, kunhan se perustuu tileihin kirjattuihin todellisiin henkilöstökustannuksiin ja kustannusten kaksinkertainen korvaaminen muissa kululuokissa on poissuljettua.

  Seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöissä hyväksytään keskimääräiset henkilöstökustannukset poikkeuksena yleisestä säännöstä, jonka mukaan kustannusten on oltava toteutuneita kustannuksia, jos tämä on edunsaajan tavanomainen kirjanpitokäytäntö ja keskimääräiset kustannukset eivät poikkea merkittävästi toteutuneista kustannuksista. Komission määrittelemien kriteerien tavoitteena on antaa kohtuullinen varmuus siitä, että edunsaajan menetelmän soveltaminen ei johda siihen, että ilmoitetut keskimääräiset kustannukset poikkeavat merkittävästi toteutuneista kustannuksista. Komission mielestä näillä kriteereillä saavutetaan paras mahdollinen tasapaino yksinkertaistamisen ja vastuuvelvollisuuden välillä voimassa olevassa sääntelykehyksessä. |
| --- | --- |

5.34–5.35

Seitsemännen puiteohjelman osallistumissäännöissä hyväksytään keskimääräiset henkilöstökustannukset poikkeuksena yleisestä säännöstä, jonka mukaan kustannusten on oltava toteutuneita kustannuksia, jos tämä on edunsaajan tavanomainen kirjanpitokäytäntö ja keskimääräiset kustannukset eivät poikkea merkittävästi toteutuneista kustannuksista. Komission määrittelemien kriteerien tavoitteena on antaa kohtuullinen varmuus siitä, että edunsaajan menetelmän soveltaminen ei johda siihen, että ilmoitetut keskimääräiset kustannukset poikkeavat merkittävästi toteutuneista kustannuksista. Komission mielestä näillä kriteereillä saavutetaan paras mahdollinen tasapaino yksinkertaistamisen ja vastuuvelvollisuuden välillä voimassa olevassa sääntelykehyksessä.

| 5.36 | Kuudennen puiteohjelman keskeiset rahoitussäännöt (ja niihin liittyvät menojen sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvat riskit) on siirretty seitsemänteen puiteohjelmaan. Riskit ovat saattaneet tässä vaiheessa kasvaa, sillä vaadittujen tarkastuslausuntojen määrä on selvästi vähentynyt. Samaan aikaan järjestelmä, jossa annetaan kustannuslaskennan menettelytapoja koskeva lausunto etukäteen, ja jolla on pitkälti tarkoitus korvata tarkastuslausunnot, ei toimi tarkoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

5.36

Kuudennen puiteohjelman keskeiset rahoitussäännöt (ja niihin liittyvät menojen sääntöjenmukaisuuteen kohdistuvat riskit) on siirretty seitsemänteen puiteohjelmaan. Riskit ovat saattaneet tässä vaiheessa kasvaa, sillä vaadittujen tarkastuslausuntojen määrä on selvästi vähentynyt. Samaan aikaan järjestelmä, jossa annetaan kustannuslaskennan menettelytapoja koskeva lausunto etukäteen, ja jolla on pitkälti tarkoitus korvata tarkastuslausunnot, ei toimi tarkoitetulla tavalla.

| 5.36 | Osallistujille aiheutuvan hallinnollisen työtaakan pienentämiseksi seitsemännessä puiteohjelmassa vaaditaan vähemmän tarkastuslausuntoja. Edunsaajien, jotka ovat saaneet lausunnon kustannuslaskentamenetelmistään, on kuitenkin edelleen esitettävä tilintarkastuslausunto, sillä kustannuslaskentamenetelmiä koskeva lausunto poistaa edunsaajilta ainoastaan velvollisuuden esittää välitilintarkastuslausunto. Tilintarkastuslausunto on esitettävä viimeiseltä ilmoitusjaksolta, jos haettu kokonaisavustus on yli 375 000 euroa. Kuudenteen puiteohjelmaan liittyvien intensiivisten tilintarkastuskampanjoiden tuloksena monien edunsaajien tietämys on parantunut, ja komissio odottaa sen seurauksena edunsaajien todennäköisesti soveltavan parempia hankekustannusten kirjanpitokäytäntöjä.

  Asiain nykyvaiheessa on mahdotonta päätellä, että kokonaisvaltainen virhetaso tulee nousemaan, sillä muut toimenpiteet voivat tasoittaa havaittuja riskejä. |
| --- | --- |

5.36

Asiain nykyvaiheessa on mahdotonta päätellä, että kokonaisvaltainen virhetaso tulee nousemaan, sillä muut toimenpiteet voivat tasoittaa havaittuja riskejä.

Jälkitarkastuksia koskeva komission strategia

| 5.37 | Komission tutkimusalan menoihin soveltaman valvontajärjestelmän toinen keskeinen osatekijä on ohjelma, joka koskee avustusten maksamisen jälkeen edunsaajien luona toimitettavia tilintarkastuksia. Komission tarkastajat tai ulkopuoliset tilintarkastusyritykset toimittavat tarkastukset komission valvonnassa. Jälkitarkastuksilla pyritään havaitsemaan ja korjaamaan virheet, joita ei ole kyetty estämään eikä havaitsemaan aiemmilla menettelyillä. |
| --- | --- |

5.37

Komission tutkimusalan menoihin soveltaman valvontajärjestelmän toinen keskeinen osatekijä on ohjelma, joka koskee avustusten maksamisen jälkeen edunsaajien luona toimitettavia tilintarkastuksia. Komission tarkastajat tai ulkopuoliset tilintarkastusyritykset toimittavat tarkastukset komission valvonnassa. Jälkitarkastuksilla pyritään havaitsemaan ja korjaamaan virheet, joita ei ole kyetty estämään eikä havaitsemaan aiemmilla menettelyillä.

| 5.38 | Komission tutkimusasioista vastaaville pääosastoille (tutkimus; tietoyhteiskunta ja viestimet; energia ja liikenne; yritystoiminta) vuosi 2009 oli kuudennen puiteohjelman yhteisen jälkitarkastusstrategian kolmas toteuttamisvuosi ja samana vuonna aloitettiin myös seitsemännen puiteohjelman jälkitarkastusstrategian ensimmäiset tarkastukset. Strategioilla pyritään arvioimaan tutkimusmenojen sääntöjenmukaisuutta ja luomaan perusta korjaaville ja takaisinperintätoimille. |
| --- | --- |

5.38

Komission tutkimusasioista vastaaville pääosastoille (tutkimus; tietoyhteiskunta ja viestimet; energia ja liikenne; yritystoiminta) vuosi 2009 oli kuudennen puiteohjelman yhteisen jälkitarkastusstrategian kolmas toteuttamisvuosi ja samana vuonna aloitettiin myös seitsemännen puiteohjelman jälkitarkastusstrategian ensimmäiset tarkastukset. Strategioilla pyritään arvioimaan tutkimusmenojen sääntöjenmukaisuutta ja luomaan perusta korjaaville ja takaisinperintätoimille.

| 5.39 | Jälkitarkastukset kattoivat vuonna 2009 yhä suuremman osan menoista ja tutkimusasioista vastaavat pääosastot saavuttivat vuoden tavoitteena olleen tarkastusten määrän (
  kaavio 5.1
  ). Päätökseen saatujen tarkastusten määrä kasvoi 1 084:stä vuoden 2008 lopussa 1 905:een vuoden 2009 lopussa. |
| --- | --- |

5.39

Jälkitarkastukset kattoivat vuonna 2009 yhä suuremman osan menoista ja tutkimusasioista vastaavat pääosastot saavuttivat vuoden tavoitteena olleen tarkastusten määrän (
  kaavio 5.1
  ). Päätökseen saatujen tarkastusten määrä kasvoi 1 084:stä vuoden 2008 lopussa 1 905:een vuoden 2009 lopussa.

| 5.40. | Tutkimusasioista vastaavat pääosastot ovat yhteisten työryhmien ja komiteoiden avulla jatkaneet pyrkimyksiään varmistaa yhdenmukainen lähestymistapa ja tehokas koordinointi. Vuonna 2009 käyttöön otettujen uusien tietotekniikkavälineiden odotetaan entisestään tehostavan koordinointia. Tutkimuksen toimeenpanoviraston ja Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanoviraston ottaminen mukaan tarkastustoimintaan sekä energian ja liikenteen pääosaston jakaminen kahdeksi pääosastoksi (7) edellyttävät, että koordinointia lisätään entisestään. |
| --- | --- |

5.40.

Tutkimusasioista vastaavat pääosastot ovat yhteisten työryhmien ja komiteoiden avulla jatkaneet pyrkimyksiään varmistaa yhdenmukainen lähestymistapa ja tehokas koordinointi. Vuonna 2009 käyttöön otettujen uusien tietotekniikkavälineiden odotetaan entisestään tehostavan koordinointia. Tutkimuksen toimeenpanoviraston ja Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanoviraston ottaminen mukaan tarkastustoimintaan sekä energian ja liikenteen pääosaston jakaminen kahdeksi pääosastoksi (7) edellyttävät, että koordinointia lisätään entisestään.

| 5.40 | Komissio on tyytyväinen edistyksestä annetusta myönteisestä arviosta. Se on täysin tietoinen siitä, kuinka paljon koordinointia tarvitaan, ja on ryhtynyt sen mukaisiin toimiin. |
| --- | --- |

5.40

Kaavio 5.1 –   Komission yhteisen jälkitarkastusstrategian toteuttaminen (1)

Image

Takaisinperintään ja rahoitusoikaisuihin liittyvät järjestelmät

| 5.41 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vuonna 2008, että jälkitarkastusten seurauksena tehtyjen rahoitusoikaisujen täytäntöönpanoon liittyi merkittäviä viivästyksiä. Vaikka komissio lisäsi huomattavasti vuonna 2009 tukeen oikeuttamattomien kustannusten takaisinperittyä määrää, myös jäljellä olevat takaisinperittävät määrät näyttivät kasvaneen ja olivat lähes kolminkertaistuneet 31,5 miljoonaan euroon (
  kaavio 5.2
  ). |
| --- | --- |

5.41

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vuonna 2008, että jälkitarkastusten seurauksena tehtyjen rahoitusoikaisujen täytäntöönpanoon liittyi merkittäviä viivästyksiä. Vaikka komissio lisäsi huomattavasti vuonna 2009 tukeen oikeuttamattomien kustannusten takaisinperittyä määrää, myös jäljellä olevat takaisinperittävät määrät näyttivät kasvaneen ja olivat lähes kolminkertaistuneet 31,5 miljoonaan euroon (
  kaavio 5.2
  ).

| 5.41 | Tilintarkastustulosten oikea-aikaista täytäntöönpanoa pyritään edelleen parantamaan.

  Takaisinperintäprosessia tarkastusstrategian täytäntöönpanon yhteydessä on myös yksinkertaistettu (15), jotta pienennettäisiin niin komission kuin edunsaajienkin työtaakkaa.


  Takaisinperintäprosessin tehokkuus on parantunut merkittävästi vuonna 2009.


  Useimmat rahoitusoikaisut tehdään vähentämällä maksettava määrä seuraavasta maksusta. Tämä on kustannustehokkain takaisinperintämenetelmä. Koska maksut tehdään tavallisesti kerran vuodessa, tämä johtaa viiveeseen takaisinperintäprosessissa.


  Tilintarkastusten lisääntynyt määrä on moninkertaistanut niiden hankkeiden lukumäärän, joissa on tarpeen tehdä oikaisuja tai tarkistuksia. |
| --- | --- |

5.41

Takaisinperintäprosessia tarkastusstrategian täytäntöönpanon yhteydessä on myös yksinkertaistettu (15), jotta pienennettäisiin niin komission kuin edunsaajienkin työtaakkaa.

Takaisinperintäprosessin tehokkuus on parantunut merkittävästi vuonna 2009.

Useimmat rahoitusoikaisut tehdään vähentämällä maksettava määrä seuraavasta maksusta. Tämä on kustannustehokkain takaisinperintämenetelmä. Koska maksut tehdään tavallisesti kerran vuodessa, tämä johtaa viiveeseen takaisinperintäprosessissa.

Tilintarkastusten lisääntynyt määrä on moninkertaistanut niiden hankkeiden lukumäärän, joissa on tarpeen tehdä oikaisuja tai tarkistuksia.

Kaavio 5.2 –   Tarkastuksiin perustuvat rahoitusoikaisut (1)

Image

| 5.42 | Tilintarkastustuomioistuin totesi varainhoitovuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessaan (8), että komissio ei ollut määrännyt seuraamuksia, vaikka laajennettu seuraamusjärjestelmä (9) oli kuudennen puiteohjelman alkaessa vuonna 2002 yksi keskeisistä käyttöön otetuista korjaavista toimenpiteistä. Komissio ryhtyi korjaaviin toimiin vuonna 2009, ja energian ja liikenteen pääosastoa lukuun ottamatta kaikki tutkimusasioista vastaavat pääosastot sovelsivat seuraamuksia. Vuoden 2009 loppuun mennessä komissio oli määrännyt seuraamuksia 34 tapauksessa, yhteisarvoltaan 514 330 euroa. |
| --- | --- |

5.42

Tilintarkastustuomioistuin totesi varainhoitovuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessaan (8), että komissio ei ollut määrännyt seuraamuksia, vaikka laajennettu seuraamusjärjestelmä (9) oli kuudennen puiteohjelman alkaessa vuonna 2002 yksi keskeisistä käyttöön otetuista korjaavista toimenpiteistä. Komissio ryhtyi korjaaviin toimiin vuonna 2009, ja energian ja liikenteen pääosastoa lukuun ottamatta kaikki tutkimusasioista vastaavat pääosastot sovelsivat seuraamuksia. Vuoden 2009 loppuun mennessä komissio oli määrännyt seuraamuksia 34 tapauksessa, yhteisarvoltaan 514 330 euroa.

| 5.42 | Liikenteen ja liikkumisen pääosasto ja energian pääosasto, jotka perustettiin vuoden 2010 helmikuun puolivälissä, ovat alusta alkaen soveltaneet sopimussakkoja samalla tavalla kuin muut tutkimusasioista vastaavat pääosastot. |
| --- | --- |

5.42

KOMISSION JOHDON ANTAMIEN TIETOJEN LUOTETTAVUUS

| 5.43 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä energian ja liikenteen pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liittyvät pääjohtajien lausumat. |
| --- | --- |

5.43

Tilintarkastustuomioistuin arvioi tutkimuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten sekä energian ja liikenteen pääosastojen vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liittyvät pääjohtajien lausumat.

| 5.44 | Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 5.3
  . Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että pääjohtajien lausumat ja vuotuiset toimintakertomukset antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

5.44

Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 5.3
  . Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että pääjohtajien lausumat ja vuotuiset toimintakertomukset antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| 5.44 | Komissio on tyytyväinen myönteisestä arviosta, jonka tilintarkastustuomioistuin on antanut kaikista tähän lukuun kuuluvista vuotuisista toimintakertomuksista. |
| --- | --- |

5.44

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 5.45 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso oli olennainen tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän maksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta. |
| --- | --- |

5.45

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso oli olennainen tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän maksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta.

| 5.45 | Komissio korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen tekemä virhetasoa koskeva havainto on yhdenmukainen viime vuoden kanssa ja että todennäköisin virhetaso tähän lukuun kuuluvilla toiminta-aloilla on 2–5 prosenttia.

  Tämä tulos on yhdenmukainen komission omien havaintojen kanssa. Komissio antoi 26. toukokuuta tiedonannon (16), jossa ehdotetaan tätä suuruusluokkaa olevaa hyväksyttävän virheriskin tasoa (2–5 prosenttia). Komissio pitää suunnilleen tämän vaihteluvälin keskelle sijoittuvaa DAS-virheosuutta hyväksyttävänä ja perusteltuna. Hyväksyttävän tason ylittyessä virheitä pyritään vähentämään lisäämällä valvontaa ja puuttumalla virheiden tärkeimpiin syihin. Samalla olisi otettava huomioon menojen monivuotinen luonne. Tämän tason olisi katettava kaikki tutkimuspuiteohjelmat.


  Tasoa voitaisiin tarkistaa, mikäli valvontaympäristössä tapahtuu merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat DAS-virheosuuteen, erityisesti yksinkertaistamistoimia, jotka tulevat voimaan seuraavassa puiteohjelmassa. |
| --- | --- |

5.45

Tämä tulos on yhdenmukainen komission omien havaintojen kanssa. Komissio antoi 26. toukokuuta tiedonannon (16), jossa ehdotetaan tätä suuruusluokkaa olevaa hyväksyttävän virheriskin tasoa (2–5 prosenttia). Komissio pitää suunnilleen tämän vaihteluvälin keskelle sijoittuvaa DAS-virheosuutta hyväksyttävänä ja perusteltuna. Hyväksyttävän tason ylittyessä virheitä pyritään vähentämään lisäämällä valvontaa ja puuttumalla virheiden tärkeimpiin syihin. Samalla olisi otettava huomioon menojen monivuotinen luonne. Tämän tason olisi katettava kaikki tutkimuspuiteohjelmat.

Tasoa voitaisiin tarkistaa, mikäli valvontaympäristössä tapahtuu merkittäviä muutoksia, jotka vaikuttavat DAS-virheosuuteen, erityisesti yksinkertaistamistoimia, jotka tulevat voimaan seuraavassa puiteohjelmassa.

| 5.46 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmillä kyettiin osittain vaikuttavasti varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuus. |
| --- | --- |

5.46

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmillä kyettiin osittain vaikuttavasti varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuus.

| 5.47 | Kyseiset tulokset ovat yhteneväisiä aikaisempien vuosien tulosten kanssa. Tärkeimpänä syynä tämän toimintalohkoryhmän virheille on edelleenkin liian suurina ilmoitettujen tutkimushankkeisiin liittyvien henkilöstömenojen ja välillisten kustannusten korvaaminen. |
| --- | --- |

5.47

Kyseiset tulokset ovat yhteneväisiä aikaisempien vuosien tulosten kanssa. Tärkeimpänä syynä tämän toimintalohkoryhmän virheille on edelleenkin liian suurina ilmoitettujen tutkimushankkeisiin liittyvien henkilöstömenojen ja välillisten kustannusten korvaaminen.

| 5.48 | Tilintarkastustuomioistuin totesi tähän liittyen varainhoitovuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessaan (10), että kyseisen toimintalohkoryhmän virhetaso on laskenut viime vuosina. Lasku johtuu siitä, että sisäisen valvonnan järjestelmät ovat parantuneet ja tutkimushankkeiden rahoitussääntöjen yksinkertaistamiseksi on tehty muutoksia. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että suuntaus on jatkunut vuonna 2009. On kuitenkin olemassa riski, että muutoksista johtuva myönteinen vaikutus ei ehkä jatku seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon aikana, erityisesti siksi, että edunsaajien kustannuslaskennan menettelytapoja koskevassa varmennusmenettelyssä on havaittu ongelmia (ks. kohdat 5.20 ja 5.36). |
| --- | --- |

5.48

Tilintarkastustuomioistuin totesi tähän liittyen varainhoitovuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessaan (10), että kyseisen toimintalohkoryhmän virhetaso on laskenut viime vuosina. Lasku johtuu siitä, että sisäisen valvonnan järjestelmät ovat parantuneet ja tutkimushankkeiden rahoitussääntöjen yksinkertaistamiseksi on tehty muutoksia. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että suuntaus on jatkunut vuonna 2009. On kuitenkin olemassa riski, että muutoksista johtuva myönteinen vaikutus ei ehkä jatku seitsemännen puiteohjelman täytäntöönpanon aikana, erityisesti siksi, että edunsaajien kustannuslaskennan menettelytapoja koskevassa varmennusmenettelyssä on havaittu ongelmia (ks. kohdat 5.20 ja 5.36).

| 5.48 | Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen havaitsemaan myönteiseen suuntaukseen. Se korostaa, että tarkastuslausuntoja koskevia vaatimuksia on muutettu edunsaajien osallistumisen yksinkertaistamiseksi ja helpottamiseksi.

  Komissio tunnustaa, että ennalta annettavia tarkastuslausuntoja koskeva menetelmä on onnistunut vain osittain, mutta käytössä olevat sisäisen valvonnan menetelmät, seitsemännen puiteohjelman tarkastusstrategian mukaan luettuna, varmistavat yhdessä asianmukaiset edellytykset moitteettomalle varainhoidolle. |
| --- | --- |

5.48

Komissio tunnustaa, että ennalta annettavia tarkastuslausuntoja koskeva menetelmä on onnistunut vain osittain, mutta käytössä olevat sisäisen valvonnan menetelmät, seitsemännen puiteohjelman tarkastusstrategian mukaan luettuna, varmistavat yhdessä asianmukaiset edellytykset moitteettomalle varainhoidolle.

| 5.49 | Tilintarkastustuomioistuin kannustaa komissiota jatkamaan pyrkimyksiään, joilla varmistetaan, että vaikuttavia valvontajärjestelmiä sovelletaan huolellisesti. Nykyinen lainsäädäntökehys huomioon ottaen komission olisi: |
| --- | --- |

5.49

Tilintarkastustuomioistuin kannustaa komissiota jatkamaan pyrkimyksiään, joilla varmistetaan, että vaikuttavia valvontajärjestelmiä sovelletaan huolellisesti. Nykyinen lainsäädäntökehys huomioon ottaen komission olisi:

| 5.49 | Komission päätavoitteena on saavuttaa tehokkaasti tutkimuspolitiikan tavoite ja varmistaa samalla siihen liittyvän talousarvion toteuttamisen moitteeton valvonta. |
| --- | --- |

5.49

| a) | varmistettava, että riippumattomille tarkastajille, jotka ovat varmentaneet virheellisesti menoilmoituksia, tiedotetaan ilmoitettujen menojen tukikelpoisuusehdoista; |
| --- | --- |

a)

varmistettava, että riippumattomille tarkastajille, jotka ovat varmentaneet virheellisesti menoilmoituksia, tiedotetaan ilmoitettujen menojen tukikelpoisuusehdoista;

| a) | Komission käytäntönä on tiedottaa aktiivisesti jälkitarkastusten havainnoista edunsaajille sen varmistamiseksi, että tarvittaessa parannetaan tarkastuslausuntojen antamisesta vastaavien tilintarkastajien työtä. Tätä varten jokaisen edunsaajan on tarkastusmenettelyn aikana ilmoitettava lausunnon antavalle tilintarkastajalle olennaisista tarkastushavainnoista. Komissio panee kuitenkin merkille, että pääsyy tilintarkastustuomioistuimen huomautuksiin ei niinkään ole tarkastuslausunnon muoto tai käsite vaan ennemminkin sääntöjen suhteellinen monimutkaisuus, johon tilintarkastustuomioistuin viittaakin 5.16 kohdassa. Tämä monimutkaisuus vaikuttaa niiden ulkoisten tilintarkastajien työhön, joille edunsaajat ovat antaneet tehtäväksi tarkastuslausuntojen antamisen. Seitsemännen puiteohjelman osalta odotetaan, että sovittujen menettelyjen käyttämisen myötä virheellisestä tulkinnasta johtuvat virheet vähenevät merkittävästi. |
| --- | --- |

a)

| b) | tarkasteltava uudelleen edunsaajien kustannuslaskennan menettelytapoja koskevan varmennusjärjestelmän toimintaa; |
| --- | --- |

b)

tarkasteltava uudelleen edunsaajien kustannuslaskennan menettelytapoja koskevan varmennusjärjestelmän toimintaa;

| b) | Menetelmien varmennus on tarkoitettu ainoastaan useiden avustusten saajille. Menetelmien varmennuksessa käytettäviä tukikelpoisuusedellytyksiä tarkistettiin marraskuussa 2008 ja ne julkaistiin seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvässä rahoituskysymyksiä koskevassa oppaassa.

  Komissio ryhtyi hiljattain toimiin parantaakseen edunsaajien kustannuslaskentamenetelmistä ennalta annettavien tarkastuslausuntojen houkuttelevuutta. Komissio esitti kantansa tästä asiasta yksinkertaistamisesta 24. huhtikuuta 2010 antamassaan tiedonannossa sekä varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen kolmivuotistarkistamista koskevassa ehdotuksessaan, joka hyväksyttiin 28. toukokuuta 2010. Yksinkertaistaminen olisi mahdollista siten, että hyväksytään tavanomaisena kirjanpitokäytäntönä sovelletut menetelmät kunhan ne perustuvat tileihin kirjattuihin toteutuneisiin henkilöstökustannuksiin. |
| --- | --- |

b)

Komissio ryhtyi hiljattain toimiin parantaakseen edunsaajien kustannuslaskentamenetelmistä ennalta annettavien tarkastuslausuntojen houkuttelevuutta. Komissio esitti kantansa tästä asiasta yksinkertaistamisesta 24. huhtikuuta 2010 antamassaan tiedonannossa sekä varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen kolmivuotistarkistamista koskevassa ehdotuksessaan, joka hyväksyttiin 28. toukokuuta 2010. Yksinkertaistaminen olisi mahdollista siten, että hyväksytään tavanomaisena kirjanpitokäytäntönä sovelletut menetelmät kunhan ne perustuvat tileihin kirjattuihin toteutuneisiin henkilöstökustannuksiin.

| c) | vähennettävä aiheettomasti maksettujen avustusten takaisinperinnässä ilmeneviä viivästyksiä ja määrättävä tarvittaessa seuraamuksia. |
| --- | --- |

c)

vähennettävä aiheettomasti maksettujen avustusten takaisinperinnässä ilmeneviä viivästyksiä ja määrättävä tarvittaessa seuraamuksia.

| c) | Komissio pyrkii edelleen parantamaan tarkastustulosten oikea-aikaista täytäntöönpanoa ja soveltaa jatkossakin suuntaviivojaan sopimussakkojen soveltamisesta. Lisäksi takaisinperintäprosessin yksinkertaistamisesta 15. joulukuuta 2009 annetussa tiedonannossa määrätään toimenpiteistä, joilla parannetaan takaisinperintäprosessia. |
| --- | --- |

c)

| 5.50 | Tutkimuksen puiteohjelmista on muodostunut monimutkaisia rahoitusmekanismeja, joita varten komissio on luonut vastaavasti raskaat hallinto- ja valvontajärjestelmät. Vaikka EU-varojen käytön asianmukaisen tilivelvollisuuden on pysyttävä kantavana periaatteena, on selvää, että tutkimusalan rahoitussääntöjen yksinkertaistamisessa on edelleen parantamisen varaa. |
| --- | --- |

5.50

Tutkimuksen puiteohjelmista on muodostunut monimutkaisia rahoitusmekanismeja, joita varten komissio on luonut vastaavasti raskaat hallinto- ja valvontajärjestelmät. Vaikka EU-varojen käytön asianmukaisen tilivelvollisuuden on pysyttävä kantavana periaatteena, on selvää, että tutkimusalan rahoitussääntöjen yksinkertaistamisessa on edelleen parantamisen varaa.

| 5.50 | Komissio on täysin samaa mieltä ja viittaa viimeaikaisissa tiedonannoissaan ”tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta” ja ”Pitääkö valvontaa lisätä vai vähentää? Virheriskin ja valvonnasta aiheutuvien hallintokustannusten oikea tasapaino” esitettyihin kehityssuuntiin. |
| --- | --- |

5.50

| 5.51 | Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin pitää myönteisenä komission hiljattain antamaa tiedonantoa (11), jossa esitetään mahdollisuuksia yksinkertaistaa lisää sekä seitsemännen että tulevien puiteohjelmien yhteydessä sovellettavia tutkimuksen alan rahoitussääntöjä ja -menettelyitä. Komission tiedonantoa olisi pidettävä kaikkien sidosryhmien kanssa käytävän keskustelun perustana, jonka avulla uudistettaisiin kattavasti EU:n tutkimusalan rahoituksen hallinto- ja valvontajärjestelmiä. |
| --- | --- |

5.51

Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin pitää myönteisenä komission hiljattain antamaa tiedonantoa (11), jossa esitetään mahdollisuuksia yksinkertaistaa lisää sekä seitsemännen että tulevien puiteohjelmien yhteydessä sovellettavia tutkimuksen alan rahoitussääntöjä ja -menettelyitä. Komission tiedonantoa olisi pidettävä kaikkien sidosryhmien kanssa käytävän keskustelun perustana, jonka avulla uudistettaisiin kattavasti EU:n tutkimusalan rahoituksen hallinto- ja valvontajärjestelmiä.

| 5.51 | Näiden yksinkertaistamistoimenpiteiden täysi vaikutus ilmenee pääasiassa seuraavassa puiteohjelmassa. Ennen kuin tällaiset ehdotukset on saatu täytäntöönpantua, komission on puututtava avustustensaajiin sovellettavien tukikelpoisuussääntöjen monimutkaisuuden aiheuttamiin ongelmiin. Komissio antoi 26. toukokuuta 2010 tiedonannon, jossa ehdotetaan 2–5 prosentin suuruista hyväksyttävän virheriskin tasoa tällä alalla (17). Hyväksyttävä riskitaso määritetään valvonnan kustannustehokkuuden ja hyväksyttävän jäännösriskitason mukaan, joka on perusteltavissa nämä kustannukset huomioiden. |
| --- | --- |

5.51

| 5.52 | Sääntöjen ja menettelyiden yksinkertaistaminen ja selventäminen eivät auta ainoastaan vähentämään virheiden mahdollisuutta ja lisäämään menojen sääntöjenmukaisuudesta saatavaa varmuutta. Tämän lisäksi myös tutkijoiden osallistuminen puiteohjelmiin ja EU:n tutkimuspolitiikan tavoitteiden saavuttaminen olisi helpompaa. |
| --- | --- |

5.52

Sääntöjen ja menettelyiden yksinkertaistaminen ja selventäminen eivät auta ainoastaan vähentämään virheiden mahdollisuutta ja lisäämään menojen sääntöjenmukaisuudesta saatavaa varmuutta. Tämän lisäksi myös tutkijoiden osallistuminen puiteohjelmiin ja EU:n tutkimuspolitiikan tavoitteiden saavuttaminen olisi helpompaa.

| 5.53 | Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 5.4
  . |
| --- | --- |

5.53

Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 5.4
  .

EU:N YHTEISYRITYKSET

| 5.54 | EU:n yhteisyritysten tarkastuksista laaditaan erityisvuosikertomukset, jotka julkaistaan erillisinä. |
| --- | --- |

5.54

EU:n yhteisyritysten tarkastuksista laaditaan erityisvuosikertomukset, jotka julkaistaan erillisinä.

| 5.55 | Tilintarkastustuomioistuin antoi huomautuksia sisältämättömät lausumat tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän yhteisyritysten osalta vuonna 2009 (ks. kohdat 5.10 ja 5.13). |
| --- | --- |

5.55

Tilintarkastustuomioistuin antoi huomautuksia sisältämättömät lausumat tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta tutkimuksen, energian ja liikenteen toimintalohkoryhmän yhteisyritysten osalta vuonna 2009 (ks. kohdat 5.10 ja 5.13).

| 5.56 | Siitä huolimatta, että yhteisyrityksiä koskevat lausumat eivät sisältäneet huomautuksia, tilintarkastustuomioistuin on korostanut, että yhteisyritysten on tarpeen luoda vakaat ja kattavat sisäisen valvonnan järjestelmät. |
| --- | --- |

5.56

Siitä huolimatta, että yhteisyrityksiä koskevat lausumat eivät sisältäneet huomautuksia, tilintarkastustuomioistuin on korostanut, että yhteisyritysten on tarpeen luoda vakaat ja kattavat sisäisen valvonnan järjestelmät.

| 5.56 | Komissio seuraa niiden toimintasuunnitelmien toteuttamista, joita yhteisyritykset ovat laatineet sisäisen valvonnan järjestelmiensä täysimääräistä hyödyntämistä varten. |
| --- | --- |

5.56

| 5.57 | Tilintarkastustuomioistuin on myös antanut lausunnot fuusioenergian kehittämisestä vastaavan yhteisyrityksen ja SESAR-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevista säännöistä (12). Tilintarkastustuomioistuin esitti useita huomioita, jotka koskivat toisaalta yhteisyritysten rahoituskehysten lujittamista ja toisaalta sitä, että nämä rahoituskehykset ovat EU:n yleisen varainhoitoasetuksen ja EU:n elinten varainhoitoa koskevan puiteasetuksen mukaiset. Tilintarkastustuomioistuin toi niin ikään esille, että yhteisyritysten antamissa rahoitussäännöissä ei vahvisteta riittävän tarkasti komission sisäisen tarkastuksen osaston toimivaltuuksia toimittaa yhteisyrityksiä koskevia tarkastuksia. |
| --- | --- |

5.57

Tilintarkastustuomioistuin on myös antanut lausunnot fuusioenergian kehittämisestä vastaavan yhteisyrityksen ja SESAR-yhteisyrityksen varainhoitoa koskevista säännöistä (12). Tilintarkastustuomioistuin esitti useita huomioita, jotka koskivat toisaalta yhteisyritysten rahoituskehysten lujittamista ja toisaalta sitä, että nämä rahoituskehykset ovat EU:n yleisen varainhoitoasetuksen ja EU:n elinten varainhoitoa koskevan puiteasetuksen mukaiset. Tilintarkastustuomioistuin toi niin ikään esille, että yhteisyritysten antamissa rahoitussäännöissä ei vahvisteta riittävän tarkasti komission sisäisen tarkastuksen osaston toimivaltuuksia toimittaa yhteisyrityksiä koskevia tarkastuksia.

| 5.57 | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen kantaan, jonka mukaan komission sisäisen tarkastuksen osastolla olisi oltava samat toimivaltuudet sellaisten EU:n perustamien elinten osalta, jotka ovat oikeushenkilöitä ja saavat avustuksia talousarviosta yleisen varainhoitoasetuksen 185 artiklan 3 kohdan nojalla, kuin sillä on komission osastojen osalta. |
| --- | --- |

5.57

---

(1)  Fusion for Energy –yhteisyritys (ITER-ydinfuusioreaktoria koskevan Euratomin rahoitusosuuden hallinnointi), yhteisyritys Innovatiiviset lääkkeet –aloitetta varten (lääkekehityksen tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantaminen), Clean Sky –yhteisyritys (puhtaan lentoliikenneteknologian kehittäminen) ja Artemis-yhteisyritys (sulautettujen tietotekniikkajärjestelmien kehittäminen).

(2)  Tapahtumista 27 koski kuudetta puiteohjelmaa, yksi seitsemättä puiteohjelmaa, yksi hiili- ja terästutkimusrahastoa ja yksi MEDIA 2007 –ohjelmaa.

(3)  Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 7.21–7.24.

(4)  Kahdeksas luku, kohdat 8.19 ja 8.20.

(5)  Komission päätös, tehty 23 päivänä kesäkuuta 2009 (C (2009) 4705).

(6)  KOM(2010) 187, 24. huhtikuuta 2010 – Tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta.

(7)  Energian ja liikenteen pääosasto jaettiin helmikuussa 2010 liikenteen ja liikkumisen pääosastoksi ja energian pääosastoksi.

(8)  Kohta 7.39.

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2321/2002 (EYVL L 355, 30.12.2002, s. 23) 20 artikla.

(10)  Kohta 7.42.

(11)  KOM(2010) 187.

(12)  Lausunto nro 4/2008 ITERistä ja fuusioenergian (Fusion for Energy) kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen yhteisyrityksen taloushallintoa koskevista säännöistä ja lausunto nro 2/2010 SESAR -yhteisyrityksen varainhoitoa koskevista säännöistä.

(13)  KOM(2010) 187, 29.4.2010.

(14)  KOM(2010) 261, 26.5.2010.

(15)  SEC(2009) 1720, 15.12.2009.

(16)  KOM(2010) 261, 26.5.2010.

(17)  KOM(2010) 261.

(18)  Hallintomenoja koskevaa tarkastusta käsitellään luvussa 9.

(19)  Seitsemänteen puiteohjelmaan (2007–2013) liittyvät ennakot olivat 2 101 miljoonaa euroa.

(20)  Seitsemänteen puiteohjelmaan (2007–2013) liittyvät väli- ja loppumaksut olivat 1 585 miljoonaa euroa ja ja kuudenteen puiteohjelmaan (2002–2006) liittyvät väli- ja loppumaksut olivat 1 800 miljoonaa euroa.

Lähde: Euroopan unionin tilinpäätös 2009.

LIITE 5.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – TUTKIMUS, ENERGIA JA LIIKENNE

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kuudes puiteohjelma | Seitsemäs puite-ohjelma | Euroopan laajuiset verkot | Muut | Yhteensä |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| Tapahtumien yhteismäärä: (josta) | 35 | 71 | 16 | 28 | 150 | 150 | 180 |
| ennakkomaksuja | 0 | 58 | 9 | 19 | 86 | 82 | 59 |
| väli-/loppumaksuja | 35 | 13 | 7 | 9 | 64 | 68 | 121 |
| TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET |
| (tapahtumien pronsenttiosuus ja lukumäärä) |
| Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä | 49 % | {17} | 85 % | {60} | 81 % | {13} | 86 % | {24} | 76 % | {114} | 78 % | 52 % |
| Tapahtumissa esiintyi virheitä | 51 % | {18} | 15 % | {11} | 19 % | {3} | 14 % | {4} | 24 % | {36} | 22 % | 48 % |
| VIRHEITÄ SISÄLTÄVIÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Analyysi maksutyypeittäin |
| Ennakkomaksut | 0 % | {0} | 36 % | {4} | 0 % | {0} | 50 % | {2} | 17 % | {6} | 3 % | 9 % |
| Väli-/loppumaksut/Muut | 100 % | {18} | 64 % | {7} | 100 % | {3} | 50 % | {2} | 83 % | {30} | 97 % | 91 % |
| Analyysi virhetyypeittäin |
| Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti | 22 % | {4} | 27 % | {3} | 33 % | {1} | 25 % | {1} | 25 % | {9} | 27 % | 29 % |
| Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | 78 % | {14} | 73 % | {8} | 67 % | {2} | 75 % | {3} | 75 % | {27} | 73 % | 71 % |
| Virheet liittyvät: | Tukikelpoisuuteen | 21 % | {3} | 63 % | {5} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 30 % | {8} | 58 % | 77 % |
| Tosiasiallisuuteen | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 3 % |
| Oikeellisuuteen | 79 % | {11} | 37 % | {3} | 100 % | {2} | 100 % | {3} | 70 % | {19} | 42 % | 20 % |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| Todennäköisin virhetaso: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % – 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Kuudes puiteohjelma

Seitsemäs puite-ohjelma

Euroopan laajuiset verkot

Muut

Yhteensä

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä: (josta)

35

71

16

28

150

150

180

ennakkomaksuja

0

58

9

19

86

82

59

väli-/loppumaksuja

35

13

7

9

64

68

121

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

(tapahtumien pronsenttiosuus ja lukumäärä)

Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä

49 %

{17}

85 %

{60}

81 %

{13}

86 %

{24}

76 %

{114}

78 %

52 %

Tapahtumissa esiintyi virheitä

51 %

{18}

15 %

{11}

19 %

{3}

14 %

{4}

24 %

{36}

22 %

48 %

VIRHEITÄ SISÄLTÄVIÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Analyysi maksutyypeittäin

Ennakkomaksut

0 %

{0}

36 %

{4}

0 %

{0}

50 %

{2}

17 %

{6}

3 %

9 %

Väli-/loppumaksut/Muut

100 %

{18}

64 %

{7}

100 %

{3}

50 %

{2}

83 %

{30}

97 %

91 %

Analyysi virhetyypeittäin

Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti

22 %

{4}

27 %

{3}

33 %

{1}

25 %

{1}

25 %

{9}

27 %

29 %

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

78 %

{14}

73 %

{8}

67 %

{2}

75 %

{3}

75 %

{27}

73 %

71 %

Virheet liittyvät:

Tukikelpoisuuteen

21 %

{3}

63 %

{5}

0 %

{0}

0 %

{0}

30 %

{8}

58 %

77 %

Tosiasiallisuuteen

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

3 %

Oikeellisuuteen

79 %

{11}

37 %

{3}

100 %

{2}

100 %

{3}

70 %

{19}

42 %

20 %

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Todennäköisin virhetaso:

< 2 %

2 % – 5 %

X

X

X

> 5 %

LIITE 5.2

JÄRJESTELMÄTARKASTUSTEN TULOKSET – TUTKIMUS, ENERGIA JA LIIKENNE

Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio

| Järjestelmä | Asiakirjoihin perustuvat tarkastukset ennen maksun suorittamista | Tarkastuslausunnot | Tilien jälkitarkastukset | Rahoitusoikaisut | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tutkimuksen puiteohjelmat | | | | | |

Järjestelmä

Asiakirjoihin perustuvat tarkastukset ennen maksun suorittamista

Tarkastuslausunnot

Tilien jälkitarkastukset

Rahoitusoikaisut

Yleisarvio

Tutkimuksen puiteohjelmat

Valvontajärjestelmien yleisarvio

| Yleisarvio | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Yleisarvio

2009

2008

2007

Värikoodien merkitys

| | Vaikuttava |
| --- | --- |
| | Osittain vaikuttava |
| | Ei vaikuttava |
| e. t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Vaikuttava

Osittain vaikuttava

Ei vaikuttava

e. t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

LIITE 5.3

KOMISSION JOHDON ANTAMIA TIETOJA KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET – TUTKIMUS, ENERGIA JA LIIKENNE

| Keskeiset pääosastot | Pääjohtajan antama lausuma
   (1) | Esitetyt varaumat | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Yleisarvio luotettavuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tutkimus ja teknologinen kehittäminen | Varauma esitetty | Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuutta koskeva jäännösvirhetaso | Varauma perustuu tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten jäännösvirhetasoon, jonka tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen pääosasto on arvioinut yli kahdeksi prosentiksi. Varauma on yhdenmukainen tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa, joiden mukaan tutkimustoiminnan maksujen valvontajärjestelmät toimivat osittain vaikuttavasti ja virhetaso on olennainen menojen osalta.
  Vaikka arvioinnin mukaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoitusten osalta riskin kohteena oleva määrä ei ole olennainen varainhoitovuonna 2009 ja tästä syystä varaumaa ei esitetty, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen pääosasto kiinnittää vuotuisessa toimintakertomuksessaan huomiota tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoituksiin liittyvän olennaisen virhetason todennäköisyyteen vuodesta 2010 alkaen. | A |
| Tietoyhteiskunta | Varauma esitetty | Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuutta koskeva jäännösvirhetaso | Varauma perustuu tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten jäännösvirhetasoon, jonka tietoyhteiskunnan pääosasto on arvioinut yli kahdeksi prosentiksi. Varauma on yhdenmukainen tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa, joiden mukaan tutkimustoiminnan maksujen valvontajärjestelmät toimivat osittain vaikuttavasti ja virhetaso on olennainen menojen osalta.
  Tietoyhteiskunnan pääosaston arvioinnin mukaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoitusten osalta riskin kohteena oleva määrä ei ole olennainen varainhoitovuonna 2009 ja tästä syystä varaumaa ei esitetty. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin todennut, että tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoituksissa on olennaisen virhetason mahdollisuus vuodesta 2010 alkaen. | A |
| Energia ja liikenne | Varauma esitetty | Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuutta koskeva jäännösvirhetaso | Varauma perustuu tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten jäännösvirhetasoon, jonka energian ja liikenteen pääosasto on arvioinut yli kahdeksi prosentiksi. Varauma on yhdenmukainen tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa, joiden mukaan tutkimustoiminnan maksujen valvontajärjestelmät toimivat osittain vaikuttavasti ja virhetaso on olennainen menojen osalta.
  Energian ja liikenteen pääosaston arvioinnin mukaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoitusten osalta riskin kohteena oleva määrä ei ole olennainen varainhoitovuonna 2009 ja tästä syystä varaumaa ei esitetty. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin todennut, että tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoituksissa on olennaisen virhetason mahdollisuus vuodesta 2010 alkaen. | A |
| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |

Keskeiset pääosastot

Pääjohtajan antama lausuma
   (1)

Esitetyt varaumat

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Yleisarvio luotettavuudesta

Tutkimus ja teknologinen kehittäminen

Varauma esitetty

Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuutta koskeva jäännösvirhetaso

Varauma perustuu tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten jäännösvirhetasoon, jonka tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen pääosasto on arvioinut yli kahdeksi prosentiksi. Varauma on yhdenmukainen tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa, joiden mukaan tutkimustoiminnan maksujen valvontajärjestelmät toimivat osittain vaikuttavasti ja virhetaso on olennainen menojen osalta.

Vaikka arvioinnin mukaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoitusten osalta riskin kohteena oleva määrä ei ole olennainen varainhoitovuonna 2009 ja tästä syystä varaumaa ei esitetty, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen pääosasto kiinnittää vuotuisessa toimintakertomuksessaan huomiota tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoituksiin liittyvän olennaisen virhetason todennäköisyyteen vuodesta 2010 alkaen.

A

Tietoyhteiskunta

Varauma esitetty

Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuutta koskeva jäännösvirhetaso

Varauma perustuu tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten jäännösvirhetasoon, jonka tietoyhteiskunnan pääosasto on arvioinut yli kahdeksi prosentiksi. Varauma on yhdenmukainen tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa, joiden mukaan tutkimustoiminnan maksujen valvontajärjestelmät toimivat osittain vaikuttavasti ja virhetaso on olennainen menojen osalta.

Tietoyhteiskunnan pääosaston arvioinnin mukaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoitusten osalta riskin kohteena oleva määrä ei ole olennainen varainhoitovuonna 2009 ja tästä syystä varaumaa ei esitetty. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin todennut, että tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoituksissa on olennaisen virhetason mahdollisuus vuodesta 2010 alkaen.

A

Energia ja liikenne

Varauma esitetty

Tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuutta koskeva jäännösvirhetaso

Varauma perustuu tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten jäännösvirhetasoon, jonka energian ja liikenteen pääosasto on arvioinut yli kahdeksi prosentiksi. Varauma on yhdenmukainen tilintarkastustuomioistuimen havaintojen kanssa, joiden mukaan tutkimustoiminnan maksujen valvontajärjestelmät toimivat osittain vaikuttavasti ja virhetaso on olennainen menojen osalta.

Energian ja liikenteen pääosaston arvioinnin mukaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoitusten osalta riskin kohteena oleva määrä ei ole olennainen varainhoitovuonna 2009 ja tästä syystä varaumaa ei esitetty. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin todennut, että tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoituksissa on olennaisen virhetason mahdollisuus vuodesta 2010 alkaen.

A

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  Pääjohtaja ilmoittaa lausumassaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet toimien sääntöjenmukaisuudesta.

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

LIITE 5.4

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA – TUTKIMUS, ENERGIA JA LIIKENNE

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Tarkastuslausuma varainhoitovuosilta 2007 ja 2008: maksujen virhetaso on olennainen |
| Varainhoitovuosina 2007 ja 2008 tilintarkastustuomioistuin havaitsi sisältövirheitä 83:ssa tarkastetussa tapahtumassa. Pääasialliset virhetyypit olivat: tukikelpoisia henkilöstömenoja ja välillisiä kustannuksia ilmoitettiin todellista suurempina; ilmoitettiin tukeen oikeuttamattomia muita menoja; ilmoitettujen menojen perusteeksi ei ollut esitetty riittävää todentavaa aineistoa; ilmoitettiin talousarviossa olevia määriä todellisten menojen sijasta; ilmoitettiin menoja, jotka eivät liittyneet hankkeeseen.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohdat 7.14 ja 7.15; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 7.11–7.15). | 12 tapauksessa komissio on todennut, että tilintarkastustuomioistuimen yksilöimien virheiden korjaamiseksi ei ole tarpeen ryhtyä erityisiin korjaaviin toimenpiteisiin.
  56 tapauksessa komissio on tehnyt rahoitusoikaisuja.
  14 tapauksessa komission käynnistämiä korjaavia toimenpiteitä ei ole vielä saatu päätökseen.
  Yhdessä tapauksessa korjaaviin toimenpiteisiin ei ole vielä ryhdytty. | Siitä huolimatta, että viidessä tapauksessa korjaavien toimenpiteiden toteuttamisessa on ollut merkittäviä viivästyksiä, komissio on yleensä toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä ajoissa tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella. | |
| 2.   Komission maksujen viivästyminen |
| Komission maksut edunsaajille ovat viivästyneet aiheetta, vaikkakin tilintarkastustuomioistuin havaitsi vuonna 2008, että komissio on onnistunut merkittävällä tavalla vähentämään maksujen viivästymisiä.
  Varainhoitovuoden 2007 osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi 180 tarkastetun tapauksen joukosta 30 viivästynyttä maksua (17 prosenttia).
  Varainhoitovuoden 2008 osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi vähemmän viivästyneitä maksuja: 150 tarkastetusta maksusta 12 oli viivästynyt (8 prosenttia).
  Varainhoitovuoden 2009 osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi 150 tarkastetun tapauksen joukosta 10 viivästynyttä maksua (7 prosenttia).
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, liite 7.2; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 7.16). | Komissio seuraa viivästyksiä entistä paremmin, se on mukauttanut IT-välineitään ja selkeyttänyt menettelyjään. Maksujen hallinnointia on siirretty enenevässä määrin tutkimuksen toimeenpanovirastoille. | Komission vuonna 2008 havaittu suoritusten parantunut taso on jatkunut. Maksujen suorittaminen asiantuntijoille on parantunut merkittävästi, mutta tutkimusavustusten maksujen viivästyksiä on vielä vähennettävä, sillä näistä maksuista oli viivästynyt 30 prosenttia varainhoitovuonna 2009. | Komissio on tyytyväinen tunnustuksesta, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa tähänastiselle edistykselle. Komissio on sitoutunut jatkamaan ponnisteluja parantaakseen saavutuksiaan entisestään. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

1.   Tarkastuslausuma varainhoitovuosilta 2007 ja 2008: maksujen virhetaso on olennainen

Varainhoitovuosina 2007 ja 2008 tilintarkastustuomioistuin havaitsi sisältövirheitä 83:ssa tarkastetussa tapahtumassa. Pääasialliset virhetyypit olivat: tukikelpoisia henkilöstömenoja ja välillisiä kustannuksia ilmoitettiin todellista suurempina; ilmoitettiin tukeen oikeuttamattomia muita menoja; ilmoitettujen menojen perusteeksi ei ollut esitetty riittävää todentavaa aineistoa; ilmoitettiin talousarviossa olevia määriä todellisten menojen sijasta; ilmoitettiin menoja, jotka eivät liittyneet hankkeeseen.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohdat 7.14 ja 7.15; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 7.11–7.15).

12 tapauksessa komissio on todennut, että tilintarkastustuomioistuimen yksilöimien virheiden korjaamiseksi ei ole tarpeen ryhtyä erityisiin korjaaviin toimenpiteisiin.

56 tapauksessa komissio on tehnyt rahoitusoikaisuja.

14 tapauksessa komission käynnistämiä korjaavia toimenpiteitä ei ole vielä saatu päätökseen.

Yhdessä tapauksessa korjaaviin toimenpiteisiin ei ole vielä ryhdytty.

Siitä huolimatta, että viidessä tapauksessa korjaavien toimenpiteiden toteuttamisessa on ollut merkittäviä viivästyksiä, komissio on yleensä toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä ajoissa tilintarkastustuomioistuimen huomautusten perusteella.

2.   Komission maksujen viivästyminen

Komission maksut edunsaajille ovat viivästyneet aiheetta, vaikkakin tilintarkastustuomioistuin havaitsi vuonna 2008, että komissio on onnistunut merkittävällä tavalla vähentämään maksujen viivästymisiä.

Varainhoitovuoden 2007 osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi 180 tarkastetun tapauksen joukosta 30 viivästynyttä maksua (17 prosenttia).

Varainhoitovuoden 2008 osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi vähemmän viivästyneitä maksuja: 150 tarkastetusta maksusta 12 oli viivästynyt (8 prosenttia).

Varainhoitovuoden 2009 osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi 150 tarkastetun tapauksen joukosta 10 viivästynyttä maksua (7 prosenttia).

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, liite 7.2; vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 7.16).

Komissio seuraa viivästyksiä entistä paremmin, se on mukauttanut IT-välineitään ja selkeyttänyt menettelyjään. Maksujen hallinnointia on siirretty enenevässä määrin tutkimuksen toimeenpanovirastoille.

Komission vuonna 2008 havaittu suoritusten parantunut taso on jatkunut. Maksujen suorittaminen asiantuntijoille on parantunut merkittävästi, mutta tutkimusavustusten maksujen viivästyksiä on vielä vähennettävä, sillä näistä maksuista oli viivästynyt 30 prosenttia varainhoitovuonna 2009.

Komissio on tyytyväinen tunnustuksesta, jonka tilintarkastustuomioistuin antaa tähänastiselle edistykselle. Komissio on sitoutunut jatkamaan ponnisteluja parantaakseen saavutuksiaan entisestään.

---

KUUDES LUKU

Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitys- ja laajentumisasiat

SISÄLLYS

Johdanto

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

EuropeAid

Ulkosuhteiden pääosasto

Laajentumisasioiden pääosasto

Humanitaarisen avun pääosasto

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Toimien sääntöjenmukaisuus

Järjestelmien vaikuttavuus

EuropeAid

Ulkosuhteiden pääosasto

Laajentumisasioiden pääosasto

Humanitaarisen avun pääosasto

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Päätelmät ja suositukset

Seuranta: erityiskertomus nro 3/2006 humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi

Johdanto

Suositusten seuranta

Päätelmät

Seuranta: erityiskertomus nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista

Johdanto

Suositusten seuranta

Päätelmät

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 6.1 | Tässä luvussa esitetään tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevasta toimintalohkoryhmästä. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 19 – ulkosuhteet, 21 – kehitysyhteistyö ja suhteet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioihin (AKT-valtioihin) (1), 22 – laajentuminen sekä 23 – humanitaarinen apu. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 6.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

6.1

Tässä luvussa esitetään tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevasta toimintalohkoryhmästä. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 19 – ulkosuhteet, 21 – kehitysyhteistyö ja suhteet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioihin (AKT-valtioihin) (1), 22 – laajentuminen sekä 23 – humanitaarinen apu. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 6.1
  .

Taulukko 6.1 –   Yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitys- ja laajentumisasiat – Keskeiset tiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Talousarvion osasto | Toimintalohko | Kuvaus | Maksut 2009 | Hallinnointitapa |
| 19 | Ulkosuhteet | Hallintomenot | 415 | Suora keskitetty |
| Monenväliset suhteet, yhteistyö yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa maahanmuutto- ja turvapaikkakysymyksissä ja yleiset ulkosuhdeasiat | 60 | Suora keskitetty / |
| Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka | 316 | Välillinen keskitetty (16) / Yhteinen |
| Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline | 123 | Suora keskitetty |
| Suhteet yhteisön ulkopuolisiin teollisuusmaihin ja yhteistyö niiden kanssa | 16 | Suora keskitetty |
| Kriiseihin vastaaminen ja yleismaailmalliset turvallisuusuhat | 215 | Suora keskitetty |
| Euroopan naapuruuspolitiikka ja suhteet Venäjään | 1 469 | Suora keskitetty / hajautettu |
| Suhteet Latinalaiseen Amerikkaan | 308 | Suora keskitetty / hajautettu |
| Suhteet Aasiaan, Keski-Aasiaan ja Lähi-idän maihin | 727 | Suora keskitetty / hajautettu / yhteinen |
| Toimintastrategia ja koordinointi | 24 | Suora keskitetty |
| | 3 673 | |
| 21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin | Hallintomenot | 349 | Suora keskitetty |
| Elintarviketurva | 673 | Suora keskitetty |
| Valtiosta riippumattomat kehitysyhteistyöalan toimijat | 181 | Suora keskitetty |
| Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan luettuna | 81 | Suora keskitetty |
| Inhimillinen ja sosiaalinen kehitys | 113 | Suora keskitetty / yhteinen |
| Alueellinen yhteistyö Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) kanssa | 256 | Suora keskitetty / hajautettu / yhteinen |
| Kehitysyhteistyötoimet ja ad hoc -ohjelmat | 30 | Suora keskitetty |
| Toimintastrategia ja koordinointi | 15 | Suora keskitetty |
| | 1 698 | |
| 22 | Laajentuminen | Hallintomenot | 91 | Suora keskitetty |
| Laajentumisprosessi ja -strategia | 1 165 | Suora keskitetty / välillinen / hajautettu |
| Liittymisen jälkeinen rahoitustuki | 43 | Suora keskitetty / hajautettu |
| Tiedotus- ja viestintästrategia | 9 | Suora keskitetty |
| | 1 308 | |
| 23 | Humanitaarinen apu | Hallintomenot | 28 | Suora keskitetty |
| Humanitaarinen apu | 772 | Suora keskitetty / yhteinen |
| | 800 | |
| Hallintomenot yhteensä (17) | 883 | |
| Toimintamenot yhteensä (menot koostuvat) | 6 596 | |
| – | ennakkomaksuista |

(miljoonaa euroa)

Talousarvion osasto

Toimintalohko

Kuvaus

Maksut 2009

Hallinnointitapa

19

Ulkosuhteet

Hallintomenot

415

Suora keskitetty

Monenväliset suhteet, yhteistyö yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa maahanmuutto- ja turvapaikkakysymyksissä ja yleiset ulkosuhdeasiat

60

Suora keskitetty /

Yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka

316

Välillinen keskitetty (16) / Yhteinen

Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline

123

Suora keskitetty

Suhteet yhteisön ulkopuolisiin teollisuusmaihin ja yhteistyö niiden kanssa

16

Suora keskitetty

Kriiseihin vastaaminen ja yleismaailmalliset turvallisuusuhat

215

Suora keskitetty

Euroopan naapuruuspolitiikka ja suhteet Venäjään

1 469

Suora keskitetty / hajautettu

Suhteet Latinalaiseen Amerikkaan

308

Suora keskitetty / hajautettu

Suhteet Aasiaan, Keski-Aasiaan ja Lähi-idän maihin

727

Suora keskitetty / hajautettu / yhteinen

Toimintastrategia ja koordinointi

24

Suora keskitetty

3 673

21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin

Hallintomenot

349

Suora keskitetty

Elintarviketurva

673

Suora keskitetty

Valtiosta riippumattomat kehitysyhteistyöalan toimijat

181

Suora keskitetty

Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan luettuna

81

Suora keskitetty

Inhimillinen ja sosiaalinen kehitys

113

Suora keskitetty / yhteinen

Alueellinen yhteistyö Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) kanssa

256

Suora keskitetty / hajautettu / yhteinen

Kehitysyhteistyötoimet ja ad hoc -ohjelmat

30

Suora keskitetty

Toimintastrategia ja koordinointi

15

Suora keskitetty

1 698

22

Laajentuminen

Hallintomenot

91

Suora keskitetty

Laajentumisprosessi ja -strategia

1 165

Suora keskitetty / välillinen / hajautettu

Liittymisen jälkeinen rahoitustuki

43

Suora keskitetty / hajautettu

Tiedotus- ja viestintästrategia

9

Suora keskitetty

1 308

23

Humanitaarinen apu

Hallintomenot

28

Suora keskitetty

Humanitaarinen apu

772

Suora keskitetty / yhteinen

800

Hallintomenot yhteensä (17)

883

Toimintamenot yhteensä (menot koostuvat)

6 596

–

4 079

| – | väli-/loppumaksuista |
| --- | --- |

–

2 517

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

7 479

Varainhoitovuoden maksusitoumukset yhteensä

8 463

Lähde: Varainhoitovuotta 2009 koskeva tilinpäätös.

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

| 6.2 | Ulkosuhteisiin ja kehitysyhteistyöhön liittyvien menojen toteuttamisesta vastaavat EuropeAid-yhteistyötoimisto (EuropeAid) sekä ulkosuhteiden pääosasto. Laajentumismenojen toteuttaminen on laajentumisasioiden pääosaston vastuulla, ja humanitaarinen apu (elintarvikeapu mukaan lukien) humanitaarisen avun pääosaston vastuulla. |
| --- | --- |

6.2

Ulkosuhteisiin ja kehitysyhteistyöhön liittyvien menojen toteuttamisesta vastaavat EuropeAid-yhteistyötoimisto (EuropeAid) sekä ulkosuhteiden pääosasto. Laajentumismenojen toteuttaminen on laajentumisasioiden pääosaston vastuulla, ja humanitaarinen apu (elintarvikeapu mukaan lukien) humanitaarisen avun pääosaston vastuulla.

EuropeAid

| 6.3 | EuropeAid vastaa esimerkiksi seuraavien menojen toteuttamisesta:






  a) | taloudellinen ja tekninen apu Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille sekä taloudellinen yhteistyö kyseisten maiden kanssa |
| --- | --- | --- |

6.3

EuropeAid vastaa esimerkiksi seuraavien menojen toteuttamisesta:

a)

taloudellinen ja tekninen apu Aasian ja Latinalaisen Amerikan maille sekä taloudellinen yhteistyö kyseisten maiden kanssa

| b) | eurooppalainen naapuruuspolitiikka, johon sisältyy strateginen kumppanuus Venäjän kanssa |
| --- | --- |

b)

eurooppalainen naapuruuspolitiikka, johon sisältyy strateginen kumppanuus Venäjän kanssa

| c) | alakohtaiset ohjelmat, jotka kohdistuvat esimerkiksi elintarviketurvaan, valtioista riippumattomiin toimijoihin ja paikallisviranomaisiin, ympäristökysymyksiin, terveydenhuoltoon ja koulutukseen sekä demokratia- ja ihmisoikeuskysymyksiin. |
| --- | --- |

c)

alakohtaiset ohjelmat, jotka kohdistuvat esimerkiksi elintarviketurvaan, valtioista riippumattomiin toimijoihin ja paikallisviranomaisiin, ympäristökysymyksiin, terveydenhuoltoon ja koulutukseen sekä demokratia- ja ihmisoikeuskysymyksiin.

| 6.4 | Suurin osa menoista kuuluu komission suoran keskitetyn hallinnoinnin piiriin; osaa menoista hallinnoivat komission keskusyksiköt ja osaa unionin edustustot (2) asianomaisissa kolmansissa maissa. Kansainvälisten järjestöjen välityksellä toimitettava apu kuuluu yhteishallinnointiin. |
| --- | --- |

6.4

Suurin osa menoista kuuluu komission suoran keskitetyn hallinnoinnin piiriin; osaa menoista hallinnoivat komission keskusyksiköt ja osaa unionin edustustot (2) asianomaisissa kolmansissa maissa. Kansainvälisten järjestöjen välityksellä toimitettava apu kuuluu yhteishallinnointiin.

| 6.5 | Suurin osa maksuista on ennakko- tai välimaksuja. Loppumaksujen osuus on enintään 20 prosenttia varainhoitovuoden menoista. |
| --- | --- |

6.5

Suurin osa maksuista on ennakko- tai välimaksuja. Loppumaksujen osuus on enintään 20 prosenttia varainhoitovuoden menoista.

| 6.6 | Loppumaksuissa sääntöjenvastaisuuden riski on yleensä suurempi kuin ennakko- ja välimaksuissa. Ennakko- ja välimaksuihin liittyy vain vähän ehtoja, kun taas loppumaksujen ehtona on tavallisesti, että kaikki koko hankkeen aikana aiheutuneet menot on esitetty ja hyväksytty. |
| --- | --- |

6.6

Loppumaksuissa sääntöjenvastaisuuden riski on yleensä suurempi kuin ennakko- ja välimaksuissa. Ennakko- ja välimaksuihin liittyy vain vähän ehtoja, kun taas loppumaksujen ehtona on tavallisesti, että kaikki koko hankkeen aikana aiheutuneet menot on esitetty ja hyväksytty.

| 6.7 | Kehitysyhteistyöhankkeet jakautuvat yli 150 maahan, ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten koko ja kokemus vaihtelevat suuresti. Jotta hanke olisi oikeutettu EU:n tukeen, sen yhteydessä on noudatettava monitahoisia sääntöjä, muun muassa tarjouskilpailujen ja hankintamenettelyjen osalta. |
| --- | --- |

6.7

Kehitysyhteistyöhankkeet jakautuvat yli 150 maahan, ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten koko ja kokemus vaihtelevat suuresti. Jotta hanke olisi oikeutettu EU:n tukeen, sen yhteydessä on noudatettava monitahoisia sääntöjä, muun muassa tarjouskilpailujen ja hankintamenettelyjen osalta.

Ulkosuhteiden pääosasto

| 6.8 | Ulkosuhteiden pääosaston hallinnoimat menot liittyvät pääasiassa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, vakautusvälineen ja teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön välineen puitteissa täytäntöönpantuun toimintaan. Pääasialliset tavoitteet liittyvät seuraaviin osa-alueisiin: rauhan säilyttäminen; kansainvälisen turvallisuuden lujittaminen ja EU:n etujen edistäminen keskeisinä kumppaneina olevien teollisuusmaiden ja korkean tulotason maiden kanssa ulkopolitiikkaan, taloudelliseen yhdentymiseen ja maailmanlaajuisiin kysymyksiin liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

6.8

Ulkosuhteiden pääosaston hallinnoimat menot liittyvät pääasiassa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, vakautusvälineen ja teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön välineen puitteissa täytäntöönpantuun toimintaan. Pääasialliset tavoitteet liittyvät seuraaviin osa-alueisiin: rauhan säilyttäminen; kansainvälisen turvallisuuden lujittaminen ja EU:n etujen edistäminen keskeisinä kumppaneina olevien teollisuusmaiden ja korkean tulotason maiden kanssa ulkopolitiikkaan, taloudelliseen yhdentymiseen ja maailmanlaajuisiin kysymyksiin liittyvissä asioissa.

| 6.8 | Suurimpaan osaan vakautusvälineen puitteissa tehdyistä toimista liittyy reagointi kriisitilanteisiin ja puhkeamassa oleviin kriisitilanteisiin sekä kriisejä edeltävä ja kriisien jälkeinen valmiuksien kehittäminen. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Toimintaan sovelletaan seuraavia hallinnointitapoja:






  a) | välillinen keskitetty hallinnointi tai yhteishallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kanssa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla |
| --- | --- | --- |

6.9

Toimintaan sovelletaan seuraavia hallinnointitapoja:

a)

välillinen keskitetty hallinnointi tai yhteishallinnointi kansainvälisten organisaatioiden kanssa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla

| b) | suora keskitetty hallinnointi, jota sovelletaan suhteisiin ja yhteistyöhön yhteisön ulkopuolisten teollisuusmaiden kanssa (teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön väline) |
| --- | --- |

b)

suora keskitetty hallinnointi, jota sovelletaan suhteisiin ja yhteistyöhön yhteisön ulkopuolisten teollisuusmaiden kanssa (teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön väline)

| c) | suora keskitetty hallinnointi ja yhteishallinnointi kriiseihin vastaamisen ja yleismaailmallisten turvallisuusuhkien yhteydessä (vakautusväline); hankkeiden täytäntöönpano kuuluu keskusyksiköille tai edustustoille. |
| --- | --- |

c)

suora keskitetty hallinnointi ja yhteishallinnointi kriiseihin vastaamisen ja yleismaailmallisten turvallisuusuhkien yhteydessä (vakautusväline); hankkeiden täytäntöönpano kuuluu keskusyksiköille tai edustustoille.

| 6.10 | Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla menot liittyvät lähinnä siviilioperaatioihin, joita toteutetaan Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan yhteydessä maissa ja alueilla, joilla poliittinen riski on tavallisesti suuri ja olot epävakaat. Samanlaisia riskejä esiintyy vakautusvälineen kohdalla. |
| --- | --- |

6.10

Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla menot liittyvät lähinnä siviilioperaatioihin, joita toteutetaan Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan yhteydessä maissa ja alueilla, joilla poliittinen riski on tavallisesti suuri ja olot epävakaat. Samanlaisia riskejä esiintyy vakautusvälineen kohdalla.

| 6.10 | Kun poliittisesti epävakaa ympäristö aiheuttaa riskitason lisääntymistä, toteutetaan riskinvähentämistoimia, esimerkiksi jälkitarkastuksia, joita komission keskusyksiköt tai unionin edustustot suorittavat niiden pakollisten ulkoisten tarkastusten lisäksi, joita edunsaajat järjestävät sopimusvelvoitteidensa puitteissa. |
| --- | --- |

6.10

| 6.11 | EuropeAidin tapaan useimmat ulkosuhteiden pääosaston hallinnoimat menot toteutetaan ennakko- tai välimaksuina. Välimaksujen ehtona on yleensä näyttö siitä, että hankkeen täytäntöönpano on suoritettujen menojen avulla edennyt tiettyyn vaiheeseen asti. Loppumaksujen ehtona on puolestaan, että kaikki koko hankkeen aikana aiheutuneet menot on esitetty ja hyväksytty. |
| --- | --- |

6.11

EuropeAidin tapaan useimmat ulkosuhteiden pääosaston hallinnoimat menot toteutetaan ennakko- tai välimaksuina. Välimaksujen ehtona on yleensä näyttö siitä, että hankkeen täytäntöönpano on suoritettujen menojen avulla edennyt tiettyyn vaiheeseen asti. Loppumaksujen ehtona on puolestaan, että kaikki koko hankkeen aikana aiheutuneet menot on esitetty ja hyväksytty.

Laajentumisasioiden pääosasto

| 6.12 | Laajentumisasioiden pääosasto hallinnoi laajentumisstrategiaan ja -prosessiin liittyviä menoja lähinnä liittymistä valmistelevan tukivälineen, Phare-ohjelman (mukaan lukien liittymisen jälkeinen tuki), CARDS-ohjelman (3) sekä Turkille annettavan liittymistä valmistelevan taloudellisen tuen kautta. |
| --- | --- |

6.12

Laajentumisasioiden pääosasto hallinnoi laajentumisstrategiaan ja -prosessiin liittyviä menoja lähinnä liittymistä valmistelevan tukivälineen, Phare-ohjelman (mukaan lukien liittymisen jälkeinen tuki), CARDS-ohjelman (3) sekä Turkille annettavan liittymistä valmistelevan taloudellisen tuen kautta.

| 6.13 | Huomattava osa rahoituksesta tapahtuu siten, että maksut suoritetaan edunsaajamaiden viranomaisille suoraan. Sääntönä on, että ensimmäinen varainsiirto tehdään, kun asianomaiset kansalliset ohjelmat on hyväksytty. Seuraavat erät vapautetaan sen jälkeen, kun on hyväksytty ilmoitus, jonka mukaan tietty osuus aiemmin siirretyistä varoista on jo sidottu ja aiheutuneet menot ovat oikeutettuja EU:n tukeen. |
| --- | --- |

6.13

Huomattava osa rahoituksesta tapahtuu siten, että maksut suoritetaan edunsaajamaiden viranomaisille suoraan. Sääntönä on, että ensimmäinen varainsiirto tehdään, kun asianomaiset kansalliset ohjelmat on hyväksytty. Seuraavat erät vapautetaan sen jälkeen, kun on hyväksytty ilmoitus, jonka mukaan tietty osuus aiemmin siirretyistä varoista on jo sidottu ja aiheutuneet menot ovat oikeutettuja EU:n tukeen.

| 6.14 | Maksut suoritetaan yleensä joko suoran keskitetyn tai hajautetun hallinnointijärjestelmän avulla. Hajautettua hallinnointijärjestelmää sovellettaessa komission lähetystö suorittaa hankintapäätösten ennakkotarkastukset; tietyissä erityistapauksissa ennakkotarkastus jätetään suorittamatta. |
| --- | --- |

6.14

Maksut suoritetaan yleensä joko suoran keskitetyn tai hajautetun hallinnointijärjestelmän avulla. Hajautettua hallinnointijärjestelmää sovellettaessa komission lähetystö suorittaa hankintapäätösten ennakkotarkastukset; tietyissä erityistapauksissa ennakkotarkastus jätetään suorittamatta.

Humanitaarisen avun pääosasto

| 6.15 | Humanitaarisen avun pääosasto vastaa EU:n humanitaariseen apuun liittyvien menojen toteuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (4) mukaisesti. Se hallinnoi tukea keskusyksikköjensä kautta. Noin puolet sidotuista määrärahoista suunnataan valtioista riippumattomille järjestöille (suora keskitetty hallinnointi) ja toinen puoli YK:n järjestöille tai muille kansainvälisille järjestöille (yhteishallinnointi). |
| --- | --- |

6.15

Humanitaarisen avun pääosasto vastaa EU:n humanitaariseen apuun liittyvien menojen toteuttamisesta neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 (4) mukaisesti. Se hallinnoi tukea keskusyksikköjensä kautta. Noin puolet sidotuista määrärahoista suunnataan valtioista riippumattomille järjestöille (suora keskitetty hallinnointi) ja toinen puoli YK:n järjestöille tai muille kansainvälisille järjestöille (yhteishallinnointi).

| 6.16 | Ennakko- ja välimaksut muodostavat merkittävän osan menojen kokonaismäärästä. Kyseiset maksut ovat luonteeltaan sellaisia, että sääntöjenvastaisuuksien riski on niissä pienempi kuin loppumaksuissa. Ennakko- ja välimaksuihin liittyy tavallisesti vain vähän ehtoja, kun taas loppumaksujen ehtona on, että kaikki koko hankkeen aikana aiheutuneet menot on esitetty ja hyväksytty. |
| --- | --- |

6.16

Ennakko- ja välimaksut muodostavat merkittävän osan menojen kokonaismäärästä. Kyseiset maksut ovat luonteeltaan sellaisia, että sääntöjenvastaisuuksien riski on niissä pienempi kuin loppumaksuissa. Ennakko- ja välimaksuihin liittyy tavallisesti vain vähän ehtoja, kun taas loppumaksujen ehtona on, että kaikki koko hankkeen aikana aiheutuneet menot on esitetty ja hyväksytty.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 6.17 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1. osassa 2
  . Yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevan tarkastustyön kohdalla on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

6.17

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1. osassa 2
  . Yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevan tarkastustyön kohdalla on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

6.17.

| a) | tarkastuksessa testattiin 180 tapahtuman otos, joka sisälsi 83 ennakkomaksua, 48 välimaksua ja 49 loppumaksua |
| --- | --- |

a)

tarkastuksessa testattiin 180 tapahtuman otos, joka sisälsi 83 ennakkomaksua, 48 välimaksua ja 49 loppumaksua

| b) | tarkastuksen yhteydessä suoritettiin komission valvontajärjestelmien vaikuttavuutta koskeva arviointi keskusyksiköissä sekä lähetystöissä seuraavia tarkastusmuotoja tutkimalla:






  i) | ennakkotarkastukset |
| --- | --- | --- |

b)

tarkastuksen yhteydessä suoritettiin komission valvontajärjestelmien vaikuttavuutta koskeva arviointi keskusyksiköissä sekä lähetystöissä seuraavia tarkastusmuotoja tutkimalla:

i)

ennakkotarkastukset

| ii) | seuranta ja valvonta |
| --- | --- |

ii)

seuranta ja valvonta

| iii) | ulkoiset tarkastukset (5) |
| --- | --- |

iii)

ulkoiset tarkastukset (5)

| iv) | sisäinen tarkastus. |
| --- | --- |

iv)

sisäinen tarkastus.

| a) | Komissio huomauttaa, että vuoden 2009 otokseen sisältyi huomattavasti enemmän loppumaksuja kuin edellisinä vuosina. |
| --- | --- |

a)

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 6.18 | Kaikista virheitä sisältävistä tapahtumista 26 prosenttia (kuusi tapahtumaa 23:sta) sisälsi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, ja loput 74 prosenttia sisälsi virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti (17 tapahtumaa 23:sta). Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan todennäköisin virhetaso on 2–5 prosenttia tarkastetulla alalla (
  liite 6.1). |
| --- | --- |

6.18

Kaikista virheitä sisältävistä tapahtumista 26 prosenttia (kuusi tapahtumaa 23:sta) sisälsi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä, ja loput 74 prosenttia sisälsi virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti (17 tapahtumaa 23:sta). Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan todennäköisin virhetaso on 2–5 prosenttia tarkastetulla alalla (
  liite 6.1).

| 6.18. | Komissio panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuimen täysin ”sääntöjenmukaisina” pitämien tapahtumien osuus (87 prosenttia) on lisääntynyt verrattuna vuosien 2008 ja 2007 lukuihin. |
| --- | --- |

6.18.

| 6.19 | Merkittävimmät havaitut virheet olivat:






  a) | tukikelpoisuuteen liittyviä virheitä, jotka ovat ilmaistavissa kvantitatiivisesti (olennaiset ehdot eivät täyttyneet, menoja oli aiheutunut tukikelpoisen jakson ulkopuolella, hankkeen menoilmoituksiin oli sisällytetty tukeen oikeuttamattomia menoja ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten toteuttamissa tarjouskilpailu- ja hankintamenettelyissä oli sääntöjenvastaisuuksia) |
| --- | --- | --- |

6.19

Merkittävimmät havaitut virheet olivat:

a)

tukikelpoisuuteen liittyviä virheitä, jotka ovat ilmaistavissa kvantitatiivisesti (olennaiset ehdot eivät täyttyneet, menoja oli aiheutunut tukikelpoisen jakson ulkopuolella, hankkeen menoilmoituksiin oli sisällytetty tukeen oikeuttamattomia menoja ja täytäntöönpanosta vastaavien elinten toteuttamissa tarjouskilpailu- ja hankintamenettelyissä oli sääntöjenvastaisuuksia)

| b) | säännönmukaisuustekijöihin liittyviä virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti (hankintamenettelyissä oli sääntöjenvastaisuuksia, rahoituspäätöksissä ilmoitettuja sopimusten myöntämisperusteita ei ollut noudatettu, asianmukainen kirjausketju puuttui). |
| --- | --- |

b)

säännönmukaisuustekijöihin liittyviä virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti (hankintamenettelyissä oli sääntöjenvastaisuuksia, rahoituspäätöksissä ilmoitettuja sopimusten myöntämisperusteita ei ollut noudatettu, asianmukainen kirjausketju puuttui).

| 6.20 | Yleisesti ottaen voidaan todeta, että suurin osa havaituista virheistä ei ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti ja virheet esiintyivät unionin edustustojen tasolla. |
| --- | --- |

6.20

Yleisesti ottaen voidaan todeta, että suurin osa havaituista virheistä ei ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti ja virheet esiintyivät unionin edustustojen tasolla.

| 6.20. | Hyvin suuren osan komission yhteisön ulkopuolelle suuntautuvan tuen maksuista maksavat unionin edustustot. Vuonna 2009 edustustot hallinnoivat 79:ää prosenttia EU:n talousarviosta maksettavista käynnissä olevista EuropeAid-hankkeista (maksamatta olevat maksusitoumukset). |
| --- | --- |

6.20.

| 6.21 | Osa havaituista virheistä esiintyi välimaksuissa ja joutuu näin ollen käymään myöhemmin vielä läpi sisäisen valvontaprosessin tarkastukset. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin joissakin loppumaksuissa virheitä, joita ei ollut havaittu komission valvontamenettelyin. |
| --- | --- |

6.21

Osa havaituista virheistä esiintyi välimaksuissa ja joutuu näin ollen käymään myöhemmin vielä läpi sisäisen valvontaprosessin tarkastukset. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin joissakin loppumaksuissa virheitä, joita ei ollut havaittu komission valvontamenettelyin.

| 6.21 | Komission mielestä ennen loppumaksuja toteutettavat tunnistustoimet ja korjaavat toimenpiteet (esimerkiksi raporttien laatiminen, ulkoiset tarkastukset sekä menoja ja tapahtumia koskevat tarkastukset, joita komission henkilöstö tekee) ovat vaikuttavia. Lisäksi mahdolliset sääntöjenvastaisuudet voidaan korjata jälkikäteen suorittamalla jälkitarkastuksia ja perimällä asianmukaiset summat. Todellisuudessa tarkastuksilla ei kuitenkaan voida poistaa taloudellisten virheiden riskejä kokonaan. |
| --- | --- |

6.21

JÄRJESTELMIEN VAIKUTTAVUUS

| 6.22 | Järjestelmätarkastusten tulokset on esitetty yhteenvetona
  liitteessä 6.2
  . Tilintarkastustuomioistuimen yleisen arvion mukaan valvontajärjestelmät ovat osittain tehokkaita. |
| --- | --- |

6.22

Järjestelmätarkastusten tulokset on esitetty yhteenvetona
  liitteessä 6.2
  . Tilintarkastustuomioistuimen yleisen arvion mukaan valvontajärjestelmät ovat osittain tehokkaita.

| 6.22 | Komissio katsoo, että yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen sekä kehitys- ja laajentumisasioiden toimintalohkoa koskevat monivuotiset valvontajärjestelmät ovat vaikuttavia ja että ne ovat parantuneet huomattavasti vuosien mittaan. Tästä on osoituksena se, että täysin sääntöjenmukaisiksi havaittujen maksujen osuus on lisääntynyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa otoksessa. |
| --- | --- |

6.22

EuropeAid

| 6.23 | Kuten kahdeksatta, yhdeksättä ja kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa (EKR) koskevasta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta ilmenee, EuropeAidin valvontajärjestelmät arvioitiin osittain vaikuttaviksi. |
| --- | --- |

6.23

Kuten kahdeksatta, yhdeksättä ja kymmenettä Euroopan kehitysrahastoa (EKR) koskevasta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta ilmenee, EuropeAidin valvontajärjestelmät arvioitiin osittain vaikuttaviksi.

| 6.23. | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, jonka mukaan ”EuropeAid on laatinut kokonaisvaltaisen valvontastrategian” ja EuropeAid on vuonna 2009 ”jatkanut valvontajärjestelmiensä suunnitteluun ja täytäntöönpanoon liittyviä huomattavia parannuksia” (ks. EKR:ja koskevan vuosikertomuksen 2009 kohta 54). |
| --- | --- |

6.23.

Ulkosuhteiden pääosasto

| 6.24 | Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmät arvioitiin yleisesti ottaen osittain vaikuttaviksi. |
| --- | --- |

6.24

Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmät arvioitiin yleisesti ottaen osittain vaikuttaviksi.

| 6.24 | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen hiljattain toteutetuista parannuksista. |
| --- | --- |

6.24

| 6.25 | Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmien arviointi käsitti aiempina vuosina tehtyjen järjestelmäarviointien seurannan ja sisäisen tarkastustyön tulosten tutkimisen. |
| --- | --- |

6.25

Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmien arviointi käsitti aiempina vuosina tehtyjen järjestelmäarviointien seurannan ja sisäisen tarkastustyön tulosten tutkimisen.

Ennakkotarkastukset

| 6.26 | Ulkosuhteiden pääosaston ennakkotarkastusmenettelyjä vahvistettiin vuonna 2009 ottamalla käyttöön uusia menettelyjä ja tarkistuslistat. On kuitenkin mahdollista arvioida vasta tulevina vuosina, kuinka vaikuttavia muutokset ovat olleet. Tilintarkastustuomioistuin panee myös merkille, että tiettyjä aiemmin esiin tuotuja puutteita ei ole vielä korjattu (esimerkiksi sitä, että yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä operaatioita ei arvioida etukäteen, vaikka varainhoitoasetuksen 56 artiklassa sitä vaaditaan). |
| --- | --- |

6.26

Ulkosuhteiden pääosaston ennakkotarkastusmenettelyjä vahvistettiin vuonna 2009 ottamalla käyttöön uusia menettelyjä ja tarkistuslistat. On kuitenkin mahdollista arvioida vasta tulevina vuosina, kuinka vaikuttavia muutokset ovat olleet. Tilintarkastustuomioistuin panee myös merkille, että tiettyjä aiemmin esiin tuotuja puutteita ei ole vielä korjattu (esimerkiksi sitä, että yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä operaatioita ei arvioida etukäteen, vaikka varainhoitoasetuksen 56 artiklassa sitä vaaditaan).

| 6.26. | Varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevaan uuteen ehdotukseen sisältyy toteamus, jonka mukaan 56 artiklan mukaiset arvioinnit voidaan suorittaa vain asteittain, koska nämä ad hoc- ja ex nihilo -periaatteella käynnistetyt operaatiot ovat luonteeltaan erityisiä.

  Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvia hankintoja koskevien tarkistuslistojen osalta arvioinnit on suoritettu loppuun ja ne ovat jo käytössä. |
| --- | --- |

6.26.

Yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvia hankintoja koskevien tarkistuslistojen osalta arvioinnit on suoritettu loppuun ja ne ovat jo käytössä.

Seuranta ja valvonta

| 6.27 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi edelleen puutteita sisäisen valvonnan järjestelmän seuranta- ja valvontatoiminnoissa. Myös parannuksia pantiin merkille: vanhoja, jo päätökseen saatuun toimintaan liittyviä sopimuksia oli päätetty (nopean toiminnan järjestelmä). Vuoden lopussa oli päättämättä 16 nopean toiminnan järjestelmää koskevaa tapausta. Lisäksi loppuraportti oli saamatta 20:n sellaisen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvan sopimuksen osalta, joiden täytäntöönpanon määräaika oli jo kulunut umpeen (useimmissa tapauksissa vuonna 2008). |
| --- | --- |

6.27

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi edelleen puutteita sisäisen valvonnan järjestelmän seuranta- ja valvontatoiminnoissa. Myös parannuksia pantiin merkille: vanhoja, jo päätökseen saatuun toimintaan liittyviä sopimuksia oli päätetty (nopean toiminnan järjestelmä). Vuoden lopussa oli päättämättä 16 nopean toiminnan järjestelmää koskevaa tapausta. Lisäksi loppuraportti oli saamatta 20:n sellaisen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan kuuluvan sopimuksen osalta, joiden täytäntöönpanon määräaika oli jo kulunut umpeen (useimmissa tapauksissa vuonna 2008).

| 6.27 | Komissio on toki toteuttanut toimia vanhojen tapausten päättämiseksi (sekä nopean toiminnan järjestelmän että yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan osalta) jo vuonna 2009. Toimia jatketaan koko vuoden 2010 ajan. |
| --- | --- |

6.27

Jälkitarkastukset

| 6.28 | Pääjohtaja esitti lausumassaan merkittävän varauman, joka koski jälkitarkastusten vaikuttavuutta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja vakautusvälineen toimintatalousarvioiden valvonnassa. Varauma perustui tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2008 toteamiin puutteisiin ja sisäisen tarkastajan esiin tuomiin puutteisiin (ks. myös kohta 6.49). |
| --- | --- |

6.28

Pääjohtaja esitti lausumassaan merkittävän varauman, joka koski jälkitarkastusten vaikuttavuutta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja vakautusvälineen toimintatalousarvioiden valvonnassa. Varauma perustui tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2008 toteamiin puutteisiin ja sisäisen tarkastajan esiin tuomiin puutteisiin (ks. myös kohta 6.49).

| 6.28 | Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja teki toimintasuunnitelman vuotuisessa toimintakertomuksessa 2009 esitetyn varauman seurantaa varten ja varmuuden parantamiseksi vuonna 2010. |
| --- | --- |

6.28

| 6.29 | Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin myöntää, että jälkitarkastusjärjestelmän toimintaa oli parannettu vuoteen 2008 verrattuna: oli kehitetty ja otettu käytöön jälkitarkastusstrategia, ja lisäksi tehtiin aiempaa enemmän jälkitarkastuksia. Muutosten vaikuttavuus on arvioitavissa vasta tulevina vuosina. |
| --- | --- |

6.29

Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin myöntää, että jälkitarkastusjärjestelmän toimintaa oli parannettu vuoteen 2008 verrattuna: oli kehitetty ja otettu käytöön jälkitarkastusstrategia, ja lisäksi tehtiin aiempaa enemmän jälkitarkastuksia. Muutosten vaikuttavuus on arvioitavissa vasta tulevina vuosina.

| 6.29 | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen käyttöön otettujen parannusten jatkumisesta vuonna 2010. Tänä vuonna toteutettuihin toimenpiteisiin lukeutuvat paikan päällä tehtävää valvontaa koskevien menetelmien parantaminen, koulutuksen tarjonta ja jälkitarkastusten tulosten dokumentointia koskevien ohjeiden parantaminen. |
| --- | --- |

6.29

Sisäinen tarkastus

| 6.30 | Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. Sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi vuonna 2009 täydellä kapasiteetillaan ja toimitti tarkastuksia olennaisilla ja hyödyllisillä aihealueilla. |
| --- | --- |

6.30

Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. Sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi vuonna 2009 täydellä kapasiteetillaan ja toimitti tarkastuksia olennaisilla ja hyödyllisillä aihealueilla.

Laajentumisasioiden pääosasto

Ennakkotarkastukset

| 6.31 | Ennakkotarkastukset arvioitiin osittain vaikuttaviksi. EU:n edustustojen tekemillä ennakkotarkastuksilla ei ollut pystytty estämään tai havaitsemaan ja korjaamaan olennaista virhetasoa, jonka tilintarkastustuomioistuin havaitsi kansallisten maksajavirastojen hallinnoimissa tarjouskilpailumenettelyissä (ks. kohdan 6.19 alakohta a). |
| --- | --- |

6.31

Ennakkotarkastukset arvioitiin osittain vaikuttaviksi. EU:n edustustojen tekemillä ennakkotarkastuksilla ei ollut pystytty estämään tai havaitsemaan ja korjaamaan olennaista virhetasoa, jonka tilintarkastustuomioistuin havaitsi kansallisten maksajavirastojen hallinnoimissa tarjouskilpailumenettelyissä (ks. kohdan 6.19 alakohta a).

| 6.31 | Komissio pitää sekä komission keskusyksiköissä että unionin edustustoissa suoritettuja ennakkotarkastuksia vaikuttavina. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, komissio jatkoi sisäisten järjestelmiensä parantamista ja sai valmiiksi ohjeiston. Vuosikertomuksessa 2008 ennakkotarkastusten arvioitiin olevan vaikuttavia. |
| --- | --- |

6.31

| 6.32 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi muun muassa seuraavia puutteita hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän perustamisessa ja toiminnassa Kroatiassa ja Turkissa: |
| --- | --- |

6.32

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi muun muassa seuraavia puutteita hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän perustamisessa ja toiminnassa Kroatiassa ja Turkissa:

| 6.32. | Laajentumisasioiden pääosasto jatkoi vuonna 2009 sen varmistamista, että Kroatian ja Turkin kansalliset viranomaiset noudattavat hallinnointioikeuksien (osittaisen) siirron ehtoja. Lähetystön tekemiä ennakkotarkastuksia jatkettiin riskien vähentämiseksi.

  Tilintarkastustuomioistuimen suorittamat huomattavat tapahtumatarkastukset eivät myöskään paljastaneet merkittäviä puutteita. Vain kirjausketjussa, jonka avulla saadaan selville lähetystöjen päätösten perusteet, oli joitakin puutteita. |
| --- | --- |

6.32.

Tilintarkastustuomioistuimen suorittamat huomattavat tapahtumatarkastukset eivät myöskään paljastaneet merkittäviä puutteita. Vain kirjausketjussa, jonka avulla saadaan selville lähetystöjen päätösten perusteet, oli joitakin puutteita.

| a) | tarvittiin tarkempia ohjeita menettelyyn, jonka yhteydessä hallinnointioikeudet siirretään (6) kansallisille viranomaisille, jotta komission eri toimijoiden tehtävät prosessissa saataisiin määriteltyä selvemmin |
| --- | --- |

a)

tarvittiin tarkempia ohjeita menettelyyn, jonka yhteydessä hallinnointioikeudet siirretään (6) kansallisille viranomaisille, jotta komission eri toimijoiden tehtävät prosessissa saataisiin määriteltyä selvemmin

| a) | Koska yhä useammat maat valmistautuvat hakemaan hallinnointioikeuksien siirtoa, laajentumisasioiden pääosasto on ajantasaistanut vuoden 2008 sisäistä ohjeistoaan niin, että siinä otetaan huomioon vuonna 2008 tehdyistä hallinnointioikeuksien siirroista saadut kokemukset. Se on myös antanut lisäohjeita kaikille prosessiin osallistuville toimijoille vuonna 2009. Parhaillaan valmistellaan hallinnointioikeuksien siirtoa koskevaa opaskirjaa, joka valmistuu siihen mennessä, kun hakemuksia alkaa parin seuraavan vuoden aikana tulla. |
| --- | --- |

a)

| b) | lähetystöjen suorittamia tarkastuksia koskeva ja lähetystöjen päälliköille maksupyyntöjen hyväksymistä varten esitetty näyttö oli riittämätöntä. |
| --- | --- |

b)

lähetystöjen suorittamia tarkastuksia koskeva ja lähetystöjen päälliköille maksupyyntöjen hyväksymistä varten esitetty näyttö oli riittämätöntä.

| b) | Lähetystön päällikön tehtävä maksupyyntöjen hyväksyjänä on määritelty tarkoin laajentumisasioiden pääosaston antamissa sisäisissä ohjeissa. Maksupyynnön hyväksyminen edellyttää hänen ohjeidensa mukaan tehtyjä tarkastuksia. |
| --- | --- |

b)

| 6.33 | Puutteita ilmeni myös komission hoitamassa keskitetyssä hallinnoinnissa: havaittiin esimerkiksi tapauksia, joissa dokumentointi oli riittämätöntä ja sääntöjä ei ollut noudatettu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

6.33

Puutteita ilmeni myös komission hoitamassa keskitetyssä hallinnoinnissa: havaittiin esimerkiksi tapauksia, joissa dokumentointi oli riittämätöntä ja sääntöjä ei ollut noudatettu asianmukaisesti.

| 6.33 | Tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomat seikat liittyvät lähinnä kirjausketjun mahdollisiin parannuksiin, eivät siis sääntöjen soveltamista koskeviin olennaisiin virheisiin. Useimpiin niistä puututtiin vuoden 2010 alussa sisäisten ohjeiden ja selventävien huomautusten avulla. |
| --- | --- |

6.33

| 6.34 | Vuoden 2009 loppuun mennessä ei ollut saatu valmiiksi kaikkia tarvittavia ohjeita, jotka koskevat Phare- ja CARDS -ohjelmien päättämistä ja tilinpidollista selvittämistä (mukaan lukien kiinteämääräisten oikaisujen käyttö). Samaan aikaan laajentumisasioiden pääosasto oli vähentänyt Phare-ohjelman ja siirtymäjärjestelyn loppuilmoitusten kasautumaa uusissa jäsenvaltioissa, vaikkakaan se ei ollut saanut poistettua sitä. Huomattavia, jopa viiden vuoden viipeitä esiintyy edelleen. |
| --- | --- |

6.34

Vuoden 2009 loppuun mennessä ei ollut saatu valmiiksi kaikkia tarvittavia ohjeita, jotka koskevat Phare- ja CARDS -ohjelmien päättämistä ja tilinpidollista selvittämistä (mukaan lukien kiinteämääräisten oikaisujen käyttö). Samaan aikaan laajentumisasioiden pääosasto oli vähentänyt Phare-ohjelman ja siirtymäjärjestelyn loppuilmoitusten kasautumaa uusissa jäsenvaltioissa, vaikkakaan se ei ollut saanut poistettua sitä. Huomattavia, jopa viiden vuoden viipeitä esiintyy edelleen.

| 6.34. | Siitä lähtien, kun varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä tarkistettiin vuonna 2003, laajentumisasioiden pääosasto on aina soveltanut tarkistetussa varainhoitoasetuksessa vaadittua tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevaa menettelyä. Menettelyä on ajantasaistettu säännöllisesti, ja nyt sen korvaa laajempi konsolidoitu politiikka, hajautetun hallinnoinnin mukainen tilien tarkastamis- ja hyväksymispolitiikka – Phare-ohjelma ja siirtymäjärjestelyä koskeva tukiväline (”Policy for clearance of accounts in decentralised management – Phare and Transition Facility”), joka hyväksyttiin kesäkuussa 2010 ja jossa käsiteltiin yksityiskohtaisemmin sitä, miten kiinteämääräisiä oikaisuja voitaisiin tarvittaessa soveltaa järjestelmän puutteisiin (esimerkiksi tilien tarkastuksessa ja hyväksymisessä silloin, kun kyseessä ovat laajasti hajautetun hallinnoinnin mukaiset ohjelmat).

  Laajentumisasioiden pääosasto teki pelkästään vuonna 2009 kaikkiaan 375 loppuilmoitusta eli paljon suuremman määrän kuin uusia ohjelmia aloitettiin. Jäljellä on muutamia tapauksia, joiden osalta kuulemismenettely kestää kauan ja joiden päättäminen voi viedä useita vuosia. |
| --- | --- |

6.34.

Laajentumisasioiden pääosasto teki pelkästään vuonna 2009 kaikkiaan 375 loppuilmoitusta eli paljon suuremman määrän kuin uusia ohjelmia aloitettiin. Jäljellä on muutamia tapauksia, joiden osalta kuulemismenettely kestää kauan ja joiden päättäminen voi viedä useita vuosia.

Seuranta ja valvonta

| 6.35 | Seuranta ja valvonta arvioitiin vaikuttavaksi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että aiempina vuosina jo havaittuja puutteita ei ollut täysin korjattu. |
| --- | --- |

6.35

Seuranta ja valvonta arvioitiin vaikuttavaksi. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että aiempina vuosina jo havaittuja puutteita ei ollut täysin korjattu.

| 6.36 | Hallintotietojärjestelmiin (CRIS, i-Perseus) syötettyjen tietojen laatu esimerkiksi on tarkistettava riittävän perusteellisesti. Siitä olivat osoituksena koodausvirheet, jotka havaittiin tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastuksissa. |
| --- | --- |

6.36

Hallintotietojärjestelmiin (CRIS, i-Perseus) syötettyjen tietojen laatu esimerkiksi on tarkistettava riittävän perusteellisesti. Siitä olivat osoituksena koodausvirheet, jotka havaittiin tilintarkastustuomioistuimen tapahtumatarkastuksissa.

| 6.37 | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EU:n edustustojen edunsaajien luokse tekemien seurantakäyntien tuloksia ei aina kirjata hajautetun hallinnoinnin yhteydessä siten, että tehokas analysointi ja seuranta olisi mahdollista. |
| --- | --- |

6.37

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EU:n edustustojen edunsaajien luokse tekemien seurantakäyntien tuloksia ei aina kirjata hajautetun hallinnoinnin yhteydessä siten, että tehokas analysointi ja seuranta olisi mahdollista.

Jälkitarkastukset

| 6.38 | Jälkitarkastukset arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttaviksi. |
| --- | --- |

6.38

Jälkitarkastukset arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttaviksi.

| 6.38 | Komissio katsoo, että hajautettuun hallinnointiin kuuluvat jälkitarkastukset ovat täysin vaikuttavia. Se myöntää, ettei hajautettuun hallinnointiin kuuluvaa jälkitarkastustoimintaa ole vielä saatu kunnolla käyntiin.

  Näiden erillisen horisontaalisen yksikön suorittamien lisäjälkitarkastusten, joista tässä osassa on kyse, tarkoituksena on vain antaa valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävakuutus, joka ylittää varainhoitoasetuksen vaatimukset. |
| --- | --- |

6.38

Näiden erillisen horisontaalisen yksikön suorittamien lisäjälkitarkastusten, joista tässä osassa on kyse, tarkoituksena on vain antaa valtuutetulle tulojen ja menojen hyväksyjälle lisävakuutus, joka ylittää varainhoitoasetuksen vaatimukset.

| 6.39 | Laajentumisasioiden pääosasto kehitti vuonna 2009 strategian, jolla on tarkoitus ottaa käyttöön keskitetysti hallinnoitujen hankkeiden jälkitarkastukset. Uusi strategia pannaan kuitenkin täytäntöön vasta vuodesta 2010 alkaen. |
| --- | --- |

6.39

Laajentumisasioiden pääosasto kehitti vuonna 2009 strategian, jolla on tarkoitus ottaa käyttöön keskitetysti hallinnoitujen hankkeiden jälkitarkastukset. Uusi strategia pannaan kuitenkin täytäntöön vasta vuodesta 2010 alkaen.

| 6.39 | Tämä uusi strategia antaa lisävarmuutta, jota ei varainhoitoasetuksessa vaadita. |
| --- | --- |

6.39

Sisäinen tarkastus

| 6.40 | Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. Sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi vuonna 2009 täydellä kapasiteetillaan ja toimitti tarkastuksia olennaisilla ja hyödyllisillä aihealueilla. |
| --- | --- |

6.40

Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. Sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi vuonna 2009 täydellä kapasiteetillaan ja toimitti tarkastuksia olennaisilla ja hyödyllisillä aihealueilla.

Humanitaarisen avun pääosasto

Ennakkotarkastukset

| 6.41 | Ennakkotarkastukset arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttaviksi. |
| --- | --- |

6.41

Ennakkotarkastukset arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttaviksi.

| 6.42 | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että käytössä olevat rahoitusprosessit on suunniteltu sen verran hyvin, että niiden avulla voidaan havaita ja korjata kumppaneiden tekemiä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että puutteita, jotka todetaan kumppaneiden järjestelmiin kuuluvissa säännöllisin väliajoin toimitettavissa tarkastuksissa, ei aina oteta käsittelyyn ripeästi, ja lisäksi niitä ei aina oteta huomioon kumppaneiden saaman hyväksynnän vuotuisen tarkistuksen yhteydessä. Näin ollen komissio saa heikommat takeet siitä, että kumppaneiden sisäisen valvonnan järjestelmillä ehkäistään virheet ja sääntöjenmukaisuudet vaikuttavasti. |
| --- | --- |

6.42

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että käytössä olevat rahoitusprosessit on suunniteltu sen verran hyvin, että niiden avulla voidaan havaita ja korjata kumppaneiden tekemiä virheitä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että puutteita, jotka todetaan kumppaneiden järjestelmiin kuuluvissa säännöllisin väliajoin toimitettavissa tarkastuksissa, ei aina oteta käsittelyyn ripeästi, ja lisäksi niitä ei aina oteta huomioon kumppaneiden saaman hyväksynnän vuotuisen tarkistuksen yhteydessä. Näin ollen komissio saa heikommat takeet siitä, että kumppaneiden sisäisen valvonnan järjestelmillä ehkäistään virheet ja sääntöjenmukaisuudet vaikuttavasti.

| 6.42 | Tarkastuksen tuloksia voidaan käyttää ja käytetään kumppanuusarvioinneissa. Myös kumppaneita hyväksyttäessä on hyötyä hankkeiden valvonnasta saaduista tiedoista. Tällöin voidaan tarkastella muun muassa kumppanin taloudellisia, oikeudellisia ja toiminnallisia mahdollisuuksia. Arvioinnin ja tarkastusten tuloksena on usein se, että kumppaneille annetaan suosituksia parantaa sisäisiä tarkastusjärjestelmiään. Monet tarkastuskertomukset ovatkin johtaneet kumppanin valvontajärjestelmille myönnetyn luokituksen muuttamiseen. Humanitaarisen avun pääosaston toteuttamasta nykyisestä tarkastuksiin ja kumppanien arviointiin liittyvästä järjestelmästä on kehittynyt tarkastusjärjestelmä, joka antaa tasapainoisen ja vaikuttavan kuvan kumppanien sisäisistä tarkastusjärjestelmistä ja auttaa näin välttämään virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia. |
| --- | --- |

6.42

| 6.43 | Lisäksi tavoitteet, jotka sisältyvät sopimusten perustana oleviin rahoituspäätöksiin, ovat yleisluontoisia, ja esitettyjen ehdotusten perusteltu arviointi on sen vuoksi vaikeaa. Arviointeja ei myöskään dokumentoida siten, että esitettyjen ehdotusten yleinen vertailu olisi mahdollista. |
| --- | --- |

6.43

Lisäksi tavoitteet, jotka sisältyvät sopimusten perustana oleviin rahoituspäätöksiin, ovat yleisluontoisia, ja esitettyjen ehdotusten perusteltu arviointi on sen vuoksi vaikeaa. Arviointeja ei myöskään dokumentoida siten, että esitettyjen ehdotusten yleinen vertailu olisi mahdollista.

| 6.43. | Humanitaarisen avun rahoituspäätöksissä määritellyt tavoitteet ovat täysin riittävät rahoituspäätöksen tekoon, mutta tavoitteiden lisäksi on otettava huomioon yksityiskohtaiset tiedot tunnistetuista tarpeista sekä strategia ja tarvittavat osa-alueet, joita ehdotetaan vakuuttavan vastauksen antamiseksi. Nämä tiedot sisältyvät päätöksen lisäasiakirjaan.

  Koska kriisitilanteet ovat monimutkaisia ja tarvitaan monenlaista apua, ja koska saatavilla on muitakin avunantajia, yksityiskohtaiset tarpeet ja täsmennetty vastaus niihin esitetään ehdotuksissa, joita humanitaarisen avun pääosaston kumppanit tekevät komission rahoituspäätöksen mukaisesti. Komissio katsoo, että humanitaarisen avun pääosaston toteuttamissa hankkeiden valintamenettelyissä kuvastuu humanitaarisen avun erityisluonne. Menettelyt takaavat myös humanitaarisen avun pääosaston kumppanien antaman avun korkean laadun. Komissio myöntää kuitenkin, että ehdotusten arviointia koskevaa dokumentointia voidaan parantaa, keventää ja yhtenäistää. |
| --- | --- |

6.43.

Koska kriisitilanteet ovat monimutkaisia ja tarvitaan monenlaista apua, ja koska saatavilla on muitakin avunantajia, yksityiskohtaiset tarpeet ja täsmennetty vastaus niihin esitetään ehdotuksissa, joita humanitaarisen avun pääosaston kumppanit tekevät komission rahoituspäätöksen mukaisesti. Komissio katsoo, että humanitaarisen avun pääosaston toteuttamissa hankkeiden valintamenettelyissä kuvastuu humanitaarisen avun erityisluonne. Menettelyt takaavat myös humanitaarisen avun pääosaston kumppanien antaman avun korkean laadun. Komissio myöntää kuitenkin, että ehdotusten arviointia koskevaa dokumentointia voidaan parantaa, keventää ja yhtenäistää.

Seuranta ja valvonta

| 6.44 | Kokonaisuutena tarkasteltuna seuranta- ja valvontajärjestelmät ovat yleisesti ottaen vaikuttavat. Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että komissio ei seuraa, missä määrin kumppanuutta koskevissa puitesopimuksissa osapuolena olevat kumppanit käyttävät ”humanitaarisen avun hankintakeskuksia (Humanitarian Procurement Centres)” (7), vaikka kyseiset keskukset ovat tärkeitä hankintamenettelyihin liittyvien virheriskien vähentämisessä. |
| --- | --- |

6.44

Kokonaisuutena tarkasteltuna seuranta- ja valvontajärjestelmät ovat yleisesti ottaen vaikuttavat. Tilintarkastustuomioistuin panee kuitenkin merkille, että komissio ei seuraa, missä määrin kumppanuutta koskevissa puitesopimuksissa osapuolena olevat kumppanit käyttävät ”humanitaarisen avun hankintakeskuksia (Humanitarian Procurement Centres)” (7), vaikka kyseiset keskukset ovat tärkeitä hankintamenettelyihin liittyvien virheriskien vähentämisessä.

| 6.44 | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen yleisen päätelmän.

  Komissio panee tyytyväisenä merkille toteamuksen humanitaarisen avun hankintakeskusten yleisestä hyödyllisyydestä. |
| --- | --- |

6.44

Komissio panee tyytyväisenä merkille toteamuksen humanitaarisen avun hankintakeskusten yleisestä hyödyllisyydestä.

Ulkoiset tarkastukset

| 6.45 | Jälkitarkastukset arvioitiin vaikuttaviksi. Tilintarkastustuomioistuin vahvisti, että vuonna 2008 tapahtunut edistys jatkui, vaikkakin tarkastushavaintojen seurannan konsolidoinnissa on edelleen parantamisen varaa (erityisesti sellaisten havaintojen osalta, joiden seurauksena peritään myöhemmin takaisin tukeen oikeuttamattomia menoja). |
| --- | --- |

6.45

Jälkitarkastukset arvioitiin vaikuttaviksi. Tilintarkastustuomioistuin vahvisti, että vuonna 2008 tapahtunut edistys jatkui, vaikkakin tarkastushavaintojen seurannan konsolidoinnissa on edelleen parantamisen varaa (erityisesti sellaisten havaintojen osalta, joiden seurauksena peritään myöhemmin takaisin tukeen oikeuttamattomia menoja).

| 6.45 | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen arvion ja vakuuttaa sitoutuvansa jatkamaan seurantamenettelyä. |
| --- | --- |

6.45

Sisäiset tarkastukset

| 6.46 | Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. Varainhoitovuonna 2009 sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi täydellä kapasiteetillaan ja toimitti tarkastuksia olennaisilla ja hyödyllisillä aihealueilla. |
| --- | --- |

6.46

Sisäisen tarkastuksen toiminto arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. Varainhoitovuonna 2009 sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi täydellä kapasiteetillaan ja toimitti tarkastuksia olennaisilla ja hyödyllisillä aihealueilla.

KOMISSION JOHDON ANTAMIEN TIETOJEN LUOTETTAVUUS

| 6.47 | Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 6.3
  . |
| --- | --- |

6.47

Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 6.3
  .

| 6.48 | Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyjen tietojen laatu on parantunut toimintalohkoryhmän kaikissa pääosastoissa. |
| --- | --- |

6.48

Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyjen tietojen laatu on parantunut toimintalohkoryhmän kaikissa pääosastoissa.

| 6.48. | Komissio teki tutkimuksen, jonka tarkoituksena oli tunnistaa vuotuisten toimintakertomusten laatuun myönteisesti vaikuttavat tekijät. Kun tekijät oli tunnistettu, pantiin täytäntöön useita toimia, joilla kertomusten varmuuden ja luettavuuden lisäämiseksi esitetyn todentavan aineiston laatua voidaan parantaa. Tämän vuoksi komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen myönteisen arvion vuotuisista toimintakertomuksista ja jatkaa työtä niiden parantamiseksi, jotta niitä voidaan käyttää todentavana aineistona tarkastuslausumaa varten. |
| --- | --- |

6.48.

| 6.49 | Tilintarkastustuomioistuin yhtyy ulkosuhteiden pääosaston sekä laajentumisasioiden pääosaston ja humanitaarisen avun pääosaston pääjohtajien esittämiin arvioihin: ulkosuhteiden pääosastossa esitettiin yksi varauma, joka liittyy yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja vakautusvälineen toimintatalousarvion jälkitarkastuksiin; laajentumisasioiden pääosastossa ja humanitaarisen avun pääosastossa ei puolestaan esitettu varaumia. |
| --- | --- |

6.49

Tilintarkastustuomioistuin yhtyy ulkosuhteiden pääosaston sekä laajentumisasioiden pääosaston ja humanitaarisen avun pääosaston pääjohtajien esittämiin arvioihin: ulkosuhteiden pääosastossa esitettiin yksi varauma, joka liittyy yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan ja vakautusvälineen toimintatalousarvion jälkitarkastuksiin; laajentumisasioiden pääosastossa ja humanitaarisen avun pääosastossa ei puolestaan esitettu varaumia.

| 6.50 | EuropeAidin pääjohtajan antamia tietoja koskevan tarkastuksen tulokset esitetään Euroopan kehitysrahastoja koskevassa kertomuksessa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että pääjohtajan lausumassa ja vuotuisessa toimintakertomuksessa annetaan osittain oikea ja riittävä arvio varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

6.50

EuropeAidin pääjohtajan antamia tietoja koskevan tarkastuksen tulokset esitetään Euroopan kehitysrahastoja koskevassa kertomuksessa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että pääjohtajan lausumassa ja vuotuisessa toimintakertomuksessa annetaan osittain oikea ja riittävä arvio varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| 6.50. | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen, jonka mukaan EuropeAidin vuotuinen toimintakertomus on selkeä ja informatiivinen erityisesti siksi, että siinä käytetään kvantitatiivisia indikaattoreita (ks. EKR:ja koskevan kertomuksen 50 kohta). Komission mielestä EuropeAidin vuotuisen toimintakertomuksen neljässä varmuutta kuvaavassa rakenneosassa esitetyt kvalitatiiviset ja kvantitatiiviset indikaattorit ovat riittävä todiste, jolla pääjohtajan lausuntoa kohtuullisesta varmuudesta voidaan tukea, ja antavat paikkansapitävän arvion EuropeAidin taloushallinnon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

6.50.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 6.51 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso on olennainen yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevan toimintalohkoryhmän maksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta. |
| --- | --- |

6.51

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso on olennainen yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevan toimintalohkoryhmän maksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta.

| 6.52 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella myös, että yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevilla valvontajärjestelmillä kyettiin varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuus osittain vaikuttavasti. |
| --- | --- |

6.52

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella myös, että yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskevilla valvontajärjestelmillä kyettiin varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuus osittain vaikuttavasti.

| 6.52. | Komission valvontatoimet on suunniteltu sellaisiksi, että ne kattavat komission monivuotisten hankkeiden koko elinkaaren. Komissio katsoo, että yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen sekä kehitys- ja laajentumisasioiden toimintalohkoa koskevat valvontajärjestelmät ovat vaikuttavia ja että ne ovat parantuneet huomattavasti vuosien mittaan. Tästä on osoituksena se, että täysin sääntöjenmukaisiksi havaittujen maksujen osuus on lisääntynyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastamassa otoksessa. Tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina antamat suositukset on pantu täytäntöön. Tuomioistuin on todennut monet näistä parannuksista tapahtuneiksi, mikä on johtanut siihen, että keskeisten valvontajärjestelmien merkittävät osa-alueet on arvioitu ”vaikuttaviksi”. |
| --- | --- |

6.52.

| 6.53 | Seuraavat suositukset olisi aiheellista ottaa huomioon: |
| --- | --- |

6.53

Seuraavat suositukset olisi aiheellista ottaa huomioon:

6.53.

| a) | ulkosuhteiden pääosaston olisi lujitettava jälkitarkastusmenetelmäänsä ja puututtava viipymättä sisäisen tarkastajan siltä osin esittämiin suosituksiin |
| --- | --- |

a)

ulkosuhteiden pääosaston olisi lujitettava jälkitarkastusmenetelmäänsä ja puututtava viipymättä sisäisen tarkastajan siltä osin esittämiin suosituksiin

| a) | Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen suosituksen ja täsmentää, että se on jo ryhtynyt toimiin noudattaakseen kaikkia saamiansa ulkosuhteiden pääosaston suorittamia jälkitarkastuksia koskevia suosituksia. |
| --- | --- |

a)

| b) | ulkosuhteiden pääosaston olisi suunnattava riittävästi resursseja vanhan nopean toiminnan järjestelmän ja sellaisten yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvien sopimusten analysointiin ja päättämiseen, joiden täytäntöönpanon määräaika on jo kulunut umpeen |
| --- | --- |

b)

ulkosuhteiden pääosaston olisi suunnattava riittävästi resursseja vanhan nopean toiminnan järjestelmän ja sellaisten yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvien sopimusten analysointiin ja päättämiseen, joiden täytäntöönpanon määräaika on jo kulunut umpeen

| b) | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen mielipiteeseen ja korostaa, että jo vuonna 2009 tehtiin paljon työtä päätettävien vanhojen hankkeiden selvittämiseksi. Kaikista nopean toiminnan järjestelmään liittyvistä sopimuksista, jotka olivat avoinna vuoden 2009 alussa, 75 prosenttia päätettiin vuoden loppuun mennessä. Työ jatkuu koko vuoden 2010 ajan. |
| --- | --- |

b)

| c) | laajentumisasioiden pääosaston olisi annettava tarkempia ohjeita menettelystä, joka liittyy hallinnointioikeuksien siirtoon hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän yhteydessä, jotta komission eri toimijoiden tehtävät asianomaisessa prosessissa voidaan määrittää tarkemmin |
| --- | --- |

c)

laajentumisasioiden pääosaston olisi annettava tarkempia ohjeita menettelystä, joka liittyy hallinnointioikeuksien siirtoon hajautetun täytäntöönpanojärjestelmän yhteydessä, jotta komission eri toimijoiden tehtävät asianomaisessa prosessissa voidaan määrittää tarkemmin

| c) | Koska yhä useammat maat valmistautuvat hakemaan ”hallinnointioikeuksien siirtoa”, laajentumisasioiden pääosasto on ajantasaistanut vuoden 2008 sisäistä ohjeistoaan niin, että siinä otetaan huomioon vuonna 2008 tehdyistä hallinnointioikeuksien siirroista saadut kokemukset. Se antoi vuonna 2009 myös lisäohjeita kaikille prosessiin osallistuville toimijoille. |
| --- | --- |

c)

| d) | laajentumisasioiden pääosaston olisi käytävä läpi sisäisiä tarkastuksia koskevat tarkistuslistansa, jotta kaikki suoritetut tarkastukset dokumentoitaisiin |
| --- | --- |

d)

laajentumisasioiden pääosaston olisi käytävä läpi sisäisiä tarkastuksia koskevat tarkistuslistansa, jotta kaikki suoritetut tarkastukset dokumentoitaisiin

| d) | Komissio on jo toteuttanut tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että henkilöstön suorittamat toimintaa, rahoitusta ja sopimuksia koskevat tarkastukset dokumentoidaan yksityiskohtaisemmin. |
| --- | --- |

d)

| e) | laajentumisasioiden pääosaston olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on parantaa hallintotietojärjestelmiin syötettyjen tietojen laatua (esimerkiksi säännöllisin väliajoin toteutettava tietojen laadun analysointi ja tarkistus) |
| --- | --- |

e)

laajentumisasioiden pääosaston olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on parantaa hallintotietojärjestelmiin syötettyjen tietojen laatua (esimerkiksi säännöllisin väliajoin toteutettava tietojen laadun analysointi ja tarkistus)

| e) | CRIS-hallintotietojärjestelmän tietojen laatu tarkistetaan säännöllisesti varsinkin ennen tietojen siirtämistä vuotuiseen toimintakertomukseen. Myös tiedonhallintaväline, johon tieto on syötetty, sisältää tiedon laadun valvontaa. Lisäksi komissio kiinnittää paljon huomiota CRIS-hallintotietojärjestelmän käyttäjien koulutukseen. |
| --- | --- |

e)

| f) | laajentumisasioiden pääosaston olisi kehitettävä ja asetettava käyttöön keinoja, jotka helpottavat suoritettujen seurantakäyntien tulosten analysointia ja seurantaa |
| --- | --- |

f)

laajentumisasioiden pääosaston olisi kehitettävä ja asetettava käyttöön keinoja, jotka helpottavat suoritettujen seurantakäyntien tulosten analysointia ja seurantaa

| g) | laajentumisasioiden pääosaston olisi edelleen suunnattava riittävästi resursseja Phare-ohjelmaan ja siirtymäjärjestelyyn liittyvien loppuilmoitusten kasautuman analysointiin uusissa jäsenvaltioissa |
| --- | --- |

g)

laajentumisasioiden pääosaston olisi edelleen suunnattava riittävästi resursseja Phare-ohjelmaan ja siirtymäjärjestelyyn liittyvien loppuilmoitusten kasautuman analysointiin uusissa jäsenvaltioissa

| g) | Hankkeiden päättäminen on ollut laajentumisasioiden pääosaston ensisijainen painopiste vuodesta 2007. Laajentumisasioiden pääosasto teki pelkästään vuonna 2009 kaikkiaan 375 loppuilmoitusta. |
| --- | --- |

g)

| h) | humanitaarisen avun pääosaston olisi dokumentoitava paremmin arvioinnit, joita laaditaan humanitaarisen avun toimia koskevista ehdotuksista (esimerkiksi vakiomuotoisten arviointikertomusten käyttöönotto) |
| --- | --- |

h)

humanitaarisen avun pääosaston olisi dokumentoitava paremmin arvioinnit, joita laaditaan humanitaarisen avun toimia koskevista ehdotuksista (esimerkiksi vakiomuotoisten arviointikertomusten käyttöönotto)

| h) | Komissio tekee jo nyt työtä parantaakseen ja yhdenmukaistaakseen ehdotusten arvioinnin keskitettyä dokumentointia. Vakiomuotoisen arviointikertomuksen käyttöönotto on yksi harkittavana olevista vaihtoehdoista. |
| --- | --- |

h)

| i) | humanitaarisen avun pääosaston olisi määritettävä ja asetettava käyttöön järjestelmä, jonka avulla kerätään ja analysoidaan tietoa siitä, miten pääosaston yhteistyökumppanit ovat käyttäneet niin kutsuttuja humanitaarisen avun hankintakeskuksia (Humanitarian Procurement Centres). |
| --- | --- |

i)

humanitaarisen avun pääosaston olisi määritettävä ja asetettava käyttöön järjestelmä, jonka avulla kerätään ja analysoidaan tietoa siitä, miten pääosaston yhteistyökumppanit ovat käyttäneet niin kutsuttuja humanitaarisen avun hankintakeskuksia (Humanitarian Procurement Centres).

| i) | Tilintarkastustuomioistuimen ehdotus on hyvä, mutta tämänhetkisten painopisteiden ja resurssitilanteen vuoksi tätä suositusta ei voida noudattaa lähitulevaisuudessa. |
| --- | --- |

i)

| 6.54 | EuropeAidia koskevat suositukset esitetään EKR:ja koskevassa kertomuksessa. |
| --- | --- |

6.54

EuropeAidia koskevat suositukset esitetään EKR:ja koskevassa kertomuksessa.

| 6.54 | Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin EuropeAid






  — | harkitsee mahdollisia menetelmiä indikaattorin kehittämiseksi kuvaamaan jäännösvirheen arvioitua taloudellista vaikutusta, |
| --- | --- | --- |

6.54

—

harkitsee mahdollisia menetelmiä indikaattorin kehittämiseksi kuvaamaan jäännösvirheen arvioitua taloudellista vaikutusta,

| — | arvioi valvontatoimiensa kustannustehokkuutta hyväksyttävän virheriskin tarkistuksen yhteydessä, |
| --- | --- |

—

arvioi valvontatoimiensa kustannustehokkuutta hyväksyttävän virheriskin tarkistuksen yhteydessä,

| — | viimeistelee varainhoitoa varten kehitetyn työkalun ja antaa sen toteuttajaorganisaatioiden käyttöön, |
| --- | --- |

—

viimeistelee varainhoitoa varten kehitetyn työkalun ja antaa sen toteuttajaorganisaatioiden käyttöön,

| — | jatkaa työtä tarkastuksista saatujen tietojen oikeanlaisen ja oikea-aikaisen tallentamisen varmistamiseksi, |
| --- | --- |

—

jatkaa työtä tarkastuksista saatujen tietojen oikeanlaisen ja oikea-aikaisen tallentamisen varmistamiseksi,

| — | pyrkii parantamaan tarkastustyön apuna olevia tietoteknisiä järjestelmiä, |
| --- | --- |

—

pyrkii parantamaan tarkastustyön apuna olevia tietoteknisiä järjestelmiä,

| — | parantaa talousarviotuen maksuperusteiden suunnittelua ja seulontaa tarkistettujen ohjeiden ja vertaisarvioinnin (laatutukiryhmä, Quality Support Group) prosessien avulla, |
| --- | --- |

—

parantaa talousarviotuen maksuperusteiden suunnittelua ja seulontaa tarkistettujen ohjeiden ja vertaisarvioinnin (laatutukiryhmä, Quality Support Group) prosessien avulla,

| — | toteuttaa tarkistetun, julkistalouden hoitoa koskevan tarkkailu- ja raportointikehyksen talousarviotuen maksujen osalta. |
| --- | --- |

—

toteuttaa tarkistetun, julkistalouden hoitoa koskevan tarkkailu- ja raportointikehyksen talousarviotuen maksujen osalta.

| 6.55 | Aiempien huomautusten seurannasta esitetään yhteenveto
  liitteessä 6.4
  . |
| --- | --- |

6.55

Aiempien huomautusten seurannasta esitetään yhteenveto
  liitteessä 6.4
  .

SEURANTA: ERITYISKERTOMUS NRO 3/2006 HUMANITAARISESTA AVUSTA HYÖKYAALLON UHRIEN AUTTAMISEKSI

Johdanto

| 6.56 | Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2006 erityiskertomuksen nro 3/2006 komission humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi; hyökyaalto syntyi Pohjois-Sumatran länsirannikon edustalla 26. joulukuuta 2004 tapahtuneen maanjäristyksen seurauksena. Tarkastus kattoi humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) hätäaputoiminnan ja lyhyen aikavälin kunnostustyön (8). |
| --- | --- |

6.56

Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2006 erityiskertomuksen nro 3/2006 komission humanitaarisesta avusta hyökyaallon uhrien auttamiseksi; hyökyaalto syntyi Pohjois-Sumatran länsirannikon edustalla 26. joulukuuta 2004 tapahtuneen maanjäristyksen seurauksena. Tarkastus kattoi humanitaarisen avun pääosaston (ECHO) hätäaputoiminnan ja lyhyen aikavälin kunnostustyön (8).

| 6.57 | Tilintarkastustuomioistuin esitti erityiskertomuksessa nro 3/2006 useita suosituksia, joista neuvosto ja parlamentti hyväksyivät jokaisen. Tilintarkastustuomioistuimen silloisten suositusten mukaan komission oli:






  a) | arvioitava, miten se voisi auttaa tuen kohteena olevia valtioita hallinnoimaan rahoittajien koordinointia tehokkaammin, jotta tarpeisiin kyetään vastaamaan |
| --- | --- | --- |

6.57

Tilintarkastustuomioistuin esitti erityiskertomuksessa nro 3/2006 useita suosituksia, joista neuvosto ja parlamentti hyväksyivät jokaisen. Tilintarkastustuomioistuimen silloisten suositusten mukaan komission oli:

a)

arvioitava, miten se voisi auttaa tuen kohteena olevia valtioita hallinnoimaan rahoittajien koordinointia tehokkaammin, jotta tarpeisiin kyetään vastaamaan

| b) | selkiytettävä ECHO:n ja ympäristöasioiden pääosaston (pelastuspalvelumekanismin) tehtävät yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamista silmällä pitäen |
| --- | --- |

b)

selkiytettävä ECHO:n ja ympäristöasioiden pääosaston (pelastuspalvelumekanismin) tehtävät yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamista silmällä pitäen

| c) | harkittava pidemmän aikavälin hätäaputoimia, jotta täytäntöönpanoon jäisi riittävästi aikaa (esimerkiksi yhdeksän kuukautta kuuden kuukauden sijasta) |
| --- | --- |

c)

harkittava pidemmän aikavälin hätäaputoimia, jotta täytäntöönpanoon jäisi riittävästi aikaa (esimerkiksi yhdeksän kuukautta kuuden kuukauden sijasta)

| d) | lujitettava seurantajärjestelmäänsä niveltämällä siihen seuraavat osa-alueet: kirjallinen palaute yhteistyökumppaneille seurantakäyntien jälkeen, kustannuksia koskevien tietojen vertailun kehittäminen, täytäntöönpanojärjestelyjä koskevien selvitysten parantaminen sekä tiedottaminen toimista ja niiden toteutusalueista |
| --- | --- |

d)

lujitettava seurantajärjestelmäänsä niveltämällä siihen seuraavat osa-alueet: kirjallinen palaute yhteistyökumppaneille seurantakäyntien jälkeen, kustannuksia koskevien tietojen vertailun kehittäminen, täytäntöönpanojärjestelyjä koskevien selvitysten parantaminen sekä tiedottaminen toimista ja niiden toteutusalueista

| e) | käsiteltävä YK:n järjestöjen täytäntöön panemia hankkeita koskevien asiakirjojen vaikeaa saatavuutta rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

e)

käsiteltävä YK:n järjestöjen täytäntöön panemia hankkeita koskevien asiakirjojen vaikeaa saatavuutta rahoitusta ja hallintoa koskevan puitesopimuksen yhteydessä.

| 6.58 | Neuvosto kehotti tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen antamassaan vastauksessa komissiota tukemaan YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimiston (OCHA) koordinointitehtävää; parlamentti puolestaan painotti, että on erittäin tärkeää yhdistää lyhyen aikavälin humanitaarinen apu pidemmän aikavälin kunnostus- ja jälleenrakennustoimiin. |
| --- | --- |

6.58

Neuvosto kehotti tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen antamassaan vastauksessa komissiota tukemaan YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimiston (OCHA) koordinointitehtävää; parlamentti puolestaan painotti, että on erittäin tärkeää yhdistää lyhyen aikavälin humanitaarinen apu pidemmän aikavälin kunnostus- ja jälleenrakennustoimiin.

Suositusten seuranta

| 6.59 | Euroopan komission humanitaarista apua koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta esittämän ehdotuksen perusteella laadittiin vuonna 2007 yhteinen julkilausuma (9), jonka tavoitteena oli tukea koordinointia ja parhaiden käytäntöjen edistämistä jäsenvaltioiden ja komission välillä. Komissio laati vuonna 2008 konsensukseen liittyvän toimintasuunnitelman. |
| --- | --- |

6.59

Euroopan komission humanitaarista apua koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta esittämän ehdotuksen perusteella laadittiin vuonna 2007 yhteinen julkilausuma (9), jonka tavoitteena oli tukea koordinointia ja parhaiden käytäntöjen edistämistä jäsenvaltioiden ja komission välillä. Komissio laati vuonna 2008 konsensukseen liittyvän toimintasuunnitelman.

| 6.60 | Komissio tukee OCHA:n keskeistä asemaa humanitaarisen avun toimien koordinoijana. Humanitaarisen avun pääosasto kuuluu OCHA:n avunantajien tukiryhmään; komissio teki vuosien 2007–2009 välisenä aikana OCHA:n kanssa 43 yhteistyösopimusta, joiden kokonaisarvo on noin 30 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

6.60

Komissio tukee OCHA:n keskeistä asemaa humanitaarisen avun toimien koordinoijana. Humanitaarisen avun pääosasto kuuluu OCHA:n avunantajien tukiryhmään; komissio teki vuosien 2007–2009 välisenä aikana OCHA:n kanssa 43 yhteistyösopimusta, joiden kokonaisarvo on noin 30 miljoonaa euroa.

| 6.61 | Komissio pyrkii koordinoimaan EU-tukeen sovellettavia yksityiskohtaisia sääntöjä EU:n jäsenvaltioiden yksityiskohtaisten sääntöjen kanssa neuvoston humanitaarisen avun ja elintarvikeavun työryhmän sekä humanitaarisen avun komitean avulla. Komissio on myös parantanut niin kutsutun 14 kohdan järjestelmän käyttöä EU:n humanitaarisen avun rahoituksen kirjaamiseen, ja vuonna 2009 ECHO teetti yleiskatsauksen kenttätasolla sovellettavasta humanitaarisen avun rahoittajien koordinointijärjestelmästä (10). |
| --- | --- |

6.61

Komissio pyrkii koordinoimaan EU-tukeen sovellettavia yksityiskohtaisia sääntöjä EU:n jäsenvaltioiden yksityiskohtaisten sääntöjen kanssa neuvoston humanitaarisen avun ja elintarvikeavun työryhmän sekä humanitaarisen avun komitean avulla. Komissio on myös parantanut niin kutsutun 14 kohdan järjestelmän käyttöä EU:n humanitaarisen avun rahoituksen kirjaamiseen, ja vuonna 2009 ECHO teetti yleiskatsauksen kenttätasolla sovellettavasta humanitaarisen avun rahoittajien koordinointijärjestelmästä (10).

| 6.62 | Edellä esitetyn mukaisesti humanitaarisen avun pääosasto käsitteli vuosina 2008 ja 2009 EU-jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa noin 250 tilannekatsausta, joiden laadinnasta vastaa kentällä työskentelevä henkilöstö ja joissa kuvataan humanitaarinen tilanne kriisin kohdealueella tai -maassa. |
| --- | --- |

6.62

Edellä esitetyn mukaisesti humanitaarisen avun pääosasto käsitteli vuosina 2008 ja 2009 EU-jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa noin 250 tilannekatsausta, joiden laadinnasta vastaa kentällä työskentelevä henkilöstö ja joissa kuvataan humanitaarinen tilanne kriisin kohdealueella tai -maassa.

| 6.63 | Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin komissio ilmoitti vuonna 2009 pelastuspalvelun seuranta- ja tiedotuskeskuksen siirrosta ympäristöasioiden pääosastosta humanitaarisen avun pääosastoon; muutos tuli voimaan helmikuusta 2010 alkaen. |
| --- | --- |

6.63

Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin komissio ilmoitti vuonna 2009 pelastuspalvelun seuranta- ja tiedotuskeskuksen siirrosta ympäristöasioiden pääosastosta humanitaarisen avun pääosastoon; muutos tuli voimaan helmikuusta 2010 alkaen.

| 6.64 | Komissio asetti hätäaputoimien pitkittämisen sijasta painopisteeksi hätäavun, kunnostamisen ja kehityksen niveltämisen; menettely edellyttää komission mukaan huomattavia muutoksia koko EU:n ulkoisen toiminnan suunnitteluun ja alaan sovellettaviin säännöksiin. Säännöksiä on tältä osin parannettu, ja komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on edistää yhteistyötä humanitaarisesta avusta ja kehitysyhteistyöstä vastaavien yksiköiden sekä muiden avunantajien välillä etenkin kentällä tehtävässä työssä ja kriisitilanteissa sekä tilanteissa, joissa valtion tila on epävakaa. |
| --- | --- |

6.64

Komissio asetti hätäaputoimien pitkittämisen sijasta painopisteeksi hätäavun, kunnostamisen ja kehityksen niveltämisen; menettely edellyttää komission mukaan huomattavia muutoksia koko EU:n ulkoisen toiminnan suunnitteluun ja alaan sovellettaviin säännöksiin. Säännöksiä on tältä osin parannettu, ja komissio on ryhtynyt toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on edistää yhteistyötä humanitaarisesta avusta ja kehitysyhteistyöstä vastaavien yksiköiden sekä muiden avunantajien välillä etenkin kentällä tehtävässä työssä ja kriisitilanteissa sekä tilanteissa, joissa valtion tila on epävakaa.

| 6.65 | Komissio pyrki puuttumaan seurantajärjestelmässä havaittuihin puutteisiin lähinnä tiukentamalla sisäisen valvonnan menettelyidensä soveltamista sekä tarkistamalla seurantaan sovellettavat suuntaviivat. Kustannuksia koskevien tietojen vertailujärjestelmän kehittämistä varten on otettu käyttöön konkreettisempi lähestymistapa. Humanitaarisen avun pääosasto työstää vertailukelpoisiin yksikkökustannuksiin sovellettavaa yleistä järjestelmää, jonka avulla odotetaan saatavan kriittinen massa tietoa toteutuneista yksikkökustannuksista. Järjestelmä (joka tunnetaan nimellä Cost Observed for Results, COR) on määrä ottaa käyttöön Hope/e-välinettä koskevaan tietoteknologia-alan yhteisön yhteydessä vuodesta 2012 alkaen. |
| --- | --- |

6.65

Komissio pyrki puuttumaan seurantajärjestelmässä havaittuihin puutteisiin lähinnä tiukentamalla sisäisen valvonnan menettelyidensä soveltamista sekä tarkistamalla seurantaan sovellettavat suuntaviivat. Kustannuksia koskevien tietojen vertailujärjestelmän kehittämistä varten on otettu käyttöön konkreettisempi lähestymistapa. Humanitaarisen avun pääosasto työstää vertailukelpoisiin yksikkökustannuksiin sovellettavaa yleistä järjestelmää, jonka avulla odotetaan saatavan kriittinen massa tietoa toteutuneista yksikkökustannuksista. Järjestelmä (joka tunnetaan nimellä Cost Observed for Results, COR) on määrä ottaa käyttöön Hope/e-välinettä koskevaan tietoteknologia-alan yhteisön yhteydessä vuodesta 2012 alkaen.

| 6.65 | Yksikkökustannusten vertailuun liittyvän COR-järjestelmän mallia aletaan suunnitella vuonna 2011 heti kun järjestelmä on liitetty tietotekniseen välineeseen (Hope/e-tool). Testauksen ja tietojen syötön perusteella on odotettavissa, että mallia aletaan käyttää vuonna 2012. |
| --- | --- |

6.65

| 6.66 | Tilintarkastustuomioistuin on käsitellyt erityiskertomuksessaan nro 15/2009 ongelmaa, joka aiheutuu YK:n järjestöjen täytäntöönpanemia hankkeita koskevien asiakirjojen vaikeasta saatavuudesta (11). |
| --- | --- |

6.66

Tilintarkastustuomioistuin on käsitellyt erityiskertomuksessaan nro 15/2009 ongelmaa, joka aiheutuu YK:n järjestöjen täytäntöönpanemia hankkeita koskevien asiakirjojen vaikeasta saatavuudesta (11).

| 6.66 | Komissio on ollut täysin tilintarkastustuomioistuimen kannalla sen pyytäessä, että YK:n järjestöiltä saataisiin tarpeellista todentavaa aineistoa, ja tämä periaate on selvästi kirjattu rahoitusta ja hallintoa koskevaan puitesopimukseen. Jos tilintarkastustuomioistuin ilmoittaa komissiolle vaikeuksista tässä suhteessa, komissio voi ottaa yhteyttä yhteistyökumppaneihinsa YK:ssa ratkaisun löytämiseksi ja sen varmistamiseksi, että tilintarkastustuomioistuin saa tarvittavat tiedot. |
| --- | --- |

6.66

Päätelmät

| 6.67 | Komissio on ottanut tilintarkastustuomioistuimen ja vastuuvapauden myöntävien viranomaisten suositukset huomioon, joskin tiettyjä seurantajärjestelmään liittyviä konkreettisia parannuksia on vielä viimeisteltävä. Tarkemmin sanoen: |
| --- | --- |

6.67

Komissio on ottanut tilintarkastustuomioistuimen ja vastuuvapauden myöntävien viranomaisten suositukset huomioon, joskin tiettyjä seurantajärjestelmään liittyviä konkreettisia parannuksia on vielä viimeisteltävä. Tarkemmin sanoen:

6.67.

| a) | komissio on pyrkinyt varmistamaan, että rahoittajien koordinointi tehostuu konsensuksen ja toimintasuunnitelman avulla; se on pyrkinyt varmistamaan myös tukensa YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimistolle sekä jatkuvan vuorovaikutuksen jäsenvaltioiden kanssa; konsensusta koskevan toimintasuunnitelman väliarviointi on määrä suorittaa vuonna 2010; arvioinnissa olisi kuvattava järjestelmällisesti, kuinka komissio hyödyntää mahdollisimman laajasti konsensus-suunnitelman yhteydessä esitettyjä viittä suhteellista etua, jotka liittyvät humanitaarisen avun rahoittajien koordinointiin ja täydentävyyteen |
| --- | --- |

a)

komissio on pyrkinyt varmistamaan, että rahoittajien koordinointi tehostuu konsensuksen ja toimintasuunnitelman avulla; se on pyrkinyt varmistamaan myös tukensa YK:n humanitaarisen avun koordinointitoimistolle sekä jatkuvan vuorovaikutuksen jäsenvaltioiden kanssa; konsensusta koskevan toimintasuunnitelman väliarviointi on määrä suorittaa vuonna 2010; arvioinnissa olisi kuvattava järjestelmällisesti, kuinka komissio hyödyntää mahdollisimman laajasti konsensus-suunnitelman yhteydessä esitettyjä viittä suhteellista etua, jotka liittyvät humanitaarisen avun rahoittajien koordinointiin ja täydentävyyteen

| a) | Komission väliarviointi konsensusta koskevasta toimintasuunnitelmasta on parhaillaan työn alla. Sen pitäisi olla saatavilla vuoden 2010 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

a)

| b) | odotuksena on, että pelastuspalvelun seuranta- ja tiedotuskeskuksen siirto humanitaarisen avun pääosastoon johtaa siihen, että asianomaisten kahden komission yksikön lähestymistavan yhdenmukaisuutta koskevaan kysymykseen puututaan asianmukaisesti |
| --- | --- |

b)

odotuksena on, että pelastuspalvelun seuranta- ja tiedotuskeskuksen siirto humanitaarisen avun pääosastoon johtaa siihen, että asianomaisten kahden komission yksikön lähestymistavan yhdenmukaisuutta koskevaan kysymykseen puututaan asianmukaisesti

| b) | Pelastuspalvelun seuranta- ja tiedotuskeskuksen integrointi synnyttää jo nyt synergioita. Luonnonkatastrofeista ja muista onnettomuuksista saadaan reaaliaikaista tietoa alusta lähtien, ja yhteistyö paikan päällä toimivien humanitaarisen avun pääosaston teknisten asiantuntijoiden ja jäsenvaltioiden lähettämien pelastuspalvelun asiantuntijoiden välillä on tiiviimpää. |
| --- | --- |

b)

| c) | vuonna 2007 käyttöön otetut uudet rahoitusvälineet – kehitysyhteistyön rahoitusväline ja vakautusväline – antavat komissiolle keinoja, joiden avulla puuttua hätäavun, kunnostamisen ja kehityksen niveltämisen haasteeseen soveltamalla eri toimintalinjojen yhdistelmää kriiseistä toipuvissa maissa |
| --- | --- |

c)

vuonna 2007 käyttöön otetut uudet rahoitusvälineet – kehitysyhteistyön rahoitusväline ja vakautusväline – antavat komissiolle keinoja, joiden avulla puuttua hätäavun, kunnostamisen ja kehityksen niveltämisen haasteeseen soveltamalla eri toimintalinjojen yhdistelmää kriiseistä toipuvissa maissa

| c) | Komissio panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen toteamuksen, jonka mukaan uudet välineet ovat vaikuttaneet myönteisesti siirtymäprosessiin. Komissio on halunnut vahvistaa näitä pyrkimyksiä perustamalla siirtymiä käsittelevän yksiköiden välisen ryhmän, jonka tarkoitus on edistää yhteisen näkemyksen, koordinoitujen lähestymistapojen ja yhteisten kantojen syntymistä, kun toimitaan ”muutostilanteissa” ja käytetään humanitaarisia välineitä sekä kehitysyhteistyö- ja vakautusvälineitä. Tavoitteena on parantaa ohjelmien menettelytapoja ja toteutusta paikan päällä ja edistää muutostilanteita koskevaa kansainvälistä keskustelua. |
| --- | --- |

c)

| d) | yksikkökustannusten vertailuun liittyvän COR-järjestelmän kehittäminen on mittava ja lupaava toiminto, mutta järjestelmän toimintaa ja tuloksia voidaan arvioida vasta kun se on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön. |
| --- | --- |

d)

yksikkökustannusten vertailuun liittyvän COR-järjestelmän kehittäminen on mittava ja lupaava toiminto, mutta järjestelmän toimintaa ja tuloksia voidaan arvioida vasta kun se on pantu kokonaisuudessaan täytäntöön.

| d) | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen lausuntoon ja pyrkii toimittamaan ensimmäiset tulokset vuoden 2011 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

d)

SEURANTA: ERITYISKERTOMUS NRO 6/2006 KOMISSION TOTEUTTAMAN KEHITYSYHTEISTYÖN YMPÄRISTÖNÄKÖKOHDISTA

Johdanto

| 6.68 | Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2006 erityiskertomuksen nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista (12). Tarkastus koski sekä komission rahoittamia ympäristöalan ohjelmia että sitä, miten komissio on sisällyttänyt ympäristöasiat kaikkeen tekemäänsä kehitysyhteistyöhön. |
| --- | --- |

6.68

Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2006 erityiskertomuksen nro 6/2006 komission toteuttaman kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista (12). Tarkastus koski sekä komission rahoittamia ympäristöalan ohjelmia että sitä, miten komissio on sisällyttänyt ympäristöasiat kaikkeen tekemäänsä kehitysyhteistyöhön.

| 6.69 | Tilintarkastustuomioistuin esitti komissiolle 15 suositusta, jotka neuvosto ja parlamentti hyväksyivät. Suositukset kohdistuivat lähinnä kolmeen alaan: kokonaisvaltaisen strategian laatiminen ympäristönäkökohtia varten ja sen täytäntöönpanon seuranta, ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisen vaikuttavuuden parantaminen sekä ympäristöalan hankkeiden vaikuttavuuden parantaminen. |
| --- | --- |

6.69

Tilintarkastustuomioistuin esitti komissiolle 15 suositusta, jotka neuvosto ja parlamentti hyväksyivät. Suositukset kohdistuivat lähinnä kolmeen alaan: kokonaisvaltaisen strategian laatiminen ympäristönäkökohtia varten ja sen täytäntöönpanon seuranta, ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisen vaikuttavuuden parantaminen sekä ympäristöalan hankkeiden vaikuttavuuden parantaminen.

| 6.70 | Parlamentti kehotti lisäksi komissiota hyödyntämään entistä enemmän tuen kansallisten hallintoelinten sekä yksityisten yritysten tunnustettua asiantuntemusta; yrityksillä on vakaata kokemusta kumppanuudesta kansallisten hallintoelinten kanssa ympäristöhankkeiden hallinnoinnissa (13) kansallisten kehitysyhteistyöohjelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

6.70

Parlamentti kehotti lisäksi komissiota hyödyntämään entistä enemmän tuen kansallisten hallintoelinten sekä yksityisten yritysten tunnustettua asiantuntemusta; yrityksillä on vakaata kokemusta kumppanuudesta kansallisten hallintoelinten kanssa ympäristöhankkeiden hallinnoinnissa (13) kansallisten kehitysyhteistyöohjelmien yhteydessä.

Suositusten seuranta

| 6.71 | Komission yksiköt asettivat tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen perusteella etusijalle uuden kokonaisvaltaisen ympäristöstrategian laadinnan ja laativat yleisstrategialuonnoksen vuoden 2006 loppuun mennessä. Komission painopisteissä tapahtuneet muutokset kuitenkin hidastivat strategiaan liittyviä jatkotoimia, joten uuden strategian kehittämiseen liittyvät osa-alueet esiteltiin vasta huhtikuussa 2009 julkaistussa komission valmisteluasiakirjassa (14). Neuvosto suhtautui asiakirjaan myönteisesti ja kehotti kesäkuussa 2009 komissiota laatimaan EU:n yleisstrategiaa koskevan asiakirjan vuodelle 2011. Maaliskuussa 2010 uuden strategian laadintaan tähtäävän työohjelman kehittäminen oli varhaisessa vaiheessa komissiossa ja jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

6.71

Komission yksiköt asettivat tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen perusteella etusijalle uuden kokonaisvaltaisen ympäristöstrategian laadinnan ja laativat yleisstrategialuonnoksen vuoden 2006 loppuun mennessä. Komission painopisteissä tapahtuneet muutokset kuitenkin hidastivat strategiaan liittyviä jatkotoimia, joten uuden strategian kehittämiseen liittyvät osa-alueet esiteltiin vasta huhtikuussa 2009 julkaistussa komission valmisteluasiakirjassa (14). Neuvosto suhtautui asiakirjaan myönteisesti ja kehotti kesäkuussa 2009 komissiota laatimaan EU:n yleisstrategiaa koskevan asiakirjan vuodelle 2011. Maaliskuussa 2010 uuden strategian laadintaan tähtäävän työohjelman kehittäminen oli varhaisessa vaiheessa komissiossa ja jäsenvaltioissa.

| 6.71. | Strategian valmistelun viivästyminen johtui painopisteiden muutoksesta, jonka seurauksena ympäristöstrategiasta ei ollut enää määrä antaa erillistä tiedonantoa vaan laatia sitä koskeva liite laajempaan monialaisten (ei ainoastaan ympäristöä koskevien) asioiden valtavirtaistamista koskevaan tiedonantoon, joka oli tarkoitus hyväksyä vuoden 2008 loppuun mennessä. Lähestymistapaa ehdotettiin komission tiedonantojen määrän vähentämiseksi. Uudesta lähestymistavasta kuitenkin luovuttiin, koska osoittautui vaikeaksi sisällyttää erilaisia valtavirtaistamista koskevia aiheita samaan asiakirjaan ja koska todettiin, että ympäristöasiat vaativat keskitetympää lähestymistapaa. Syyskuussa 2009 järjestettiin jäsenvaltioiden (ja kansalaisyhteiskunnan edustajien) kanssa kokous, jossa päätettiin aloittaa yhdessä uuden strategian valmistelu. |
| --- | --- |

6.71.

| 6.72 | Syyskuussa 2006 komissio loi uuden ympäristöstrategiansa laadinnalle toimintakehyksen perustamalla kehitysyhteistyön pääosaston johdolla toimivan yksiköiden välisen ryhmän, jossa on edustajia relevanteista pääosastoista. Komissio pyysi vuonna 2006 teknisen avun yksikköä määrittämään mahdolliset ympäristönäkökohtien yhdistämiseen sovellettavat tulosindikaattorit. Teknisen avun yksikkö arvioi komission saavuttamia ympäristönäkökohtien yhdistämistä koskevia tuloksia ensimmäisen kerran kattavasti vuonna 2009 lopussa; arviointi tapahtui laadittujen indikaattoreiden ja menetelmien pohjalta. |
| --- | --- |

6.72

Syyskuussa 2006 komissio loi uuden ympäristöstrategiansa laadinnalle toimintakehyksen perustamalla kehitysyhteistyön pääosaston johdolla toimivan yksiköiden välisen ryhmän, jossa on edustajia relevanteista pääosastoista. Komissio pyysi vuonna 2006 teknisen avun yksikköä määrittämään mahdolliset ympäristönäkökohtien yhdistämiseen sovellettavat tulosindikaattorit. Teknisen avun yksikkö arvioi komission saavuttamia ympäristönäkökohtien yhdistämistä koskevia tuloksia ensimmäisen kerran kattavasti vuonna 2009 lopussa; arviointi tapahtui laadittujen indikaattoreiden ja menetelmien pohjalta.

| 6.72 | Nykyiseen ympäristönäkökohtien huomioon ottamista koskevaan strategiaan liittyvät tärkeimmät kvantitatiiviset indikaattorit on toteutettu – kuten tilintarkastustuomioistuin pyysi – ja niitä on valvottu vuodesta 2006 lähtien. Indikaattorit liittyvät ympäristöprofiilien kaltaisten välineiden käyttöön maakohtaisten tai alueellisten strategioiden valmistelussa sekä ohjelmien ja hankkeiden ympäristöarviointeihin, tarjotun koulutuksen määrään ja koulutetun henkilöstön määrään. Kvalitatiiviset indikaattorit, joiden avulla arvioidaan ympäristönäkökohtien huomioon ottamista hankkeen laadinnassa, määriteltiin ja niitä sovellettiin ensimmäisessä kokeilevassa jälkiarvioinnissa, joka tehtiin vuonna 2009. |
| --- | --- |

6.72

| 6.73 | Komissio ei ole suorittanut erityisarviointia, jossa olisi tutkittu sen sisäisiä valmiuksia ympäristöstrategian täytäntöönpanoon. Komissio on parantanut valmiuksiaan lähinnä mittavan koulutusohjelmansa avulla ja antamalla henkilöstölleen tarkempia ohjeita. Komission päätoimipaikan keskeisten yksiköiden henkilöstömäärä on lisäksi kasvanut vain vähän; henkilöstön lisäykset ovat liittyneet lähinnä kehitysyhteistyön puitteissa tapahtuvaan ilmastonmuutosta koskevaan työhön. |
| --- | --- |

6.73

Komissio ei ole suorittanut erityisarviointia, jossa olisi tutkittu sen sisäisiä valmiuksia ympäristöstrategian täytäntöönpanoon. Komissio on parantanut valmiuksiaan lähinnä mittavan koulutusohjelmansa avulla ja antamalla henkilöstölleen tarkempia ohjeita. Komission päätoimipaikan keskeisten yksiköiden henkilöstömäärä on lisäksi kasvanut vain vähän; henkilöstön lisäykset ovat liittyneet lähinnä kehitysyhteistyön puitteissa tapahtuvaan ilmastonmuutosta koskevaan työhön.

| 6.73. | Komission nollakasvuun perustuvan henkilöstöpolitiikan mukaisesti EuropeAid on, kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, kiinnittänyt päähuomion muun kuin asiantuntijahenkilöstön ammattitaidon vahvistamiseen. Sisäisten valmiuksiensa tarkistusta se ei varsinaisesti suorita. Se on toteuttanut tätä lähestymistapaa johdonmukaisesti koko viitekauden ajan. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74 | Henkilöstölle tarkoitetut ohjeet ympäristökysymysten yhdistämisestä kehitysyhteistyöhön julkaistiin vuoden 2006 lopussa. Ohjeet saatettiin ajan tasalle vuonna 2009; tavoitteena oli ottaa ilmastonmuutos paremmin huomioon. Konsulttien EuropeAidille vuonna 2009 tekemässä katsauksessa kuitenkin havaittiin, että noin 50 prosentissa tarkastetuista hankkeista ympäristönäkökohdat olisi voitu yhdistää hankkeisiin paremmin suunnitteluvaiheessa. |
| --- | --- |

6.74

Henkilöstölle tarkoitetut ohjeet ympäristökysymysten yhdistämisestä kehitysyhteistyöhön julkaistiin vuoden 2006 lopussa. Ohjeet saatettiin ajan tasalle vuonna 2009; tavoitteena oli ottaa ilmastonmuutos paremmin huomioon. Konsulttien EuropeAidille vuonna 2009 tekemässä katsauksessa kuitenkin havaittiin, että noin 50 prosentissa tarkastetuista hankkeista ympäristönäkökohdat olisi voitu yhdistää hankkeisiin paremmin suunnitteluvaiheessa.

| 6.74 | Jälkitarkastuksella – joka oli pilottihanke – pyrittiin osaltaan hankkeen jatkuvaan parantamiseen valmisteluvaiheen aikana. |
| --- | --- |

6.74

| 6.75 | Huomattava määrä komission henkilöstöä on saanut koulutusta kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista, ja komissio on suunnannut runsaasti rahoitusta tähän tarkoitukseen. Koulutus on ollut vuodesta 2009 alkaen pakollinen EuropeAidin operatiiviselle henkilöstölle; se ei ole ollut pakollinen kehitysasioiden eikä ulkosuhteiden pääosastossa. |
| --- | --- |

6.75

Huomattava määrä komission henkilöstöä on saanut koulutusta kehitysyhteistyön ympäristönäkökohdista, ja komissio on suunnannut runsaasti rahoitusta tähän tarkoitukseen. Koulutus on ollut vuodesta 2009 alkaen pakollinen EuropeAidin operatiiviselle henkilöstölle; se ei ole ollut pakollinen kehitysasioiden eikä ulkosuhteiden pääosastossa.

| 6.75 | Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista koskeva kurssi on nyt pakollista EuropeAidin keskusyksikön koko operatiiviselle henkilöstölle ja EuropeAidin operatiiviselle henkilöstölle, joka siirtyy edustustoihin. Tämä oli yksi EuropeAidin suosituimmista kursseista vuonna 2009: osanottajia oli yli 400. Vuodesta 2005 lähtien on toteutettu laaja seminaarisarja, jonka osana on järjestetty noin 50 alueseminaaria yhteistyömaissa ja lisäksi useita seminaareja keskusyksikössä. |
| --- | --- |

6.75

| 6.76 | Komissio ei ole vielä suorittanut ympäristöalan tukensa yleisarviointia, joka kattaisi sekä ohjelmat että valtavirtaistamisen. Kaikki arvioidut yksittäiset ympäristöalan hankkeet kattava keskustietokanta on niin ikään vielä perustettava. Komission hankeseurantajärjestelmän kattamia ympäristönäkökohtia on laajennettu, mutta seurantakertomuksia ei ole arvioitu ympäristönäkökulmasta. |
| --- | --- |

6.76

Komissio ei ole vielä suorittanut ympäristöalan tukensa yleisarviointia, joka kattaisi sekä ohjelmat että valtavirtaistamisen. Kaikki arvioidut yksittäiset ympäristöalan hankkeet kattava keskustietokanta on niin ikään vielä perustettava. Komission hankeseurantajärjestelmän kattamia ympäristönäkökohtia on laajennettu, mutta seurantakertomuksia ei ole arvioitu ympäristönäkökulmasta.

| 6.76. | Kehitysyhteistyöhön sisältyvien ympäristönäkökohtien valtavirtaistamisen arviointi on tarkoitus toteuttaa vuonna 2011. Yksittäisten hankkeiden arviointia koskevaa keskustietokantaa kehitetään parhaillaan, ja se on käytössä vuonna 2011. Tuloksiin painottuneen seurannan (result-oriented monitoring, ROM) arviointikertomukset, joissa käsitellään ympäristöhankkeita, suoritettiin Latinalaisen Amerikan osalta vuosina 2005 ja 2009. Yhteisön kanssa tehtävän yhteistyön maakohtaisissa arvioinneissa on käsitelty ympäristönäkökohtia osana monialaisia asioita. |
| --- | --- |

6.76.

| 6.77 | Komissio on ryhtynyt parantamaan ympäristöalaan liittyvien hankkeiden yksilöintiä, mutta se ei kykene vieläkään arvioimaan alaan liittyvien menojen määrää tarkasti. Ilmastokysymyksiin liittyvien hankkeiden yhteydessä komissio on ottanut käyttöön menojen likimääräiseen arviointiin perustuvan järjestelmän, mutta muilla, esimerkiksi biologiseen monimuotoisuuteen ja aavikoitumiseen liittyvillä aloilla ei ole toimittu samoin. |
| --- | --- |

6.77

Komissio on ryhtynyt parantamaan ympäristöalaan liittyvien hankkeiden yksilöintiä, mutta se ei kykene vieläkään arvioimaan alaan liittyvien menojen määrää tarkasti. Ilmastokysymyksiin liittyvien hankkeiden yhteydessä komissio on ottanut käyttöön menojen likimääräiseen arviointiin perustuvan järjestelmän, mutta muilla, esimerkiksi biologiseen monimuotoisuuteen ja aavikoitumiseen liittyvillä aloilla ei ole toimittu samoin.

| 6.77 | EuropeAid on parantanut valmiuksiaan tunnistaa ja jäljittää ympäristöhankkeisiin liittyviä menoja, mutta on yhä hyvin vaikeaa laskea tarkkoja määriä, joita on myönnetty ympäristötavoitteisiin hankkeissa, joissa toiminnalla on ensisijaisesti muut tavoitteet. OECD:n kehitysapukomitean kanssa käydään keskusteluja sen selvittämiseksi, miten Rion tunnusmerkkeihin perustuvat kvalitatiiviset tiedot voidaan parhaiten muuttaa taloudellisiksi tiedoiksi. |
| --- | --- |

6.77

| 6.78 | Lähes kaikkia maakohtaisia strategia-asiakirjoja varten on laadittu maakohtaiset ympäristöprofiilit, jotka on liitetty strategia-asiakirjoihin. Strategia-asiakirjoihin on sisällytetty myös erillinen ympäristökysymyksiä käsittelevä osa. Maakohtaiset ympäristöprofiilit ovat kuitenkin laadultaan vaihtelevia, ja niillä on yleensä yhä vain vähäinen vaikutus strategia-asiakirjaan kokonaisuutena. Samanaikaisesti tämän seurannan aikana suoritettiin maakohtaisten strategia-asiakirjojen väliarviointi; väliarviointia koskevissa suuntaviivoissa pyritään lisäämään ympäristöasioiden huomiointia maakohtaisissa ympäristöprofiileissa, ja niissä on painotettu erityisesti ilmastonmuutoskysymysten sisällyttämistä tarkistettuihin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin. |
| --- | --- |

6.78

Lähes kaikkia maakohtaisia strategia-asiakirjoja varten on laadittu maakohtaiset ympäristöprofiilit, jotka on liitetty strategia-asiakirjoihin. Strategia-asiakirjoihin on sisällytetty myös erillinen ympäristökysymyksiä käsittelevä osa. Maakohtaiset ympäristöprofiilit ovat kuitenkin laadultaan vaihtelevia, ja niillä on yleensä yhä vain vähäinen vaikutus strategia-asiakirjaan kokonaisuutena. Samanaikaisesti tämän seurannan aikana suoritettiin maakohtaisten strategia-asiakirjojen väliarviointi; väliarviointia koskevissa suuntaviivoissa pyritään lisäämään ympäristöasioiden huomiointia maakohtaisissa ympäristöprofiileissa, ja niissä on painotettu erityisesti ilmastonmuutoskysymysten sisällyttämistä tarkistettuihin maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin.

| 6.78 | Maakohtaisten ympäristöprofiilien laatu ja niiden vaikutus maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin vaihtelee todella vieläkin, mutta joitakin ympäristöprofiileja ajantasaistetaan ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista koskevien suuntaviivojen mukaisiksi ja jotta otettaisiin paremmin huomioon ilmastonmuutosta koskevat asiat. Väliarviointia koskevat suuntaviivat ovat myös edistäneet ympäristöasioiden ja ilmastonmuutoksen huomioonottamista erityisesti niiden maiden ympäristöprofiileissa, joissa on käytössä kehitysyhteistyön rahoitusväline. |
| --- | --- |

6.78

| 6.79 | Komissio on laatinut ohjeita ympäristökysymysten yhdistämisestä talousarviotukitoimiin. Ympäristöehdot ja -indikaattorit on kuitenkin käytännössä yhä vain harvoin liitetty talousarviotukiohjelmiin, ja strategisia ympäristöarviointeja on suoritettu ainoastaan harvoissa tapauksissa. |
| --- | --- |

6.79

Komissio on laatinut ohjeita ympäristökysymysten yhdistämisestä talousarviotukitoimiin. Ympäristöehdot ja -indikaattorit on kuitenkin käytännössä yhä vain harvoin liitetty talousarviotukiohjelmiin, ja strategisia ympäristöarviointeja on suoritettu ainoastaan harvoissa tapauksissa.

| 6.79 | Uudet talousarviotukea koskevat suuntaviivat annetaan vuonna 2011. Niihin sisältyy monialaisia asioita koskevaa uutta ohjeistusta. Tiettyjen ympäristöindikaattorien käyttöön ottamisesta käydään keskustelua. Sen lisäksi monissa maissa käydään poliittista vuoropuhelua ympäristöasioista avunantajien yhteisissä liittymissä, joissa seurataan suoraa talousarviotukea saavia hankkeita. Strategiset ympäristöarvioinnit edellyttävät paikallisten olojen huomioon ottamista, ja kumppanuusmaiden on sitouduttava niihin, jotta ne olisivat vaikuttavia. Tämän vuoksi niitä ei voi määrätä pakollisiksi. |
| --- | --- |

6.79

| 6.80 | Komission antamissa suuntaviivoissa on perustettu erityisiä ympäristökysymyksiin liittyviä arviointimenettelyitä kaikkia hankkeita varten, mutta EuropeAid on jättänyt lähetystöjen päätettäväksi, perustavatko ne ympäristöalan tietokeskuksia, joiden tehtävänä on tarkistaa nämä menettelyt. EuropeAidin omat ympäristöalan asiantuntijat eivät voi henkilöstöpulan takia tarkistaa kaikkiin hanke-ehdotuksiin liittyviä ympäristönäkökohtien arviointeja. |
| --- | --- |

6.80

Komission antamissa suuntaviivoissa on perustettu erityisiä ympäristökysymyksiin liittyviä arviointimenettelyitä kaikkia hankkeita varten, mutta EuropeAid on jättänyt lähetystöjen päätettäväksi, perustavatko ne ympäristöalan tietokeskuksia, joiden tehtävänä on tarkistaa nämä menettelyt. EuropeAidin omat ympäristöalan asiantuntijat eivät voi henkilöstöpulan takia tarkistaa kaikkiin hanke-ehdotuksiin liittyviä ympäristönäkökohtien arviointeja.

| 6.81 | Komissio on laatinut suuntaviivoja myös hankkeiden suunnitteluvaiheessa toteutettavista ympäristövaikutusten arvioinneista sekä ympäristövaikutusten arvioinneissa esitettyjen suositusten seurannasta. Kohdassa 6.74 viitataan EuropeAidin vuonna 2009 teettämään katsaukseen, jonka mukaan ympäristövaikutusten arviointien laadintaa koskevaa vaatimusta ei siltikään vielä aina noudateta. |
| --- | --- |

6.81

Komissio on laatinut suuntaviivoja myös hankkeiden suunnitteluvaiheessa toteutettavista ympäristövaikutusten arvioinneista sekä ympäristövaikutusten arvioinneissa esitettyjen suositusten seurannasta. Kohdassa 6.74 viitataan EuropeAidin vuonna 2009 teettämään katsaukseen, jonka mukaan ympäristövaikutusten arviointien laadintaa koskevaa vaatimusta ei siltikään vielä aina noudateta.

| 6.81 | EuropeAid on laatinut tiedotteita ja ohjeita, joissa viitataan muun muassa paikallistasolla toteutettavan luonnonvarojen hallinnan tukemiseen. Luonnonvarojen hallintaa koskevia paikallistason hankkeita on edistetty useilla yhteisön hankkeilla. Ympäristöalan ja luonnonvarojen, myös energian, kestävää hoitoa tukevassa temaattisessa ohjelmassa mainitaan erityisesti paikallisyhteisöjen kanssa työskentely. Se tuli esille ehdotuspyynnöissä, joihin pyydettiin liittämään hankeaihiot, joissa otettiin huomioon paikallisyhteisöjen, myös alkuperäisväestöjen, hallinnan ja oikeuksien turvaaminen metsähallinnon yhteydessä. |
| --- | --- |

6.81

| 6.82 | Ympäristöalan aihekohtaisen ohjelman tapauksessa (15) lähetystöjen asemaa hanke-ehdotusten arvioinnissa on laajennettu. Ympäristökäsikirjassa annetaan maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin perustuviin hankkeisiin sovellettavat ohjeet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että hankesuunnittelussa otetaan huomioon paikalliset olosuhteet. |
| --- | --- |

6.82

Ympäristöalan aihekohtaisen ohjelman tapauksessa (15) lähetystöjen asemaa hanke-ehdotusten arvioinnissa on laajennettu. Ympäristökäsikirjassa annetaan maakohtaisiin strategia-asiakirjoihin perustuviin hankkeisiin sovellettavat ohjeet, joiden tarkoituksena on varmistaa, että hankesuunnittelussa otetaan huomioon paikalliset olosuhteet.

| 6.83 | Komission varainhoidon yksinkertaistamisprosessin yhteydessä tehtiin muutoksia varainhoitoasetukseen ja käytännön oppaaseen; tavoitteena oli helpottaa ja nopeuttaa hankintamenettelyjä. |
| --- | --- |

6.83

Komission varainhoidon yksinkertaistamisprosessin yhteydessä tehtiin muutoksia varainhoitoasetukseen ja käytännön oppaaseen; tavoitteena oli helpottaa ja nopeuttaa hankintamenettelyjä.

| 6.84 | EuropeAidin ympäristösuuntaviivojen mukaan huomiota on kiinnitettävä siihen, että paikallisyhteisöt löytävät kestäviä tapoja paikallisten luonnonvarojen hyödyntämiseen; siitä, kuinka tähän päästään, ei kuitenkaan anneta erityisiä ohjeita. |
| --- | --- |

6.84

EuropeAidin ympäristösuuntaviivojen mukaan huomiota on kiinnitettävä siihen, että paikallisyhteisöt löytävät kestäviä tapoja paikallisten luonnonvarojen hyödyntämiseen; siitä, kuinka tähän päästään, ei kuitenkaan anneta erityisiä ohjeita.

| 6.84 | EuropeAid on laatinut useita kestävää kehitystä koskevia tiedotteita, joissa painotetaan paikallistason toimintaa. Lisäksi ympäristöalan temaattisessa ohjelmassa mainitaan erityisesti paikallisyhteisöjen kanssa työskentely. Se tuli muiden asioiden ohessa esille ehdotuspyynnöissä, joihin pyydettiin liittämään hankeaihiot, joissa otettiin huomioon paikallisyhteisöjen, myös alkuperäisväestöjen, hallinnan ja oikeuksien turvaaminen metsähallinnon yhteydessä. |
| --- | --- |

6.84

| 6.85 | Komissio ei ole suorittanut yleisarviointia ympäristöalan eri tukivälineiden vaikuttavuudesta. EuropeAid viimeistelee kuitenkin tutkimusta, joka koskee alakohtaisten lähestymistapojen kehittämistä. EuropeAid tutkii myös mahdollisuutta perustaa EU:n erityisrahastoja, joita voitaisiin käyttää ympäristötukeen. |
| --- | --- |

6.85

Komissio ei ole suorittanut yleisarviointia ympäristöalan eri tukivälineiden vaikuttavuudesta. EuropeAid viimeistelee kuitenkin tutkimusta, joka koskee alakohtaisten lähestymistapojen kehittämistä. EuropeAid tutkii myös mahdollisuutta perustaa EU:n erityisrahastoja, joita voitaisiin käyttää ympäristötukeen.

| 6.85 | Yhteisön tutkimus ympäristöalaa ja luonnonvaroja koskevista alakohtaisista lähestymistavoista on nyt saatu päätökseen tiiviissä yhteistyössä useiden EU:n kehitysyhteistyövirastojen kanssa, ja muutama yhteisön alakohtainen tukiohjelma on juuri nyt käynnissä. Kehitys on menossa selvästi parempaan suuntaan. EU:n erityisrahastojen perustaminen saattaa nyt tulla mahdolliseksi varainhoitoasetuksen tarkistamista koskevan ehdotuksen myötä. On tehty siirtosopimuksia, jotta EU:n jäsenvaltiot voivat avustaa yhteisön johtamaa maailmanlaajuista ilmastonmuutosliittoumaa. Ympäristöalaa koskeviin innovatiivisiin rahoitusmekanismeihin kuuluu myös julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien perustaminen sekä lainojen ja avustusten yhdistäminen. |
| --- | --- |

6.85

| 6.86 | Komissio on jatkanut jäsenvaltioiden ja yksityisyritysten asiantuntemuksen hyödyntämistä ympäristöohjelmien täytäntöönpanossa. Se on myös lisännyt yksityisen sektorin mahdollisuuksia osallistua ympäristön ja luonnonvarojen kestävään hoitoon sekä energia-alan aihekohtaiseen ohjelmaan liittyviin toimiin. |
| --- | --- |

6.86

Komissio on jatkanut jäsenvaltioiden ja yksityisyritysten asiantuntemuksen hyödyntämistä ympäristöohjelmien täytäntöönpanossa. Se on myös lisännyt yksityisen sektorin mahdollisuuksia osallistua ympäristön ja luonnonvarojen kestävään hoitoon sekä energia-alan aihekohtaiseen ohjelmaan liittyviin toimiin.

| 6.86 | Komissio on jatkanut jäsenvaltioiden ja yksityisten yritysten asiantuntemuksen hyväksikäyttöä ympäristöstrategian toteuttamisessa. |
| --- | --- |

6.86

Päätelmät

| 6.87 | Komissio on edistynyt huomattavasti tilintarkastustuomioistuimen laaja-alaisten suositusten täytäntöönpanossa. Edistystä on ilmennyt erityisesti komission sisäisten valmiuksien kehittämisessä, mikä on tapahtunut kouluttamalla ja ohjeistamalla henkilöstöä. EuropeAidin vuonna 2009 suorittamassa arvioinnissa ilmeni kuitenkin, että joidenkin uusien ympäristönäkökohtien valtavirtaistamismenettelyiden täytäntöönpanossa oli puutteita. |
| --- | --- |

6.87

Komissio on edistynyt huomattavasti tilintarkastustuomioistuimen laaja-alaisten suositusten täytäntöönpanossa. Edistystä on ilmennyt erityisesti komission sisäisten valmiuksien kehittämisessä, mikä on tapahtunut kouluttamalla ja ohjeistamalla henkilöstöä. EuropeAidin vuonna 2009 suorittamassa arvioinnissa ilmeni kuitenkin, että joidenkin uusien ympäristönäkökohtien valtavirtaistamismenettelyiden täytäntöönpanossa oli puutteita.

| 6.87 | Komissio panee tyytyväisenä merkille toteamuksen, jonka mukaan komission johtamissa EU:n ulkopuolelle suunnatun tuen hankkeissa on edistytty huomattavasti ympäristöasioita valtavirtaistettaessa. Jälkitarkastuksella – joka oli pilottihanke – pyrittiin osaltaan toiminnan jatkuvaan kehittämiseen. Prosessiin kuului vertaisarvioinnin (laatutukiryhmä, Quality Support Group) menettelyjen tarkistus, joka toi selvemmin esille ympäristönäkökohtien huomioon ottamisen hanke-ehdotusten valmistelussa. |
| --- | --- |

6.87

| 6.88 | Toimintaa on tehostettava useilla aloilla, jotta suositukset voidaan toteuttaa täysimääräisesti. Uusi kokonaisvaltainen ympäristöstrategia on vielä kehitteillä, mutta sen on valmistuttava vuoteen 2011 mennessä, jotta strategiaa voidaan hyödyntää seuraavan ohjelmasuunnittelun yhteydessä. Strategiaa on tuettava työstämällä ympäristöalan tulosindikaattoreita lisää sekä suorittamalla ympäristöalan valtavirtaistamisen ja ohjelmien vaikuttavuutta koskeva yleisarviointi; arviointi on kohdistettava myös eri välineiden rooliin. Huomiota on kiinnitettävä nykyistä enemmän myös siihen, että ympäristökysymykset liitetään talousarviotukiohjelmiin. |
| --- | --- |

6.88

Toimintaa on tehostettava useilla aloilla, jotta suositukset voidaan toteuttaa täysimääräisesti. Uusi kokonaisvaltainen ympäristöstrategia on vielä kehitteillä, mutta sen on valmistuttava vuoteen 2011 mennessä, jotta strategiaa voidaan hyödyntää seuraavan ohjelmasuunnittelun yhteydessä. Strategiaa on tuettava työstämällä ympäristöalan tulosindikaattoreita lisää sekä suorittamalla ympäristöalan valtavirtaistamisen ja ohjelmien vaikuttavuutta koskeva yleisarviointi; arviointi on kohdistettava myös eri välineiden rooliin. Huomiota on kiinnitettävä nykyistä enemmän myös siihen, että ympäristökysymykset liitetään talousarviotukiohjelmiin.

| 6.88 | Komissio ja EU:n jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä laatiakseen ympäristöstrategian ensimmäisen luonnoksen vuoden 2011 alussa, jotta se voitaisiin hyväksyä vuoden 2011 toisella vuosipuoliskolla.

  Komissio aikoo jatkaa indikaattoreita koskevaa työtä seuratakseen uuden ympäristöstrategian vaikuttavuutta ja arvioidakseen ympäristöasioiden huomioon ottamista hankkeissaan. Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista kehitysyhteistyössä koskevan yleisarvioinnin suunnitellaan toteutuvan vuonna 2011. Jos arvioinnin tulokset valmistuvat ajoissa, ne otetaan huomioon EU:n uuden strategian suunnittelussa. Myös uudet talousarviotukea koskevat suuntaviivat on tarkoitus antaa vuonna 2011. Niihin sisältyy monialaisia asioita koskevaa uutta ohjeistusta. Tätä työtä tehdessään komissio jatkaa tiivistä yhteistyötä ja yhdenmukaistamista EU:n jäsenvaltioiden kanssa tuen vaikuttavuuden lisäämiseksi. |
| --- | --- |

6.88

Komissio aikoo jatkaa indikaattoreita koskevaa työtä seuratakseen uuden ympäristöstrategian vaikuttavuutta ja arvioidakseen ympäristöasioiden huomioon ottamista hankkeissaan. Ympäristönäkökohtien valtavirtaistamista kehitysyhteistyössä koskevan yleisarvioinnin suunnitellaan toteutuvan vuonna 2011. Jos arvioinnin tulokset valmistuvat ajoissa, ne otetaan huomioon EU:n uuden strategian suunnittelussa. Myös uudet talousarviotukea koskevat suuntaviivat on tarkoitus antaa vuonna 2011. Niihin sisältyy monialaisia asioita koskevaa uutta ohjeistusta. Tätä työtä tehdessään komissio jatkaa tiivistä yhteistyötä ja yhdenmukaistamista EU:n jäsenvaltioiden kanssa tuen vaikuttavuuden lisäämiseksi.

---

(1)  Euroopan kehitysrahastoista maksettavasta tuesta raportoidaan erikseen, sillä sitä ei rahoiteta yleisestä talousarviosta.

(2)  Lissabonin sopimuksella muutetussa EU:n perussopimuksessa komission lähetystöistä tuli Euroopan unionin edustustoja.

(3)  Keski- ja Itä-Euroopan maihin kohdistuvaa liittymistä valmistelevaa strategiaa rahoitettiin pääasiassa Phare-ohjelman avulla. CARDS-ohjelman kautta annetaan yhteisön jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusapua Balkanin maille.

(4)  EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1.

(5)  Jälkitarkastuksia ulkosuhteiden pääosaston tapauksessa.

(6)  Komissio siirtää hallinnointioikeudet hajauttamisprosessin yhteydessä.

(7)  Voittoa tavoittelemattomia organisaatioita, jotka ovat erikoistuneet humanitaarisen toiminnan täytäntöönpanossa tarvittavien tarvikkeiden ja palvelujen tekniseen ja kaupalliseen hallinnointiin.

(8)  Tilintarkastustuomioistuin on perehtynyt komission tällä alalla toteuttamiin pidemmän aikavälin toimiin erityiskertomuksessaan nro 6/2008, joka koskee Euroopan komission antamaa kunnostusapua hyökyaallon ja Mitch-pyörremyrskyn jälkeen.

(9)  Euroopan unionin neuvosto, yhteinen julkilausuma – humanitaarista apua koskeva eurooppalainen konsensus (EUVL C 25, 30.1.2008).

(10)  M. Spaak ja R. Otto, Study on the mapping of donor coordination (Humanitarian Aid) at the field level, Channel research, heinäkuu 2009.

(11)  Erityiskertomus nro 15/2009, Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta täytäntöönpantu EU:n apu: päätöksenteko ja seuranta.

(12)  EUVL C 235, 29.9.2006, s. 1.

(13)  Vastuuvapauden myöntämistä koskeva Euroopan parlamentin päätöslauselma, kohta 233 (EUVL L 187, 15.7.2008, s. 50).

(14)  Improving Environmental Integration in Development Cooperation, SEC(2009) 555, 21.4.2009.

(15)  Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia-alan aihekohtainen ohjelma mukaan luettuna.

(16)  Varainhoitoasetuksen 53 artiklan mukaan suoraa keskitettyä hallinnointia sovelletaan, kun toteuttamistehtävät suoritetaan suoraan komission yksiköissä, ja välillistä keskitettyä hallinnointia sovelletaan, kun komissio siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä varainhoitoasetuksen 54–57 artiklan säännösten mukaisesti.

(17)  Hallintomenoja koskevaa tarkastusta käsitellään yhdeksännessä luvussa.

Lähde: Varainhoitovuotta 2009 koskeva tilinpäätös.

LIITE 6.1

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid-yhteistyötoimisto | Ulkosuhteiden pääosasto | Laajentumisasioiden pääosasto | Humanitaarisen avun pääosasto ECHO | Yhteensä |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| Tapahtumien yhteismäärä (josta): | 117 | 11 | 38 | 14 | 180 | 180 | 145 |
| ennakkomaksuja | 57 | 2 | 13 | 11 | 83 | 71 | 46 |
| väli-/loppumaksuja | 60 | 9 | 25 | 3 | 97 | 109 | 99 |
| TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä | 90 % | {105} | 91 % | {10} | 79 % | {30} | 86 % | {12} | 87 % | {157} | 73 % | 74 % |
| Tapahtumissa esiintyi virheitä | 10 % | {12} | 9 % | {1} | 21 % | {8} | 14 % | {2} | 13 % | {23} | 27 % | 26 % |
| VIRHEITÄ SISÄLTÄNEITÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Analyysi maksutyypeittäin |
| Ennakkomaksut | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 17 % | {4} | 19 % | 19 % |
| Väli-/loppumaksut | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 100 % | {8} | 100 % | {2} | 83 % | {19} | 81 % | 81 % |
| Analyysi virhetyypeittäin |
| Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti | 67 % | {8} | 100 % | {1} | 88 % | {7} | 50 % | {1} | 74 % | {17} | 60 % | 73 % |
| Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | 33 % | {4} | 0 % | {0} | 12 % | {1} | 50 % | {1} | 26 % | {6} | 40 % | 27 % |
| Virheet liittyvät: | tukikelpoisuuteen | 100 % | {4} | ei sovell. | {0} | 100 % | {1} | 100 % | {1} | 100 % | {6} | 79 % | 100 % |
| tosiasiallisuuteen | 0 % | {0} | ei sovell. | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 21 % | 0 % |
| oikeellisuuteen | 0 % | {0} | ei sovell. | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | 0 % |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| Todennäköisin virhetaso: | | |
| < 2 % | | | |
| 2 % – 5 % | X | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

EuropeAid-yhteistyötoimisto

Ulkosuhteiden pääosasto

Laajentumisasioiden pääosasto

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

Yhteensä

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä (josta):

117

11

38

14

180

180

145

ennakkomaksuja

57

2

13

11

83

71

46

väli-/loppumaksuja

60

9

25

3

97

109

99

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä

90 %

{105}

91 %

{10}

79 %

{30}

86 %

{12}

87 %

{157}

73 %

74 %

Tapahtumissa esiintyi virheitä

10 %

{12}

9 %

{1}

21 %

{8}

14 %

{2}

13 %

{23}

27 %

26 %

VIRHEITÄ SISÄLTÄNEITÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Analyysi maksutyypeittäin

Ennakkomaksut

33 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

17 %

{4}

19 %

19 %

Väli-/loppumaksut

67 %

{8}

100 %

{1}

100 %

{8}

100 %

{2}

83 %

{19}

81 %

81 %

Analyysi virhetyypeittäin

Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti

67 %

{8}

100 %

{1}

88 %

{7}

50 %

{1}

74 %

{17}

60 %

73 %

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

33 %

{4}

0 %

{0}

12 %

{1}

50 %

{1}

26 %

{6}

40 %

27 %

Virheet liittyvät:

tukikelpoisuuteen

100 %

{4}

ei sovell.

{0}

100 %

{1}

100 %

{1}

100 %

{6}

79 %

100 %

tosiasiallisuuteen

0 %

{0}

ei sovell.

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

21 %

0 %

oikeellisuuteen

0 %

{0}

ei sovell.

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

0 %

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Todennäköisin virhetaso:

< 2 %

2 % – 5 %

X

X

X

> 5 %

LIITE 6.2

JÄRJESTELMÄTARKASTUSTEN TULOKSET – YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNNATTU TUKI SEKÄ KEHITYS- JA LAAJENTUMISASIAT

Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio

| Järjestelmä | Keskeinen sisäinen valvonta (komissio) | Yleisarvio |
| --- | --- | --- |
| Ennakko tarkastukset | Seuranta- ja valvontamenettelyt | Ulkoinen tarkastus | Sisäinen tarkastus |
| EuropeAid-yhteistyö-toimisto
   (1) | Keskus hallinto | | | | | |
| Lähetystöt | | | | e. t. | |
| Ulkosuhteiden pääosasto | | | (2) | | |
| Laajentumisasioiden pääosasto | | | (2) | | |
| Humanitaarisen avun pääosasto ECHO | | | | | |

Järjestelmä

Keskeinen sisäinen valvonta (komissio)

Yleisarvio

Ennakko tarkastukset

Seuranta- ja valvontamenettelyt

Ulkoinen tarkastus

Sisäinen tarkastus

EuropeAid-yhteistyö-toimisto
   (1)

Keskus hallinto

Lähetystöt

e. t.

Ulkosuhteiden pääosasto

(2)

Laajentumisasioiden pääosasto

(2)

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

Valvontajärjestelmien yleisarvio

| Yleisarvio | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Yleisarvio

2009

2008

2007

Värikoodien merkitys:

| | Vaikuttava |
| --- | --- |
| | Osittain vaikutava |
| | Ei vaikuttava |
| e. t. | Ei tietoa:ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Vaikuttava

Osittain vaikutava

Ei vaikuttava

e. t.

Ei tietoa:ei sovellettavissa tai ei arvioitu

---

(1)  Arviointi vastaa EKR-kertomuksessa julkaistua arviointia.

(2)  Jälkitarkastukset.

LIITE 6.3

KOMISSION JOHDON ANTAMIA TIETOJA KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET – YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNNATTU TUKI SEKÄ KEHITYS- JA LAAJENTUMISASIAT

| Keskeiset pääosasto | Pääjohtajan antama lausuma
   (1) | Esitetyt varaumat | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Yleisarvio luotettavuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid-yhteistyötoimisto | Ei varaumia | e. t. | EuropeAid on laatinut kokonaisvaltaisen valvontastrategian ja jatkanut valvontajärjestelmiensä suunnitteluun ja täytäntöönpanoon liittyviä huomattavia parannuksia.Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin kuitenkin, että tietyissä valvontamenettelyissä on yhä puutteita ja että maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen. | B |
| Ulkosuhteiden pääosasto | Varaumia esitetty | Huomattavia puutteita aiheutui siitä, että riskiä alentavien valvontamenettelyiden avulla ei saatu riittävää varmuutta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan operaatioiden yhteydessä hallinnoiduista menoista. Huomattavia puutteita liittyi myös siihen, että jälkitarkastusten perusteella ei saatu lisävarmuutta, jonka avulla olisi täydennetty valvontajärjestelmän muita osa-alueita. | Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmiin kuuluvissa jälkitarkastuksissa havaittiin merkittäviä puutteita, jotka liittyivät tapahtumien sääntöjenmukaisuuden varmistamiseen. Nämä puutteet on vielä korjattava. | A |
| Laajentumisasioiden pääosasto | Ei varaumia | e. t. | | A |
| Humanitaarisen avun pääosasto ECHO | Ei varaumia | e. t. | | A |
| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |

Keskeiset pääosasto

Pääjohtajan antama lausuma
   (1)

Esitetyt varaumat

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Yleisarvio luotettavuudesta

EuropeAid-yhteistyötoimisto

Ei varaumia

e. t.

EuropeAid on laatinut kokonaisvaltaisen valvontastrategian ja jatkanut valvontajärjestelmiensä suunnitteluun ja täytäntöönpanoon liittyviä huomattavia parannuksia.Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin kuitenkin, että tietyissä valvontamenettelyissä on yhä puutteita ja että maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen.

B

Ulkosuhteiden pääosasto

Varaumia esitetty

Huomattavia puutteita aiheutui siitä, että riskiä alentavien valvontamenettelyiden avulla ei saatu riittävää varmuutta yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan operaatioiden yhteydessä hallinnoiduista menoista. Huomattavia puutteita liittyi myös siihen, että jälkitarkastusten perusteella ei saatu lisävarmuutta, jonka avulla olisi täydennetty valvontajärjestelmän muita osa-alueita.

Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmiin kuuluvissa jälkitarkastuksissa havaittiin merkittäviä puutteita, jotka liittyivät tapahtumien sääntöjenmukaisuuden varmistamiseen. Nämä puutteet on vielä korjattava.

A

Laajentumisasioiden pääosasto

Ei varaumia

e. t.

A

Humanitaarisen avun pääosasto ECHO

Ei varaumia

e. t.

A

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  Pääjohtaja ilmoittaa lausumassaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet toimien sääntöjenmukaisuudesta.

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

LIITE 6.4

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA – YHTEISÖN ULKOPUOLELLE SUUNNATTU TUKI SEKÄ KEHITYS- JA LAAJENTUMISASIAT

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio |
| --- | --- | --- |
| Ulkosuhteet ja kehitysyhteistyö |
| 1.   EU:n rahoittamien hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten seuranta ja kyseisille elimille annettava tuki |
| Ennakkotarkastuksissa havaittiin puutteita, jotka liittyivät esimerkiksi siihen, että EU:n rahoittamien hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavia elimiä ei valvottu ja tuettu riittävästi.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 8.22 ja 8.35) | Täytäntöönpanosta vastaaville elimille kehitettiin varainhoitoa varten tarkoitettu työkalu. | EKR:ja koskeva kertomus, liite 4, toinen rivi. |
| 2.   Talousarviotuen maksut |
| Ennakkotarkastusten osalta havaittiin, että talousarviotukimaksuihin liittyvissä maksuehtojen täyttymisen tarkastusprosesseissa oli puutteita.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.22) | Komission yksiköt tiedostivat laajalti sen, että talousarviotukimaksujen arviointiin on sovellettava jäsennellympää ja järjestelmällisempää lähestymistapaa, jonka yhteydessä on myös vahvistettava varainhoidosta ja sopimuksista vastaavan henkilöstön suorittamien tarkistusten merkitystä maksujen hyväksymisprosessissa. | EKR:ja koskeva kertomus, liite 4, yhdeksäs rivi. |
| 3.   Ulkoisten tarkastusten järjestelmä |
| Ulkoiset tarkastukset kuuluvat keskeisiin EuropeAidin sisäisen valvonnan kehyksen osa-alueisiin, ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että prosessit ovat kehittyneet. Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että tarkastukset ovat yleisesti ottaen yhä vain osittain vaikuttavia.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 8.23 ja 8.24) | Sovellettavia tarkastusmenetelmiä on uudistettu vuodesta 2007 alkaen, minkä lisäksi myös vuotuiseen tarkastussuunnittelmaan sovellettavaa menetelmää on tarkistettu tuntuvasti. | EKR:ja koskeva kertomus, liite 4, kolmas rivi. |
| 4.   Riskinhallintaprosessi |
| Riskinhallintaprosessin havaittiin olevan osittain vaikuttava.
  (Vuosikertomus 2008, kohta 8.23) | Tietoisuutta riskinhallintaprosessista pyritään jatkuvasti lisäämään. | Riskinhallintaprosessi arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi. |
| 5.   Jälkitarkastukset |
| Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmissä havaittiin merkittäviä puutteita jälkitarkastuksissa, joiden tarkoituksena on varmistaa toimien sääntöjenmukaisuus.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.25) | Jälkitarkastuksia koskevien vuotuisten suunnitelmien toteuttamista on seurattu tiiviisti. | Toteutetuista toimista ja saavutetusta edistyksestä huolimatta korjattavana on yhä merkittäviä puutteita. |
| Laajentumisasiat |
| 6.   Sisäisen tarkastuksen yksikkö |
| Sisäisen tarkastuksen yksikön monivuotista ohjelmaa ei ollut työstetty riittävän pitkälle.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.27) | Sisäisen tarkastuksen yksikkö laati vuonna 2009 toiminnastaan monivuotisen suunnitelman. | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että laajentumisasioiden pääosasto ryhtyi huomautuksen perusteella asianmukaisiin toimiin. |
| 7.   Keskitetysti hallinnoitujen hankkeiden jälkitarkastukset |
| Laajentumisasioiden pääosastolla ei ollut erityistä jälkitarkastusstrategiaa keskitetysti hallinnoituja hankkeita varten.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.27) | Laajentumisasioiden pääosasto laati vuoden 2009 aikana jälkitarkastusstrategian keskitetysti hallinnoituja hankkeita varten. | Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu myönteisesti laajentumisasioiden pääosaston aloitteeseen, mutta uusi strategia alkaa käytännössä toimia vasta vuonna 2010, joten sen on vielä osoitettava vaikuttavuutensa. |
| 8.   Phare-varojen hallinnointiin mahdollisesti liittyvät sääntöjenvastaisuudet kahdessa täytäntöönpanovirastossa Bulgariassa |
| Perustavanlaatuisia puutteita ilmeni edelleen kahden täytäntöönpanoviraston vastuulla olevien Phare-varojen hallinnoinnissa Bulgariassa; hallinnoinnissa oli mahdollisesti sääntöjenvastaisuuksia.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.28) | Laajentumisasioiden pääosasto perui vuoden 2009 aikana Bulgariaa koskeneen maksujen keskeytyksen, sillä maan viranomaiset toteuttivat korjaavia toimia. | Laajentumisasioiden pääosaston on yhä kiinnitettävä erityistä huomiota Bulgarialle liittymisen jälkeen annetun tuen täytäntöönpanon seurantaan. |
| Humanitaarinen apu |
| 9.   Sisäisen tarkastuksen yksikkö |
| Sisäisen tarkastuksen yksikkö ei ollut vielä vuonna 2008 täydessä toimintavalmiudessa EuropeAidin sisäisen tarkastuksen yksiköltä tapahtuneen toiminnan siirron jäljiltä.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.29) | Sisäisen tarkastuksen yksiköllä oli vuonna 2009 asianmukainen henkilöstömäärä, ja yksikkö toteutti koko vuoden kattavaa työohjelmaa. | Humanitaarisen avun pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö toimii asianmukaisesti ja takaa riittävän varmuuden pääosaston pääjohtajalle. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Ulkosuhteet ja kehitysyhteistyö

1.   EU:n rahoittamien hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavien elinten seuranta ja kyseisille elimille annettava tuki

Ennakkotarkastuksissa havaittiin puutteita, jotka liittyivät esimerkiksi siihen, että EU:n rahoittamien hankkeiden täytäntöönpanosta vastaavia elimiä ei valvottu ja tuettu riittävästi.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 8.22 ja 8.35)

Täytäntöönpanosta vastaaville elimille kehitettiin varainhoitoa varten tarkoitettu työkalu.

EKR:ja koskeva kertomus, liite 4, toinen rivi.

2.   Talousarviotuen maksut

Ennakkotarkastusten osalta havaittiin, että talousarviotukimaksuihin liittyvissä maksuehtojen täyttymisen tarkastusprosesseissa oli puutteita.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.22)

Komission yksiköt tiedostivat laajalti sen, että talousarviotukimaksujen arviointiin on sovellettava jäsennellympää ja järjestelmällisempää lähestymistapaa, jonka yhteydessä on myös vahvistettava varainhoidosta ja sopimuksista vastaavan henkilöstön suorittamien tarkistusten merkitystä maksujen hyväksymisprosessissa.

EKR:ja koskeva kertomus, liite 4, yhdeksäs rivi.

3.   Ulkoisten tarkastusten järjestelmä

Ulkoiset tarkastukset kuuluvat keskeisiin EuropeAidin sisäisen valvonnan kehyksen osa-alueisiin, ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että prosessit ovat kehittyneet. Tilintarkastustuomioistuin totesi kuitenkin, että tarkastukset ovat yleisesti ottaen yhä vain osittain vaikuttavia.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 8.23 ja 8.24)

Sovellettavia tarkastusmenetelmiä on uudistettu vuodesta 2007 alkaen, minkä lisäksi myös vuotuiseen tarkastussuunnittelmaan sovellettavaa menetelmää on tarkistettu tuntuvasti.

EKR:ja koskeva kertomus, liite 4, kolmas rivi.

4.   Riskinhallintaprosessi

Riskinhallintaprosessin havaittiin olevan osittain vaikuttava.

(Vuosikertomus 2008, kohta 8.23)

Tietoisuutta riskinhallintaprosessista pyritään jatkuvasti lisäämään.

Riskinhallintaprosessi arvioitiin yleisesti ottaen vaikuttavaksi.

5.   Jälkitarkastukset

Ulkosuhteiden pääosaston valvontajärjestelmissä havaittiin merkittäviä puutteita jälkitarkastuksissa, joiden tarkoituksena on varmistaa toimien sääntöjenmukaisuus.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.25)

Jälkitarkastuksia koskevien vuotuisten suunnitelmien toteuttamista on seurattu tiiviisti.

Toteutetuista toimista ja saavutetusta edistyksestä huolimatta korjattavana on yhä merkittäviä puutteita.

Laajentumisasiat

6.   Sisäisen tarkastuksen yksikkö

Sisäisen tarkastuksen yksikön monivuotista ohjelmaa ei ollut työstetty riittävän pitkälle.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.27)

Sisäisen tarkastuksen yksikkö laati vuonna 2009 toiminnastaan monivuotisen suunnitelman.

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että laajentumisasioiden pääosasto ryhtyi huomautuksen perusteella asianmukaisiin toimiin.

7.   Keskitetysti hallinnoitujen hankkeiden jälkitarkastukset

Laajentumisasioiden pääosastolla ei ollut erityistä jälkitarkastusstrategiaa keskitetysti hallinnoituja hankkeita varten.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.27)

Laajentumisasioiden pääosasto laati vuoden 2009 aikana jälkitarkastusstrategian keskitetysti hallinnoituja hankkeita varten.

Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu myönteisesti laajentumisasioiden pääosaston aloitteeseen, mutta uusi strategia alkaa käytännössä toimia vasta vuonna 2010, joten sen on vielä osoitettava vaikuttavuutensa.

8.   Phare-varojen hallinnointiin mahdollisesti liittyvät sääntöjenvastaisuudet kahdessa täytäntöönpanovirastossa Bulgariassa

Perustavanlaatuisia puutteita ilmeni edelleen kahden täytäntöönpanoviraston vastuulla olevien Phare-varojen hallinnoinnissa Bulgariassa; hallinnoinnissa oli mahdollisesti sääntöjenvastaisuuksia.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.28)

Laajentumisasioiden pääosasto perui vuoden 2009 aikana Bulgariaa koskeneen maksujen keskeytyksen, sillä maan viranomaiset toteuttivat korjaavia toimia.

Laajentumisasioiden pääosaston on yhä kiinnitettävä erityistä huomiota Bulgarialle liittymisen jälkeen annetun tuen täytäntöönpanon seurantaan.

Humanitaarinen apu

9.   Sisäisen tarkastuksen yksikkö

Sisäisen tarkastuksen yksikkö ei ollut vielä vuonna 2008 täydessä toimintavalmiudessa EuropeAidin sisäisen tarkastuksen yksiköltä tapahtuneen toiminnan siirron jäljiltä.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 8.29)

Sisäisen tarkastuksen yksiköllä oli vuonna 2009 asianmukainen henkilöstömäärä, ja yksikkö toteutti koko vuoden kattavaa työohjelmaa.

Humanitaarisen avun pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikkö toimii asianmukaisesti ja takaa riittävän varmuuden pääosaston pääjohtajalle.

---

SEITSEMÄS LUKU

Koulutus ja kansalaisuus

SISÄLLYS

Johdanto

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Toimien sääntöjenmukaisuus

Järjestelmien vaikuttavuus

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Päätelmät ja suositukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 7.1 | Tässä luvussa esitetään koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 15 – koulutus ja kulttuuri, 16 – viestintä ja 18 – vapaus, turvallisuus ja oikeus. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 maksuista esitetään
  taulukossa 7.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

7.1

Tässä luvussa esitetään koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 15 – koulutus ja kulttuuri, 16 – viestintä ja 18 – vapaus, turvallisuus ja oikeus. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 maksuista esitetään
  taulukossa 7.1
  .

Taulukko 7.1 —   Koulutus ja kansalaisuus – Keskeiset tiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Talousarvion osasto | Toimintalohko | Kuvaus | Maksut 2009 | Hallinnointitapa |
| 15 | Koulutus ja kulttuuri | Hallintomenot | 118 | Suora keskitetty |
| Elinikäinen oppiminen monikielisyys mukaan luettuna | 1 154 | Välillinen keskitetty |
| Kulttuuriyhteistyön kehittäminen Euroopassa | 52 | Välillinen keskitetty |
| Nuoriso- ja urheilualan yhteistyön kannustaminen ja edistäminen | 144 | Välillinen keskitetty |
| Euroopan kansalaisuuden edistäminen | 28 | Välillinen keskitetty |
| | 1 496 | |
| 16 | Viestintä | Hallintomenot | 109 | Suora keskitetty |
| Viestintä ja tiedotusvälineet | 35 | Suora keskitetty |
| Paikallistason viestintä | 39 | Suora keskitetty |
| Analyysi- ja viestintävälineet | 21 | Suora keskitetty |
| | 204 | |
| 18 | Vapaus, oikeus ja turvallisuus | Hallintomenot | 64 | Suora keskitetty |
| Solidaarisuus – Ulkorajat, viisumipolitiikka ja henkilöiden vapaa liikkuvuus | 270 | Yhteinen/ Suora keskitetty |
| Muuttovirrat – Yhteinen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka | 254 | Yhteinen/ Suora keskitetty |
| Perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma | 34 | Suora keskitetty |
| Turvallisuus ja vapauksien suojelu | 52 | Suora keskitetty |
| Siviili- ja rikosoikeus | 50 | Suora keskitetty |
| Huumetorjunta ja tiedotus | 16 | Suora keskitetty |
| Toimintastrategia ja koordinointi | 4 | Suora keskitetty |
| | 744 | |
| Hallintomenot yhteensä (4) | 291 | |
| Toimintamenot yhteensä (menot koostuvat): | 2 153 | |
| — | ennakkomaksuista |

(miljoonaa euroa)

Talousarvion osasto

Toimintalohko

Kuvaus

Maksut 2009

Hallinnointitapa

15

Koulutus ja kulttuuri

Hallintomenot

118

Suora keskitetty

Elinikäinen oppiminen monikielisyys mukaan luettuna

1 154

Välillinen keskitetty

Kulttuuriyhteistyön kehittäminen Euroopassa

52

Välillinen keskitetty

Nuoriso- ja urheilualan yhteistyön kannustaminen ja edistäminen

144

Välillinen keskitetty

Euroopan kansalaisuuden edistäminen

28

Välillinen keskitetty

1 496

16

Viestintä

Hallintomenot

109

Suora keskitetty

Viestintä ja tiedotusvälineet

35

Suora keskitetty

Paikallistason viestintä

39

Suora keskitetty

Analyysi- ja viestintävälineet

21

Suora keskitetty

204

18

Vapaus, oikeus ja turvallisuus

Hallintomenot

64

Suora keskitetty

Solidaarisuus – Ulkorajat, viisumipolitiikka ja henkilöiden vapaa liikkuvuus

270

Yhteinen/ Suora keskitetty

Muuttovirrat – Yhteinen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka

254

Yhteinen/ Suora keskitetty

Perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma

34

Suora keskitetty

Turvallisuus ja vapauksien suojelu

52

Suora keskitetty

Siviili- ja rikosoikeus

50

Suora keskitetty

Huumetorjunta ja tiedotus

16

Suora keskitetty

Toimintastrategia ja koordinointi

4

Suora keskitetty

744

Hallintomenot yhteensä (4)

291

Toimintamenot yhteensä (menot koostuvat):

2 153

—

1 881

| — | väli-/loppumaksuista |
| --- | --- |

—

272

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

2 444

Varainhoitovuoden maksusitoumukset yhteensä

2 788

Lähde: Tilinpäätös varainhoitovuodelta 2009.

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

| 7.2 | Toimintalohkoryhmän kolmea talousarvion osastoa hallinnoidaan lähes yksinomaan seuraavissa kolmessa komission pääosastossa: budjettikohtaa 15 koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa, budjettikohtaa 16 viestinnän pääosastossa ja budjettikohtaa 18 oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastossa. Suurimpaan osaan tämän alan menoista sovelletaan välillistä keskitettyä hallinnointia tai niitä hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Monivuotisina ohjelmina toteutettavien toimien täytäntöönpano on siirretty koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle, kansallisille virastoille (1) tai vastaaville hallinnointiyksiköille jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset organisaatiot jakavat avustukset yksityisten ja julkisten edunsaajien toteuttamille hankkeille tai toimenpiteille ja tekevät sopimukset. |
| --- | --- |

7.2

Toimintalohkoryhmän kolmea talousarvion osastoa hallinnoidaan lähes yksinomaan seuraavissa kolmessa komission pääosastossa: budjettikohtaa 15 koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa, budjettikohtaa 16 viestinnän pääosastossa ja budjettikohtaa 18 oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastossa. Suurimpaan osaan tämän alan menoista sovelletaan välillistä keskitettyä hallinnointia tai niitä hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Monivuotisina ohjelmina toteutettavien toimien täytäntöönpano on siirretty koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle, kansallisille virastoille (1) tai vastaaville hallinnointiyksiköille jäsenvaltioissa. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset organisaatiot jakavat avustukset yksityisten ja julkisten edunsaajien toteuttamille hankkeille tai toimenpiteille ja tekevät sopimukset.

| 7.3 | Koulutuksen ja kansalaisuuden alojen EU-tuelle on luonteenomaista useita eri aloja ja hanketyyppejä koskevien rahoitusjärjestelmien kirjo. Kyseessä voivat olla esimerkiksi kansalaisuutta edistäviin toimiin annettavat avustukset tai liikkuvuutta koskevat avustukset koulutus- ja ammattikoulutusaloilla. Hankkeita toteuttavat koulutus- ja ammattikoulutusjärjestöjen lisäksi myös muut voittoa tavoittelemattomat järjestöt, yksityisyritykset ja julkishallinto. Lopulliset liikkuvuustoimien edunsaajat ovat yksilöitä, pääasiassa EU:n kansalaisia. Joitakin ohjelmia, toisin sanoen ulkorajarahastoa, kotouttamisrahastoa, palauttamisrahastoa ja Euroopan pakolaisrahastoa, komissio hallinnoi pääasiassa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

7.3

Koulutuksen ja kansalaisuuden alojen EU-tuelle on luonteenomaista useita eri aloja ja hanketyyppejä koskevien rahoitusjärjestelmien kirjo. Kyseessä voivat olla esimerkiksi kansalaisuutta edistäviin toimiin annettavat avustukset tai liikkuvuutta koskevat avustukset koulutus- ja ammattikoulutusaloilla. Hankkeita toteuttavat koulutus- ja ammattikoulutusjärjestöjen lisäksi myös muut voittoa tavoittelemattomat järjestöt, yksityisyritykset ja julkishallinto. Lopulliset liikkuvuustoimien edunsaajat ovat yksilöitä, pääasiassa EU:n kansalaisia. Joitakin ohjelmia, toisin sanoen ulkorajarahastoa, kotouttamisrahastoa, palauttamisrahastoa ja Euroopan pakolaisrahastoa, komissio hallinnoi pääasiassa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

| 7.4 | Toimintalohkoryhmän rahoitus käsittää lähinnä ennakkomaksut perinteisille EU-virastoille ja kansallisille virastoille sekä neljännesvuosittaiset rahoitusosuudet, joilla katetaan kyseisten virastojen toimintakuluja. Maksut kansallisille virastoille suoritetaan sopimuksen allekirjoittamisen tai työohjelman hyväksymisen jälkeen. Toiset ja kolmannet ennakkomaksuerät suoritetaan yleensä, kun komissio katsoo, että 70 prosenttia aiemmin ennakkoon maksetuista varoista on käytetty. Ennakkomaksuja maksetaan yleensä sallitun enimmäismäärän verran. Maksuehtoja on vähän, joten virheriski on erittäin pieni. Väli- ja loppumaksujen virheriski arvioidaan suuremmaksi kuin ennakkomaksujen. Väli- ja loppumaksut maksetaan korvattavien tosiasiallisten kulujen perusteella. Niin ollen on olemassa riski, että edunsaajien menoilmoituksiin sisältyy tukeen oikeuttamattomia kuluja, liian suurina ilmoitettuja kuluja tai perusteettomia kuluja ja että tämä jää hallinnointielimeltä tai komissiolta havaitsematta. |
| --- | --- |

7.4

Toimintalohkoryhmän rahoitus käsittää lähinnä ennakkomaksut perinteisille EU-virastoille ja kansallisille virastoille sekä neljännesvuosittaiset rahoitusosuudet, joilla katetaan kyseisten virastojen toimintakuluja. Maksut kansallisille virastoille suoritetaan sopimuksen allekirjoittamisen tai työohjelman hyväksymisen jälkeen. Toiset ja kolmannet ennakkomaksuerät suoritetaan yleensä, kun komissio katsoo, että 70 prosenttia aiemmin ennakkoon maksetuista varoista on käytetty. Ennakkomaksuja maksetaan yleensä sallitun enimmäismäärän verran. Maksuehtoja on vähän, joten virheriski on erittäin pieni. Väli- ja loppumaksujen virheriski arvioidaan suuremmaksi kuin ennakkomaksujen. Väli- ja loppumaksut maksetaan korvattavien tosiasiallisten kulujen perusteella. Niin ollen on olemassa riski, että edunsaajien menoilmoituksiin sisältyy tukeen oikeuttamattomia kuluja, liian suurina ilmoitettuja kuluja tai perusteettomia kuluja ja että tämä jää hallinnointielimeltä tai komissiolta havaitsematta.

| 7.4 | Koulutuksen ja kulttuurin alalla komission valvontajärjestelmä perustuu yhtenäiseen tarkastusmalliin, jossa kansalliset virastot hoitavat perustason valvonnan, kansalliset viranomaiset suorittavat ylemmän tason valvonnan ja komissio vastaa yleisvalvonnasta.

  Minimoidakseen riskin siitä, että loppumaksuihin sisältyy tukeen oikeuttamattomia menoja, koulutuksen ja kulttuurin pääosasto käyttää nykyisissä ohjelmissa entistä enemmän kertakorvauksia ja kiinteämääräisiä avustuksia.


  Lisäksi kansalliset virastot on määrätty tekemään tarkastuksia, erityisesti paikalla tehtäviä tarkastuksia, asiakirjoihin perustuvia tarkastuksia ja tarkastuksia, joille on vahvistettu riskinarviointiin perustuvat vähimmäisvaatimukset. |
| --- | --- |

7.4

Minimoidakseen riskin siitä, että loppumaksuihin sisältyy tukeen oikeuttamattomia menoja, koulutuksen ja kulttuurin pääosasto käyttää nykyisissä ohjelmissa entistä enemmän kertakorvauksia ja kiinteämääräisiä avustuksia.

Lisäksi kansalliset virastot on määrätty tekemään tarkastuksia, erityisesti paikalla tehtäviä tarkastuksia, asiakirjoihin perustuvia tarkastuksia ja tarkastuksia, joille on vahvistettu riskinarviointiin perustuvat vähimmäisvaatimukset.

| 7.5 | Kansalliset virastot tekevät avustussopimukset toimintaan osallistuvien organisaatioiden kanssa (2) ja käyttävät komissiolta saamansa ennakkomaksut kyseisille organisaatioille suoritettaviin ennakkomaksuihin, joiden osuus on 80–100 prosenttia ohjelmatyypistä riippuen. Hankkeet saatetaan päätökseen viimeistään kolmen vuoden kuluessa, minkä jälkeen laaditaan lopulliset kertomukset ja suoritetaan päättämistoimet kansallisen viraston ja edunsaajien välillä. Kansallinen virasto antaa komissiolle vuotuisen kansallisen viraston kertomuksen, joka sisältää rahoituskertomukset kaikkien viraston ja komission välisten voimassa olevien sopimusten osalta. Kun kaikki tietyn vuoden talousarviosta rahoitetut hankkeet on päätetty, kansallinen virasto antaa komissiolle konsolidoidun lopullisen kertomuksen osana asianomaista vuotuista kansallisen viraston kertomusta. Komissio päättää viraston kanssa tehdyn sopimuksen eli hyväksyy kertomuksen, laskee loppuerän summan ja maksaa sen tai ryhtyy perintätoimiin. |
| --- | --- |

7.5

Kansalliset virastot tekevät avustussopimukset toimintaan osallistuvien organisaatioiden kanssa (2) ja käyttävät komissiolta saamansa ennakkomaksut kyseisille organisaatioille suoritettaviin ennakkomaksuihin, joiden osuus on 80–100 prosenttia ohjelmatyypistä riippuen. Hankkeet saatetaan päätökseen viimeistään kolmen vuoden kuluessa, minkä jälkeen laaditaan lopulliset kertomukset ja suoritetaan päättämistoimet kansallisen viraston ja edunsaajien välillä. Kansallinen virasto antaa komissiolle vuotuisen kansallisen viraston kertomuksen, joka sisältää rahoituskertomukset kaikkien viraston ja komission välisten voimassa olevien sopimusten osalta. Kun kaikki tietyn vuoden talousarviosta rahoitetut hankkeet on päätetty, kansallinen virasto antaa komissiolle konsolidoidun lopullisen kertomuksen osana asianomaista vuotuista kansallisen viraston kertomusta. Komissio päättää viraston kanssa tehdyn sopimuksen eli hyväksyy kertomuksen, laskee loppuerän summan ja maksaa sen tai ryhtyy perintätoimiin.

| 7.5 | Kansallisten virastojen vuosittaiset kertomukset tarjoavat komissiolle vuositasolla kattavan yleiskuvan ohjelman täytäntöönpanosta ja kansallisten virastojen suorittamasta hallinnoinnista ja valvonnasta.

  Kunkin maan kansallinen viranomainen vahvistaa joka vuosi kansallisen viraston vuosikertomuksen sisältämät tiedot, kun se antaa komissiolle tarkastuslausumansa. |
| --- | --- |

7.5

Kunkin maan kansallinen viranomainen vahvistaa joka vuosi kansallisen viraston vuosikertomuksen sisältämät tiedot, kun se antaa komissiolle tarkastuslausumansa.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 7.6 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmää koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat: |
| --- | --- |

7.6

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmää koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

7.6

| a) | Tarkastuksen yhteydessä testattiin komission tasolla otos, joka koostui 120:stä ohjelmien ja hankkeiden päättämistoimesta. Näistä 78 liittyi kaudella 2000–2006 päätettyihin ohjelmiin ja hankkeisiin. |
| --- | --- |

a)

Tarkastuksen yhteydessä testattiin komission tasolla otos, joka koostui 120:stä ohjelmien ja hankkeiden päättämistoimesta. Näistä 78 liittyi kaudella 2000–2006 päätettyihin ohjelmiin ja hankkeisiin.

| a) | Vuosiksi 2007–2013 laadituissa uuden sukupolven ohjelmissa on yksinkertaistettu sääntöjä ja lisätty kertakorvausten käyttöä, minkä uskotaan vähentävän loppumaksuihin liittyviä riskejä. |
| --- | --- |

a)

| b) | Erikseen testattiin otos, joka koostui 30:stä vuonna 2009 suoritetusta ennakkomaksusta. |
| --- | --- |

b)

Erikseen testattiin otos, joka koostui 30:stä vuonna 2009 suoritetusta ennakkomaksusta.

| c) | Järjestelmien arviointi kattoi pääasiassa järjestelmät, joiden avulla komissio päättää ohjelmat ja hankkeet. |
| --- | --- |

c)

Järjestelmien arviointi kattoi pääasiassa järjestelmät, joiden avulla komissio päättää ohjelmat ja hankkeet.

| d) | Lisäksi arvioitiin koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sekä oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liittyvät lausumat. |
| --- | --- |

d)

Lisäksi arvioitiin koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sekä oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liittyvät lausumat.

| 7.7 | Vuoden 2009 tarkastuslausumaa varten tilintarkastustuomioistuin tarkasti aiheutuneet tilien perustana olevat menot, jotka komissio oli hyväksynyt. Tarkastuksen yhteydessä tarkastettiin paikalla lopullisia edunsaajia, kuten kansallisia rajavartiolaitoksia, pakolaiskeskuksia sekä kulttuurilaitoksia ja yliopistoja, jotka hallinnoivat maksuja opiskelijoille ja opettajille. Tarkoituksena oli arvioida, oliko menot laskettu oikein ja olivatko ne sääntöjen ja säännösten mukaisia. Päättämistoimien perustana olevista tapahtumista poimitun otoksen tarkastus antaa tämän toimintalohkoryhmän varainhoidosta komissiossa ja jäsenvaltioissa tarkemman kuvan kuin suuren ennakkomaksuotoksen tarkastus, sillä ennakkomaksuihin liittyvä virheriski on (tilintarkastustuomioistuimen aiemmin toimittamien tarkastusten perusteella) erittäin alhainen ja päättämisen yhteydessä käy ilmi, onko meno aiheutunut asianomaisen järjestelmän ehtojen mukaisesti. Tarkastuksen lähestymistapa siis poikkeaa edellisestä vuodesta eivätkä tulokset siksi ole suoraan verrannollisia. |
| --- | --- |

7.7

Vuoden 2009 tarkastuslausumaa varten tilintarkastustuomioistuin tarkasti aiheutuneet tilien perustana olevat menot, jotka komissio oli hyväksynyt. Tarkastuksen yhteydessä tarkastettiin paikalla lopullisia edunsaajia, kuten kansallisia rajavartiolaitoksia, pakolaiskeskuksia sekä kulttuurilaitoksia ja yliopistoja, jotka hallinnoivat maksuja opiskelijoille ja opettajille. Tarkoituksena oli arvioida, oliko menot laskettu oikein ja olivatko ne sääntöjen ja säännösten mukaisia. Päättämistoimien perustana olevista tapahtumista poimitun otoksen tarkastus antaa tämän toimintalohkoryhmän varainhoidosta komissiossa ja jäsenvaltioissa tarkemman kuvan kuin suuren ennakkomaksuotoksen tarkastus, sillä ennakkomaksuihin liittyvä virheriski on (tilintarkastustuomioistuimen aiemmin toimittamien tarkastusten perusteella) erittäin alhainen ja päättämisen yhteydessä käy ilmi, onko meno aiheutunut asianomaisen järjestelmän ehtojen mukaisesti. Tarkastuksen lähestymistapa siis poikkeaa edellisestä vuodesta eivätkä tulokset siksi ole suoraan verrannollisia.

| 7.7 | Komissio panee merkille, että tilintarkastustuomioistuimen otos vuoden 2009 tarkastuslausumaa varten sisältää 120 loppumaksua ja 30 ennakkomaksua, kun 87 prosenttia kaikista toimintalohkoryhmän maksuista on ennakkomaksuja (ks. taulukko 7.1). |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Päättämisprosessi on monivaiheinen, joten komissio voi hyväksyä tilien perustana lopullisten edunsaajien tasolla olevia menoja vasta usean vuoden kuluttua alkuperäisten sopimusten allekirjoittamisesta. Komission vuonna 2009 suorittamista maksuista poimitussa otoksessa monet tilien perustana olevat tapahtumat liittyvät vuosina 2004 ja 2005 käynnistettyihin hankkeisiin. Niin ollen kyseessä ovat ohjelmakauden 2000–2006 hankkeet. Kauden 2007–2013 menojen osalta otettiin käyttöön uudet rahoitussäännöt ja valvontajärjestelmät. Kyseisiä menoja koskeva päättämisprosessi ajoittuu tuleville vuosille. |
| --- | --- |

7.8

Päättämisprosessi on monivaiheinen, joten komissio voi hyväksyä tilien perustana lopullisten edunsaajien tasolla olevia menoja vasta usean vuoden kuluttua alkuperäisten sopimusten allekirjoittamisesta. Komission vuonna 2009 suorittamista maksuista poimitussa otoksessa monet tilien perustana olevat tapahtumat liittyvät vuosina 2004 ja 2005 käynnistettyihin hankkeisiin. Niin ollen kyseessä ovat ohjelmakauden 2000–2006 hankkeet. Kauden 2007–2013 menojen osalta otettiin käyttöön uudet rahoitussäännöt ja valvontajärjestelmät. Kyseisiä menoja koskeva päättämisprosessi ajoittuu tuleville vuosille.

| 7.8 | Komissio painottaa, että nykyinen hallinnointi- ja valvontajärjestelmä perustuu kansallisten virastojen vakiintuneeseen verkostoon ja että näitä virastoja valvotaan tiukasti sekä kansallisella että EU:n tasolla. Tämä tarkoittaa, että virastojen ja komission välisten rahoitussopimusten päättämiseen ei liity erityisiä riskejä, sillä komissio voi vankan vuotuisen raportointijärjestelmän avulla seurata talousarvion täytäntöönpanoa virastoissa. Jos vuotuisessa tarkastelussa havaitaan ongelmia, komissio voi ottaa ja ottaakin kansallisiin virastoihin ja kansallisiin viranomaisiin yhteyttä hyvissä ajoin ennen kyseisen rahoitussopimuksen päättämistä (vrt. taloudellista arviointia koskeva palaute vuotuisen asiakirjojen tarkastuksen jälkeen esitettävissä päätelmissä). |
| --- | --- |

7.8

TOIMIEN SÄÄNTÖJENMUKAISUUS

| 7.9 | Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 7.1
  . |
| --- | --- |

7.9

Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 7.1
  .

| 7.9 | Toimien virhetason näennäinen nousu vuonna 2009 selittyy sillä, että tilintarkastustuomioistuin on siirtänyt tarkastustensa painopistettä päättämistoimiin. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | Ennakkomaksujen osuus koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmän kaikista maksuista on 87 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti satunnaisotannalla poimitun otoksen, joka koostui 30 ennakkomaksusta vuodelta 2009. Poimittujen ennakkomaksujen yhteisarvo oli 410 miljoonaa euroa, mikä vastaa 22:ta prosenttia kaikista tileille ennakkomaksuina kirjatuista menoista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että virhetaso ei ole ennakkomaksuissa olennainen. |
| --- | --- |

7.10

Ennakkomaksujen osuus koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmän kaikista maksuista on 87 prosenttia. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti satunnaisotannalla poimitun otoksen, joka koostui 30 ennakkomaksusta vuodelta 2009. Poimittujen ennakkomaksujen yhteisarvo oli 410 miljoonaa euroa, mikä vastaa 22:ta prosenttia kaikista tileille ennakkomaksuina kirjatuista menoista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että virhetaso ei ole ennakkomaksuissa olennainen.

| 7.10 | Komissio on tyytyväinen siihen, ettei tilintarkastustuomioistuin havainnut virheitä ennakkomaksuissa. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että päättämistoimien virhetaso on 2–5 prosenttia. |
| --- | --- |

7.11

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että päättämistoimien virhetaso on 2–5 prosenttia.

| 7.11 | Komissio panee merkille, että päättämistoimien virheaste oli hieman yli 2 prosenttia. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 29:ssä 120 tarkastetusta päättämistoimesta (24 prosentissa) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Yleisin havaittu kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhetyyppi oli tukikelpoisuuteen liittyvät virheet; ks. esimerkki alakohdassa c. Esimerkkejä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä: |
| --- | --- |

7.12

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 29:ssä 120 tarkastetusta päättämistoimesta (24 prosentissa) esiintyi kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Yleisin havaittu kvantitatiivisesti ilmaistavissa oleva virhetyyppi oli tukikelpoisuuteen liittyvät virheet; ks. esimerkki alakohdassa c. Esimerkkejä kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevista virheistä:

| 7.12 | Komissio ryhtyy jatkotoimiin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden osalta, ja perusteettomasti maksetut varat peritään tarvittaessa takaisin. |
| --- | --- |

7.12

| a) | Opiskelijoille suoritettiin maksut liikkuvuusjaksojen kestosta annettujen virheellisten tietojen perusteella (oikeellisuus)
  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti koulutuksen ja kulttuurin pääosaston hallinnoiman Sokrates II -ohjelman osalta 36 tapahtumaa, joista valtaosa oli maksuja yliopistoille, jotka jakavat varat Erasmus-opintojaksoille. Seitsemän tapahtuman (20 prosentin) kohdalla havaittiin, että opiskelijoille oli maksettu tosiasiallista pidemmistä suoritetuista opintojaksoista. |
| --- | --- |

a)

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti koulutuksen ja kulttuurin pääosaston hallinnoiman Sokrates II -ohjelman osalta 36 tapahtumaa, joista valtaosa oli maksuja yliopistoille, jotka jakavat varat Erasmus-opintojaksoille. Seitsemän tapahtuman (20 prosentin) kohdalla havaittiin, että opiskelijoille oli maksettu tosiasiallista pidemmistä suoritetuista opintojaksoista.

| a) | Komissio painottaa, että tilintarkastustuomioistuimen havainnot liittyvät Sokrates II -ohjelman mukaisiin toimiin, jotka kattavat korkeakouluille lukuvuosina 2004/2005, 2005/2006 ja 2006/2007 myönnettyjä avustuksia. Elinikäisen oppimisen ohjelman käynnistymisen myötä komissio on tehostanut kansallisille virastoille tarjoamaansa neuvontaa ja tukea. Näin se pyrkii varmistamaan EU-varojen moitteettoman hoidon kansallisten virastojen ja edunsaajien tasolla ja luomaan kattavan kirjausketjun. |
| --- | --- |

a)

| b) | Kulujen tueksi ei esitetty laskuja tai maksutositteita (tosiasiallisuus)
  Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston Daphne II (3) -hankkeen osalta ilmoitettiin kuluina matka- ja oleskelukustannuksia, joista ei ollut näyttöä. Virheitä esiintyi 10 prosentissa ilmoitetuista kuluista. |
| --- | --- |

b)

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston Daphne II (3) -hankkeen osalta ilmoitettiin kuluina matka- ja oleskelukustannuksia, joista ei ollut näyttöä. Virheitä esiintyi 10 prosentissa ilmoitetuista kuluista.

| b) | Komissio ryhtyy jatkotoimiin ja perii takaisin Daphne-hankkeen yhteydessä mahdollisesti perusteettomasti maksetut varat. |
| --- | --- |

b)

| c) | Tukeen oikeuttamattomien kulujen ilmoittaminen (tukikelpoisuus)
  Yhdessä tarkastetussa koulutuksen ja kulttuurin pääosaston hallinnoimassa nuorisotoimintaohjelman vaihtohankkeessa 48 osallistujasta 27 oli sallitun enimmäisiän ylittäneitä, mitä ei perusteltu millään tavoin. Tästä seurasi, että tukeen oikeuttamattomien matka-, oleskelulupa- ja toimintakulujen määrä oli 12 460 euroa (37 prosenttia ilmoitetuista kuluista). Muissa hankkeissa, joissa havaittiin virheitä ja jotka tarkastettiin koulutuksen ja kulttuurin pääosaston hallinnoiman nuorisotoimintaohjelman (‘Youth in Action”) yhteydessä, virhetaso vaihteli 1 ja 13 prosentin välillä. |
| --- | --- |

c)

Yhdessä tarkastetussa koulutuksen ja kulttuurin pääosaston hallinnoimassa nuorisotoimintaohjelman vaihtohankkeessa 48 osallistujasta 27 oli sallitun enimmäisiän ylittäneitä, mitä ei perusteltu millään tavoin. Tästä seurasi, että tukeen oikeuttamattomien matka-, oleskelulupa- ja toimintakulujen määrä oli 12 460 euroa (37 prosenttia ilmoitetuista kuluista). Muissa hankkeissa, joissa havaittiin virheitä ja jotka tarkastettiin koulutuksen ja kulttuurin pääosaston hallinnoiman nuorisotoimintaohjelman (‘Youth in Action”) yhteydessä, virhetaso vaihteli 1 ja 13 prosentin välillä.

| c) | Edellisessä nuorisotoimintaohjelmassa, jota tilintarkastustuomioistuimen tarkastus koski, tukikelpoisuusperusteissa oli tiettyä joustovaraa. Tukikelpoisuusperusteita on tiukennettu nykyisessä nuorisotoimintaohjelmassa. Koska käytettävissä ei ole kyseistä vanhaa tapausta koskevia perusteluja, komissio perii asianomaiset varat takaisin. |
| --- | --- |

c)

| 7.13 | Lisäksi 38 tapahtumassa (32 prosentissa) esiintyi virheitä, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti. Jotkin virheistä osoittivat, että komission järjestelmissä on puutteita. Komissio esimerkiksi hyväksyi lopulliset kertomukset myöhässä viidessä tapauksessa: viidestä tapauksesta yksi oli oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastossa, yksi koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastossa ja kolme koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa. Myöhästymisen taso määräaikaan nähden vaihteli 87 päivästä yli kahteen vuoteen. |
| --- | --- |

7.13

Lisäksi 38 tapahtumassa (32 prosentissa) esiintyi virheitä, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti. Jotkin virheistä osoittivat, että komission järjestelmissä on puutteita. Komissio esimerkiksi hyväksyi lopulliset kertomukset myöhässä viidessä tapauksessa: viidestä tapauksesta yksi oli oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastossa, yksi koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastossa ja kolme koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa. Myöhästymisen taso määräaikaan nähden vaihteli 87 päivästä yli kahteen vuoteen.

| 7.13 | Hyväksymisaikoja seurataan ylimmälle johdolle tehtävässä säännöllisessä raportoinnissa. Komissio myöntää viiveet kyseisten lopullisten kertomusten hyväksymisessä, mutta haluaa korostaa, etteivät viiveet vaikuttaneet ohjelman lopullisiin edunsaajiin. Tilanteen korjaamiseksi kuhunkin yksikköön on perustettu erityinen työryhmä, joka vastaa tällaisista päättämistoimista, ja ohjelmien raportointisääntöjä on muutettu. |
| --- | --- |

7.13

JÄRJESTELMIEN VAIKUTTAVUUS

| 7.14 | Yhteenveto koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmän järjestelmätarkastuksen tuloksista on esitetty
  liitteessä 7.2
  . |
| --- | --- |

7.14

Yhteenveto koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmän järjestelmätarkastuksen tuloksista on esitetty
  liitteessä 7.2
  .

| 7.15 | Tilintarkastustuomioistuimen järjestelmätarkastus koski komission järjestelmiä, jotka liittyvät vuoden 2009 päättämistoimiin (jotka suurelta osin perustuvat kaudella 2000–2006 sovellettuihin sääntöihin, ks. kohta 7.8). Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin, oliko komissiolla ollut asianmukaiset perustelut päättämiseen / loppuerän maksamiseen. Tämä tehtiin tarkastamalla muun muassa, oliko komissio arvioinut lopulliset kertomukset sekä taloudelliset ja muut tekijät kunnolla, oliko maksun määrä / takaisinperittävä määrä määritetty oikein, oliko ennakkomaksut selvitetty oikein ja pidettiinkö tehtävät komissiossa asianmukaisesti erillään. |
| --- | --- |

7.15

Tilintarkastustuomioistuimen järjestelmätarkastus koski komission järjestelmiä, jotka liittyvät vuoden 2009 päättämistoimiin (jotka suurelta osin perustuvat kaudella 2000–2006 sovellettuihin sääntöihin, ks. kohta 7.8). Tarkastuksen yhteydessä arvioitiin, oliko komissiolla ollut asianmukaiset perustelut päättämiseen / loppuerän maksamiseen. Tämä tehtiin tarkastamalla muun muassa, oliko komissio arvioinut lopulliset kertomukset sekä taloudelliset ja muut tekijät kunnolla, oliko maksun määrä / takaisinperittävä määrä määritetty oikein, oliko ennakkomaksut selvitetty oikein ja pidettiinkö tehtävät komissiossa asianmukaisesti erillään.

| 7.15 | Komissio panee tyytyväisenä merkille, ettei tilintarkastustuomioistuin ole tehnyt merkittäviä havaintoja järjestelmätarkastuksessaan, etenkään komission tekemissä lopullisten kertomusten arvioinneissa, maksun määrien ja takaisinperittävien määrien määrittelyssä, ennakkomaksujen selvittämisessä eikä siinä, oliko tehtävät pidetty asianmukaisesti erillään. Komissio pitää valvontajärjestelmiä näiltä osin tehokkaina. |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | Tilintarkastustuomioistuin totesi vuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessaan, että järjestelmä voisi vastaisuudessa antaa riittävän perustan varmuudelle, jos sitä sovelletaan asianmukaisesti. Komission valvontajärjestelmien avulla jäi kuitenkin vuonna 2009 koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitsematta ja korjaamatta huomattava määrä kyseisenä vuonna suoritetuissa päättämistoimissa esiintyneitä virheitä. Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston kohdalla tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä tapahtumissa, jotka oli toteutettu ennen vastaavien maksujen suorittamista. Esimerkiksi kolme otokseen poimittua tapahtumaa oli kirjattu virheelliseen sitoumukseen liittyen. Tapahtumat liittyivät biometrisen tunnistusjärjestelmän (Biometric Matching System, BMS) keskusyksikön ja viisumitietojärjestelmää varten tarkoitetun biometrisen tunnistusjärjestelmän varmuuskeskusyksikön kehitys-, täytäntöönpano- ja tukipalveluihin. |
| --- | --- |

7.16

Tilintarkastustuomioistuin totesi vuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessaan, että järjestelmä voisi vastaisuudessa antaa riittävän perustan varmuudelle, jos sitä sovelletaan asianmukaisesti. Komission valvontajärjestelmien avulla jäi kuitenkin vuonna 2009 koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa havaitsematta ja korjaamatta huomattava määrä kyseisenä vuonna suoritetuissa päättämistoimissa esiintyneitä virheitä. Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston kohdalla tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä tapahtumissa, jotka oli toteutettu ennen vastaavien maksujen suorittamista. Esimerkiksi kolme otokseen poimittua tapahtumaa oli kirjattu virheelliseen sitoumukseen liittyen. Tapahtumat liittyivät biometrisen tunnistusjärjestelmän (Biometric Matching System, BMS) keskusyksikön ja viisumitietojärjestelmää varten tarkoitetun biometrisen tunnistusjärjestelmän varmuuskeskusyksikön kehitys-, täytäntöönpano- ja tukipalveluihin.

| 7.16 | Uuden sukupolven ohjelmissa (2007–2013) on yksinkertaistettu sääntöjä ja lisätty kertakorvausten käyttöä, minkä uskotaan vähentävän loppumaksuihin liittyviä riskejä, katso vastaus kohtaan 7.6 a). Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa tutkitaan parhaillaan tarkastusten kustannuksia. Tutkimustuloksia odotettaessa komissio ei katso, että sen kannattaa lisätä tarkastuksia, kun virheaste on alhainen.

  Tilintarkastustuomioistuimen oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastoa koskevassa esimerkissä on kyse korjauksista/tasauksista, joilla on pyritty oikaisemaan aiempi virhe. |
| --- | --- |

7.16

Tilintarkastustuomioistuimen oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastoa koskevassa esimerkissä on kyse korjauksista/tasauksista, joilla on pyritty oikaisemaan aiempi virhe.

KOMISSION JOHDON ANTAMIEN TIETOJEN LUOTETTAVUUS

| 7.17 | Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 7.3
  . |
| --- | --- |

7.17

Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 7.3
  .

| 7.17 | Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosaston osalta pääjohtaja päätti jättää kirjaamatta vuoden 2009 toimintakertomukseen varaumia kahdesta tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta ”maineriskistä” (CEPOL ja Bulgarian Schengen-järjestelyä koskeva hankinta), sillä olosuhteiden perusteellisen analyysin pohjalta yleisissä ohjeissa asetetut perusteet varaumien kirjaamiselle eivät täyttyneet. Vuoden 2009 toimintakertomuksia koskevien laadintaohjeiden mukaan maineriski ei voi olla syynä varaumalle (varauman on johduttava tapahtumasta, ja kyseisen tapahtuman on täytettävä tietyt perusteet). Komission mielestä oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosastossa ei ollut tällaista tapahtumaa vuonna 2009.

  Lisäksi tilanne oli sama vuoden 2008 toimintakertomuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

7.17

Lisäksi tilanne oli sama vuoden 2008 toimintakertomuksen yhteydessä.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 7.18 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso on olennainen koulutusta ja kansalaisuutta koskevan toimintalohkoryhmän ohjelmien ja hankkeiden päättämistoimissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta. |
| --- | --- |

7.18

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso on olennainen koulutusta ja kansalaisuutta koskevan toimintalohkoryhmän ohjelmien ja hankkeiden päättämistoimissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta.

| 7.18 | Komissio on tyytyväinen siihen, ettei tilintarkastustuomioistuin havainnut virheitä ennakkomaksuissa, jotka kattoivat 87 prosenttia kaikista koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmän toimintamenoista vuonna 2009 (ks. taulukko 7.1).

  Komissio panee merkille, että päättämistoimien virheaste oli hieman yli 2 prosenttia. Komissio ryhtyy jatkotoimiin tilintarkastustuomioistuimen loppumaksuissa havaitsemien virheiden osalta, ja varat peritään tarvittaessa takaisin. |
| --- | --- |

7.18

Komissio panee merkille, että päättämistoimien virheaste oli hieman yli 2 prosenttia. Komissio ryhtyy jatkotoimiin tilintarkastustuomioistuimen loppumaksuissa havaitsemien virheiden osalta, ja varat peritään tarvittaessa takaisin.

| 7.19 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmillä kyettiin vuonna 2009 varmistamaan päättämistoimien sääntöjenmukaisuus osittain vaikuttavasti. Kuten kohdassa 7.8 todetaan, komission soveltama päättämisprosessi on monivaiheinen, mikä tarkoittaa sitä, että päättämistoimet koskivat vuosien 2004/2005 tilien perustana olevia toimia, jotka komissio hyväksyi vasta vuonna 2009. |
| --- | --- |

7.19

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että koulutuksen ja kansalaisuuden toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmillä kyettiin vuonna 2009 varmistamaan päättämistoimien sääntöjenmukaisuus osittain vaikuttavasti. Kuten kohdassa 7.8 todetaan, komission soveltama päättämisprosessi on monivaiheinen, mikä tarkoittaa sitä, että päättämistoimet koskivat vuosien 2004/2005 tilien perustana olevia toimia, jotka komissio hyväksyi vasta vuonna 2009.

| 7.19–7.20 | Komissio katsoo, että vuosiksi 2007–2013 käyttöön otetut valvontajärjestelmät tarjoavat vakaat puitteet.

  Koulutuksen ja kulttuurin alan järjestelmiin vuonna 2009 tehdyt parannukset (kansallisten viranomaisten ohjeiden ajantasaistaminen ja paikalla tehtävien tarkastusten vahvistaminen) eivät tule esiin, sillä tilintarkastustuomioistuin on keskittynyt edellisen ohjelmasukupolven aikaisten toimien loppumaksuihin, jotka eivät kuuluneet nykyisen järjestelmän piiriin (erityisesti lukuvuosilta 2004/2005 ja 2005/2006 tarkastetut toimet).


  Komissio painottaa, että lukuvuonna 2004/2005 toteutettujen hankkeiden päättäminen vuonna 2009 on tavanomainen menettely. Pisimmät näistä hankkeista saatiin päätökseen vuonna 2008, ja kansalliset virastot esittivät niiden päättämistoimet vuoden 2008 vuosikertomuksessa, jonka komissio sai vuonna 2009. |
| --- | --- |

7.19–7.20

Koulutuksen ja kulttuurin alan järjestelmiin vuonna 2009 tehdyt parannukset (kansallisten viranomaisten ohjeiden ajantasaistaminen ja paikalla tehtävien tarkastusten vahvistaminen) eivät tule esiin, sillä tilintarkastustuomioistuin on keskittynyt edellisen ohjelmasukupolven aikaisten toimien loppumaksuihin, jotka eivät kuuluneet nykyisen järjestelmän piiriin (erityisesti lukuvuosilta 2004/2005 ja 2005/2006 tarkastetut toimet).

Komissio painottaa, että lukuvuonna 2004/2005 toteutettujen hankkeiden päättäminen vuonna 2009 on tavanomainen menettely. Pisimmät näistä hankkeista saatiin päätökseen vuonna 2008, ja kansalliset virastot esittivät niiden päättämistoimet vuoden 2008 vuosikertomuksessa, jonka komissio sai vuonna 2009.

| 7.20 | Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio tehostaa edelleen päättämistoimia koskevia tarkastuksia, joilla toisaalta varmistetaan, että virheet havaitaan ja korjataan, ja toisaalta estetään aiemmin havaittuja virheitä esiintymästä uudelleen. |
| --- | --- |

7.20

Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio tehostaa edelleen päättämistoimia koskevia tarkastuksia, joilla toisaalta varmistetaan, että virheet havaitaan ja korjataan, ja toisaalta estetään aiemmin havaittuja virheitä esiintymästä uudelleen.

| 7.21 | Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 7.4
  . |
| --- | --- |

7.21

Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 7.4
  .

---

(1)  Kyseiset kansalliset virastot ovat tehneet sopimuksen komission kanssa.

(2)  Toimintaan osallistuvat organisaatiot ovat yleensä yliopistoja, kouluja tai korkeakouluja, jotka hallinnoivat maksuja edunsaajille, joita ovat esimerkiksi opiskelijat tai opettajat.

(3)  Lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskeva ohjelma.

(4)  Hallintomenoja koskevaa tarkastusta käsitellään luvussa 9.

Lähde: Tilinpäätös varainhoitovuodelta 2009.

LIITE 7.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – KOULUTUS JA KANSALAISUUS
   (1)

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| 15


  Koulutus ja kulttuuri | 16


  Viestintä | 18


  Oikeus, vapaus ja turvallisuus | Yhteensä |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| Tapahtumien yhteismäärä (josta): | 92 | 13 | 45 | 150 | 150 | 150 |
| ennakkomaksuja | 20 | 1 | 9 | 30 | 129 | 95 |
| päättämistoimia | 72 | 12 | 36 | 120 | 21 | 55 |
| TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä | 58 % | {53} | 100 % | {13} | 82 % | {37} | 69 % | {103} | 90 % | 79 % |
| Tapahtumissa esiintyi virheitä | 42 % | {39} | 0 % | {0} | 18 % | {8} | 31 % | {47} | 10 % | 21 % |
| VIRHEITÄ SISÄLTÄNEITÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Analyysi maksutyypeittäin |
| Ennakkomaksut | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 60 % | 35 % |
| Päättämistoimet | 100 % | {39} | 0 % | {0} | 100 % | {8} | 100 % | {47} | 40 % | 65 % |
| Analyysi virhetyypeittäin |
| Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti | 33 % | {13} | 0 % | {0} | 67 % | {5} | 38 % | {18} | 73 % | 68 % |
| Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | 67 % | {26} | 0 % | {0} | 33 % | {3} | 62 % | {29} | 27 % | 32 % |
| Virheet liittyvät: | tukikelpoisuuteen | 50 % | {13} | 0 % | {0} | 100 % | {3} | 55 % | {16} | 50 % | 80 % |
| tosiasiallisuuteen | 15 % | {4} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 14 % | {4} | 25 % | 0 % |
| oikeellisuuteen | 35 % | {9} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | 31 % | {9} | 25 % | 20 % |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| Todennäköisin virhetaso päättämistoimissa: |
| < 2 % | | X | |
| 2 % – 5 % | X | | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

15

Koulutus ja kulttuuri

16

Viestintä

18

Oikeus, vapaus ja turvallisuus

Yhteensä

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä (josta):

92

13

45

150

150

150

ennakkomaksuja

20

1

9

30

129

95

päättämistoimia

72

12

36

120

21

55

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä

58 %

{53}

100 %

{13}

82 %

{37}

69 %

{103}

90 %

79 %

Tapahtumissa esiintyi virheitä

42 %

{39}

0 %

{0}

18 %

{8}

31 %

{47}

10 %

21 %

VIRHEITÄ SISÄLTÄNEITÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Analyysi maksutyypeittäin

Ennakkomaksut

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

0 %

{0}

60 %

35 %

Päättämistoimet

100 %

{39}

0 %

{0}

100 %

{8}

100 %

{47}

40 %

65 %

Analyysi virhetyypeittäin

Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti

33 %

{13}

0 %

{0}

67 %

{5}

38 %

{18}

73 %

68 %

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

67 %

{26}

0 %

{0}

33 %

{3}

62 %

{29}

27 %

32 %

Virheet liittyvät:

tukikelpoisuuteen

50 %

{13}

0 %

{0}

100 %

{3}

55 %

{16}

50 %

80 %

tosiasiallisuuteen

15 %

{4}

0 %

{0}

0 %

{0}

14 %

{4}

25 %

0 %

oikeellisuuteen

35 %

{9}

0 %

{0}

0 %

{0}

31 %

{9}

25 %

20 %

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Todennäköisin virhetaso päättämistoimissa:

< 2 %

X

2 % – 5 %

X

X

> 5 %

---

(1)  Kuten kohdassa 7.7 todetaan, vuonna 2009 sovellettu tarkastuksen lähestymistapa poikeaa vuosista 2008 ja 2007 ja näin ollen vuotta 2009 koskevat tulokset eivät ole suoraan verrannollisia vuosia 2008 ja 2007 koskeviin tuloksiin. Lisäksi olisi pantava merkille, että tilintarkastustuomioistuimen otos vuosilta 2007 ja 2008 koostui väli-/loppumaksuista ja ennakkomaksuista, kun taas otos vuodelta 2009 koostui päättämistoimista ja ennakkomaksuista. Täten ensimmäisessä sarakkeessa olevat ”päättämistoimet” olisi vuosien 2007 ja 2008 osalta luettava ”väli-/loppumaksuiksi”.

LIITE 7.2

JÄRJESTELMÄTARKASTUSTEN TULOKSET – KOULUTUS JA KANSALAISUUS

Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio

| Järjestelmä | Yleisarvio |
| --- | --- |
| Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto | |
| Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto | |
| Viestinnän pääosasto | |

Järjestelmä

Yleisarvio

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasioiden pääosasto

Viestinnän pääosasto

Valvontajärjestelmien yleisarvio

| Yleisarvio | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |

Yleisarvio

2009

2008

2007

(1)

(2)

(3)

Värikoodien merkitys

| | Vaikuttava |
| --- | --- |
| | Osittain vaikuttava |
| | Ei vaikuttava |

Vaikuttava

Osittain vaikuttava

Ei vaikuttava

---

(1)  Tarkastetut järjestelmät: Maksuihin ja loppumaksuihin liittyvät komission päättämistoimet.

(2)  Tarkastetut järjestelmät: elinikäisen oppimisen ohjelman hallinnointi, josta vastaavat kansalliset viranomaiset, kansalliset virastot ja komissio.

(3)  Tarkastetut järjestelmät: ennakkotarkastuslausumia koskevat komission arvioinnit elinikäisen oppimisen ohjelman ja Euroopan pakolaisrahaston (II) yhteydessä, maksujen ennakkotarkastukset komissiossa ja jälkitarkastukset komissiossa.

LIITE 7.3

KOMISSION JOHDON ANTAMIA TIETOJA KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET

| Keskeiset pääosastot | Pääjohtajan antama lausuma
   (1) | Esitetyt varaumat | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Yleisarvio luotettavuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koulutus ja kulttuuri | Varaumia esitetty | Edelliseltä ohjelmakaudelta peräisin olevissa hankkeissa virhetaso on liian korkea suoraan keskitetysti hallinnoiduissa menoissa, joiden osuus kokonaismäärästä on pieni. Tämä johtuu siitä, että menoilmoitusten tueksi ei ole esitetty tositteita. | | A |
| Oikeus-, vapaus- ja turvallisuus-asiat | Varaumia esitetty | Maine kärsi siitä, että toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä -hankkeen (SIS II) päättäminen viivästyi.
  Maine kärsi siitä, että viisumitietojärjestelmän (VIS) päättäminen viivästyi.
  Taloudellinen riski vastaa jäännösvirhe-tasoa (2,15 prosenttia) tarkastamatta olevassa perusjoukossa. Perusjoukko koostuu perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevien ohjelmien (ABB-toimintakoodi 1804) avustuksista. | Vuoden 2008 toimintakertomuksessa mainitaan kaksi maineeseen liittyvää riskiä, jotka olivat yhä olemassa vuonna 2009, mutta pääosasto ei pitänyt niitä niin suurina, että ne antaisivat aihetta varaumiin. Ensinnäkin Euroopan poliisiakatemian (CEPOL) järjestelmissä esiintyvien puutteiden korjaamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta ne tulevat voimaan vasta vuonna 2010. Toiseksi vuoden 2009 toimintakertomuksessa selitetään, että Bulgarian Schengen-järjestelyyn liittyvissä hankintamenettelyissä esiintyy puutteita. |
| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |

Keskeiset pääosastot

Pääjohtajan antama lausuma
   (1)

Esitetyt varaumat

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Yleisarvio luotettavuudesta

Koulutus ja kulttuuri

Varaumia esitetty

Edelliseltä ohjelmakaudelta peräisin olevissa hankkeissa virhetaso on liian korkea suoraan keskitetysti hallinnoiduissa menoissa, joiden osuus kokonaismäärästä on pieni. Tämä johtuu siitä, että menoilmoitusten tueksi ei ole esitetty tositteita.

A

Oikeus-, vapaus- ja turvallisuus-asiat

Varaumia esitetty

Maine kärsi siitä, että toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä -hankkeen (SIS II) päättäminen viivästyi.

Maine kärsi siitä, että viisumitietojärjestelmän (VIS) päättäminen viivästyi.

Taloudellinen riski vastaa jäännösvirhe-tasoa (2,15 prosenttia) tarkastamatta olevassa perusjoukossa. Perusjoukko koostuu perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevien ohjelmien (ABB-toimintakoodi 1804) avustuksista.

Vuoden 2008 toimintakertomuksessa mainitaan kaksi maineeseen liittyvää riskiä, jotka olivat yhä olemassa vuonna 2009, mutta pääosasto ei pitänyt niitä niin suurina, että ne antaisivat aihetta varaumiin. Ensinnäkin Euroopan poliisiakatemian (CEPOL) järjestelmissä esiintyvien puutteiden korjaamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta ne tulevat voimaan vasta vuonna 2010. Toiseksi vuoden 2009 toimintakertomuksessa selitetään, että Bulgarian Schengen-järjestelyyn liittyvissä hankintamenettelyissä esiintyy puutteita.

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  Pääjohtaja ilmoittaa lausumassaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet toimien sääntöjenmukaisuudesta.

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

LIITE 7.4

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA – KOULUTUS JA KANSALAISUUS

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Elinikäisen oppimisen ohjelmaa varten käyttöön otetuissa jäsenvaltioiden järjestelmissä esiintyy puutteita |
| Tilintarkastustuomioistuin pani merkille elinikäisen oppimisen ohjelmaa varten jäsenvaltioissa käyttöön otetuissa järjestelmissä seuraavia puutteita:






  — | Ensimmäisen tason valvonnassa joissakin tapauksissa ei ollut dokumentoitua näyttöä suoritetuista analyyseistä tai asiakirjatarkastuksista, tai yliopistojen järjestelmiä ei ollut tarkastettu, vaikka komissio vaati, että vuoden 2008 loppuun mennessä kyseisiä tarkastuksia on toimitettava tietty vähimmäismäärä; lisäksi havaittiin, että poikkeuksia ei ollut rekisteröity eikä käteisvarojen hoidon yhteydessä varmistettu, että varoja olisi talletettu korkoa tuottaville tileille. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

1.   Elinikäisen oppimisen ohjelmaa varten käyttöön otetuissa jäsenvaltioiden järjestelmissä esiintyy puutteita

Tilintarkastustuomioistuin pani merkille elinikäisen oppimisen ohjelmaa varten jäsenvaltioissa käyttöön otetuissa järjestelmissä seuraavia puutteita:

—

Ensimmäisen tason valvonnassa joissakin tapauksissa ei ollut dokumentoitua näyttöä suoritetuista analyyseistä tai asiakirjatarkastuksista, tai yliopistojen järjestelmiä ei ollut tarkastettu, vaikka komissio vaati, että vuoden 2008 loppuun mennessä kyseisiä tarkastuksia on toimitettava tietty vähimmäismäärä; lisäksi havaittiin, että poikkeuksia ei ollut rekisteröity eikä käteisvarojen hoidon yhteydessä varmistettu, että varoja olisi talletettu korkoa tuottaville tileille.

| — | Kansalliset virastot toimittivat vuotuiset kertomukset komissiolle myöhässä. |
| --- | --- |

—

Kansalliset virastot toimittivat vuotuiset kertomukset komissiolle myöhässä.

| — | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin toisen tason valvonnan osalta, että kansalliset viranomaiset sovelsivat laadultaan erilaisia lähestymistapoja saadakseen perustan ennakko- ja jälkitarkastuslausumia varten. Eroja havaittiin myös siinä, minkä verran tietoja kyseiset viranomaiset ilmoittivat suorittamistaan menettelyistä. |
| --- | --- |

—

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin toisen tason valvonnan osalta, että kansalliset viranomaiset sovelsivat laadultaan erilaisia lähestymistapoja saadakseen perustan ennakko- ja jälkitarkastuslausumia varten. Eroja havaittiin myös siinä, minkä verran tietoja kyseiset viranomaiset ilmoittivat suorittamistaan menettelyistä.

| — | Kansalliset viranomaiset lähettivät komissiolle 30. huhtikuuta 2008 olleeseen määräaikaan mennessä ainoastaan kymmenen varainhoitovuotta 2007 koskevasta 40 jälkitarkastus-lausumasta. Määräaikojen noudattamisen taso ei ollut parantunut maaliskuuhun 2009 mennessä. Varainhoitovuotta 2008 koskevat jälkitarkastus-lausumat oli toimitettava 30. huhtikuuta 2009 mennessä, mutta ainoastaan kuusi lausumaa saatiin ajoissa. |
| --- | --- |

—

Kansalliset viranomaiset lähettivät komissiolle 30. huhtikuuta 2008 olleeseen määräaikaan mennessä ainoastaan kymmenen varainhoitovuotta 2007 koskevasta 40 jälkitarkastus-lausumasta. Määräaikojen noudattamisen taso ei ollut parantunut maaliskuuhun 2009 mennessä. Varainhoitovuotta 2008 koskevat jälkitarkastus-lausumat oli toimitettava 30. huhtikuuta 2009 mennessä, mutta ainoastaan kuusi lausumaa saatiin ajoissa.

| — | Kansallisille virastoille tarkoitetut ohjeet on laadittu hyvin sekä lainsäädännölliseltä kannalta että varsinkin elinikäisen oppimisen ohjelman täytäntöönpanoa koskevassa oppaassa, jonka komissio on laatinut. Näin ei kuitenkaan ole, kun on kyse kansallisista viranomaisista. Komissio on tosin antanut joitakin vastuualueita selventäviä ohjeita, mutta ei ole olemassa riittävän yksityiskohtaisia normatiivisia ohjeita, joissa kerrottaisiin, mitä menettelyitä viranomaisten on sovellettava. |
| --- | --- |

—

Kansallisille virastoille tarkoitetut ohjeet on laadittu hyvin sekä lainsäädännölliseltä kannalta että varsinkin elinikäisen oppimisen ohjelman täytäntöönpanoa koskevassa oppaassa, jonka komissio on laatinut. Näin ei kuitenkaan ole, kun on kyse kansallisista viranomaisista. Komissio on tosin antanut joitakin vastuualueita selventäviä ohjeita, mutta ei ole olemassa riittävän yksityiskohtaisia normatiivisia ohjeita, joissa kerrottaisiin, mitä menettelyitä viranomaisten on sovellettava.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 9.16, 9.19–9.21 ja 9.33)

Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuoden 2009 toimintakertomuksessa todetaan, että tilintarkastustuomioistuimen ensimmäisen tason valvonnasta tekemiä havaintoja seurataan yksitellen arvioitaessa vuotuista tarkastuslausumaa ja lisäksi toimitetaan asiaa koskevia tarkastuksia paikalla. Havaintokohtaista seurantaa täydennetään koulutus-seminaareilla ja pitämällä jatkuvasti yhteyttä tiedotustarkoituksessa kansallisiin virastoihin.

Kansalliset virastot toimittivat komissiolle myöhässä vuotuiset kertomukset ja kansalliset viranomaiset vuotuiset jälkitarkastuslausumansa. Vuoden 2009 toimintakertomuksessaan koulutuksen ja kulttuurin pääosasto totesi, että kertomuslomakkeet ja niiden täyttöohjeet annettiin joulukuussa 2009. Täten varmistettiin, että sekä kansallisilla virastoilla että kansallisilla viranomaisilla oli enemmän aikaa täyttää lomakkeet ja toimittaa tarvittavat tarkastukset ottaen huomioon, että kertomukset oli toimitettava 30. huhtikuuta 2010 olevaan määräaikaan mennessä. Lisäksi rahoituskertomuslomakkeita on huomattavasti yksinkertaistettu, jotta pienennettäisiin virheellisen raportoinnin sekä rahoitus-kertomusten ja ensimmäisen tason tarkastuksia koskevien kertomusten välisten epäyhdenmukaisuuksien riskiä.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuoden 2009 toimintakertomuksessa todetaan että tilintarkastustuomioistuimen suositusten johdosta kansallisille viranomaisille tarkoitetut ohjeet on päivitetty ja annettu tiedoksi vuoden 2009 lopussa. Näiden päivitettyjen ohjeiden ja kansallisille viranomaisille 2. maaliskuuta 2010 järjestetyn koulutusseminaarin pohjalta oletetaan, että vuotta 2009 koskevat tarkastuslausumat tulevat olemaan laadultaan parempia ja entistä yhtenäisempiä kuin menneinä vuosina (s. 35). Euroopan tilintarkastus-tuomioistuimen edustaja osallistui vuotuisessa toimintakertomuksessa mainittuun kansallisille viranomaisille tarkoitettuun seminaariin. Tilintarkastustuomioistuin on saanut kopion uusista ohjeista.

Tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon, että menettelyt ovat muuttuneet, mutta toteaa, että vuoden 2009 toiminta-kertomuksessa kuvattujen toimien vaikutuksesta ei tässä vaiheessa voida varmistua.

Vuoden 2009 osalta yhdeksän lausumaa ja kertomusta (23 prosenttia kokonaismäärästä) saatiin kansallisilta virastoilta ajoissa (6. toukokuuta 2010 mennessä saatiin vielä kolme sähköistä versiota).

Tämä osoittaa, että vuoteen 2008 verrattuna (kuusi lausumaa saatiin ajoissa) lausumien ja kertomusten oikea-aikaisessa toimittamisessa on edistytty vain vähän.

Kansallisille viranomaisille tarkoitetuissa päivitetyissä ohjeissa otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen havainnoissa esille otetut seikat. Ohjeita aletaan kuitenkaan soveltaa jäsenvaltioissa vasta vuonna 2010, joten tässä vaiheessa ei voida vielä arvioida, millainen vaikutus niillä on kansallisten viranomaisten toimittamiin toisen tason tarkastuksiin.

Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on kehittänyt jatkuvan varmistamisen järjestelmän. Vuotuisten tarkastuslausumien analyysi on vain yksi tekijöistä, joita komissio käyttää kokonaisvarmuuden perustana. Sen lisäksi koulutuksen ja kulttuurin pääosaston yksiköt ja ulkopuolinen tarkastaja tekevät seurantakäyntejä ja tarkastuksia. Näin varmistetaan, että komissio voi testata vuotuisten tarkastuslausumien asiakirjatarkastuksen tuloksia ja seurata tarkasti mahdollisia ongelmatapauksia.

Komissio on tyytyväinen tuomioistuimen arvioon siitä, että sen ajan tasalle saatetuissa ohjeissa on otettu huomioon tilintarkastustuomioistuimen edellisenä vuonna antama suositus.

2.   Elinikäisen oppimisen ohjelman ennakko- ja jälkitarkastuslausumia koskevassa komission arvioinnissa esiintyi puutteita

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kauden 2007–2013 ennakkotarkastuslausumia ja vuoden 2007 jälkitarkastuslausumia koskevan menettelyn perusteella saatiin rajallinen varmuus menojen hallinnoinnin laadusta. Komission arviointi perustui järjestelmien ja valvontamenettelyjen asiakirjatarkastukseen ja järjestelmiä koskeviin valvontakäynteihin, joita vuonna 2008 tehtiin 11 maahan. Komissio tarkasti kuitenkin ainoastaan muutamissa tapauksissa, oliko vuotuisissa lausumissa tarkoitetut ensimmäisen ja toisen tason valvontamenettelyt suoritettu ja olivatko ne laadultaan riittäviä; vuotuisissa kertomuksissa esitettyjä tietoja ei myöskään yleensä tarkastettu.

On suositeltavaa, että komissio sitoutuu valvomaan tarkasti vuotuista jälkitarkastuslausuma-prosessia ja tarkastaa suoraan, ovatko kuvatut valvontamenettelyt asianmukaisia ja pantu täysimääräisesti täytäntöön.

Komissio arvioi ennakko- ja jälkitarkastuslausumat ja kansallisten virastojen vuotuiset kertomukset ja teki seurantakäyntejä kansallisiin virastoihin ja kansallisten viranomaisten luokse ja laati saamiensa tulosten perusteella luettelon huomautuksista, jotka koskivat puutteita, jotka kansallisten virastojen ja kansallisten viranomaisten on korjattava. Huomautusten jälkeisen seurannan on oltava jatkuvaa ja sen osana on tehtävä aiempaa perusteellisempia seurantakäyntejä ja komission on valvottava tarkasti vuotuista jälkitarkastuslausumamenettelyä, jotta tulevina vuosina saadaan varmuus siitä, että kansalliset virastot täyttävät menojen hallinnointia ja valvontaa koskevat vaatimukset.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 9.22–9.24, 9.25 ja 9.34)

Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vuoden 2009 toimintakertomuksessa todetaan, että pääosasto on strategisen valvontapolitiikkansa mukaisesti jo tehostanut paikalla tehtäviä tarkastuksiaan, joiden tarkoituksena on tarkastaa jäsenvaltioiden kuvaamien hallinnollisten menettelyjen ja tarkastusten olemassaolo ja täytäntöönpano. Suuntaus on sama myös vuoden 2010 tarkastussuunnitelmassa.

Vuonna 2009 koulutuksen ja kulttuurin pääosasto toimitti viisi tilintarkastusta, jotka koskivat yhdeksää hajautettuun toimeen liittyvää sopimusta vuosilta 2000–2006 tai 2007–2008 (vuonna 2008 toimitettiin kahdeksassa maassa 14 tilintarkastusta) ja tehtiin 11 järjestelmätarkastuskäyntiä kansallisten viranomaisten luokse. Lisäksi pääosasto teki 58 seurantakäyntiä kansallisiin virastoihin (41 vuonna 2008).

Vuonna 2009 tilintarkastuksia toimitettiin vähemmän kuin vuonna 2008, mutta koulutuksen ja kulttuurin pääosasto toimitti lisää järjestelmätarkastuksia kansallisten viranomaisten luona. Kansallisiin virastoihin tehtävien seurantakäyntien määrä kasvoi vuonna 2009.

Tilintarkastusten määrän lasku vuonna 2009 vuodesta 2008 johtuu siitä, että samankaltaisista tarkastuksista saatiin vuonna 2008 hyviä tuloksia, joiden mukaan virheaste oli alhainen.

Näitä tarkastuksia ei voida erottaa koulutuksen ja kulttuurin pääosaston yksiköiden vuonna 2009 suorittamista tarkastuskäynneistä ja järjestelmien seurannasta.

3.   Koulutuksen ja kulttuurin pääosastossa toimitetut jälkitarkastukset olivat osittain vaikuttavia

Vuotta 2008 koskevassa koulutuksen ja kulttuurin pääosaston toimintakertomuksessa kerrotaan, että yksityinen tilintarkastusyritys toimitti komission puolesta hankkeita koskevat tilintarkastukset, joiden tulokset osoittavat, että elinikäisen oppimisen ohjelmiin liittyvissä tarkastetuissa sopimuksissa keskimääräinen virhetaso oli 0,01 prosenttia. Virhetaso olisi kuitenkin paljon korkeampi, jos se laskettaisiin vuoden aikana päätettyjen hankkeiden perusteella. Lisäksi tarkastukset eivät kata kaikkia tukikelpoisuusperusteita, koska ne useimmiten toimitettiin kansallisissa virastoissa, jotka eivät yleensä saa kaikkia todentavia asiakirjoja.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 9.26)

Vuonna 2009 elinikäisen oppimisen ohjelman virhetaso oli 0,65 prosenttia.

Tilintarkastusten sisältö pysyi muuttumattomana vuodesta 2008 vuoteen 2009, ja täten tilintarkastustuomioistuimen huomautus tarkastusten rajoitteisuudesta pidetään ennallaan.

Tilintarkastusten sisältö oli hieman erilainen vuonna 2009 kuin vuonna 2008, ja niissä keskityttiin otokseen kansallisten virastojen tekemistä tai teettämistä perustason tarkastuksista. Tässä yhteydessä käytiin läpi lopullisten kertomusten rutiininomaisia tarkastuksia, tositteiden asiakirjatarkastuksia, toiminnan aikana paikan päällä tehtyjä tarkastuksia ja lopullisen kertomuksen valmistumisen jälkeen paikan päällä tehtyjä talouden tarkastuksia.

---

KAHDEKSAS LUKU

Talous- ja rahoitusasiat

SISÄLLYS

Yleiskatsaus

Tarkastuslausumaan (DAS) liittyvä erityisarvio

Johdanto

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Toimien sääntöjenmukaisuus

Järjestelmien vaikuttavuus

Ennakkotarkastukset

Varmentaminen (tarkastuslausunnot)

Jälkitarkastukset

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Päätelmät ja suositukset

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoa koskevan tarkastuksen tulokset

Purettavaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä koskevan tarkastuksen tulokset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| YLEISKATSAUS |
| 8.1 | Vuosikertomuksen kahdeksas luku koostuu kolmesta osasta. Ensin käsitellään talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmän tarkastuslausumaan liittyvää erityisarviota (ks. kohdat 8.2–8.34). Tämän jälkeen esitetään ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoon (ks. kohdat 8.35–8.39) ja purettavaan Euroopan hiili- ja teräsyhteisöön (ks. kohdat 8.40–8.44) kohdistettujen toistuvien tarkastusten tulokset. Luku päättyy aiempien huomautusten seurantaan (ks.
  liite 8.4
  ). |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

YLEISKATSAUS

8.1

Vuosikertomuksen kahdeksas luku koostuu kolmesta osasta. Ensin käsitellään talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmän tarkastuslausumaan liittyvää erityisarviota (ks. kohdat 8.2–8.34). Tämän jälkeen esitetään ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoon (ks. kohdat 8.35–8.39) ja purettavaan Euroopan hiili- ja teräsyhteisöön (ks. kohdat 8.40–8.44) kohdistettujen toistuvien tarkastusten tulokset. Luku päättyy aiempien huomautusten seurantaan (ks.
  liite 8.4
  ).

TARKASTUSLAUSUMAAN (DAS) LIITTYVÄ ERITYISARVIO

Johdanto

| 8.2 | Tässä luvussa esitetään talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 01 – talous- ja rahoitusasiat, 02 – yritystoiminta, 03 – kilpailu, 12 – sisämarkkinat ja 20 – kauppa. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 8.1
  . |
| --- | --- |

8.2

Tässä luvussa esitetään talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmää koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Ryhmä koostuu seuraavista toimintalohkoista: 01 – talous- ja rahoitusasiat, 02 – yritystoiminta, 03 – kilpailu, 12 – sisämarkkinat ja 20 – kauppa. Keskeiset tiedot toiminnasta ja vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 8.1
  .

Toimintalohkoryhmän erityispiirteet

| 8.3 | Tämän toimintalohkoryhmän tärkeimmät ohjelmat, joiden menot ovat lähes 83 prosenttia (eli 605 miljoonaa euroa) toimintalohkoryhmän toimintamenojen kokonaismäärästä, rahoitetaan talous- ja rahoitusasioiden (01) sekä yritystoiminnan (02) toimintalohkoilta. Nämä ohjelmat ovat:






  a) | seitsemäs ja kuudes tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva puiteohjelma (222 miljoonaa euroa) |
| --- | --- | --- |

8.3

Tämän toimintalohkoryhmän tärkeimmät ohjelmat, joiden menot ovat lähes 83 prosenttia (eli 605 miljoonaa euroa) toimintalohkoryhmän toimintamenojen kokonaismäärästä, rahoitetaan talous- ja rahoitusasioiden (01) sekä yritystoiminnan (02) toimintalohkoilta. Nämä ohjelmat ovat:

a)

seitsemäs ja kuudes tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskeva puiteohjelma (222 miljoonaa euroa)

| b) | EU:n virastojen rahoitus (1)
  (116 miljoonaa euroa) |
| --- | --- |

b)

EU:n virastojen rahoitus (1)
  (116 miljoonaa euroa)

| c) | ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto (ks. kohdat 8.35–8.39) (92 miljoonaa euroa) sekä |
| --- | --- |

c)

ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto (ks. kohdat 8.35–8.39) (92 miljoonaa euroa) sekä

| d) | kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (CIP) sekä yritysten ja yrittäjyyden hyväksi tarkoitettu monivuotinen ohjelma (MAP) (175 miljoonaa euroa). |
| --- | --- |

d)

kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (CIP) sekä yritysten ja yrittäjyyden hyväksi tarkoitettu monivuotinen ohjelma (MAP) (175 miljoonaa euroa).

Taulukko 8.1 –   Talous- ja rahoitusasiat – Keskeiset tiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Talous-arvion osasto | Toimintalohko | Kuvaus | Maksut 2009 | Hallinnointitapa |
| 1 | Talous- ja rahoitusasiat | Hallintomenot (23) | 63 | Suora keskitetty |
| Talous- ja rahaliitto | 13 | Suora keskitetty |
| Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat | 17 | Suora keskitetty |
| Rahoitustoiminnot ja -välineet | 235 | Suora keskitetty / yhteistyössä EIRn kanssa / keskitetty EIRn kautta välillinen |
| | 328 | |
| 2 | Yritystoiminta | Hallintomenot (23) | 114 | Suora keskitetty |
| Kilpailukyky, teollisuuspolitiikka, innovointi ja yrittäjyys | 71 | Suora keskitetty / keskitetty EACIn kautta välillinen |
| Tavaroiden sisämarkkinat ja alakohtaiset politiikat | 145 | Suora keskitetty |
| Yhteistyö – Avaruus ja turvallisuus | 228 | Suora keskitetty |
| | 558 | |
| 3 | Kilpailu | Hallintomenot (23) | 91 | Suora keskitetty |
| Yrityskeskittymät, kilpailuoikeus ja markkinoiden vapauttaminen | 3 | Suora keskitetty |
| | 94 | |
| 12 | Sisämarkkinat | Hallintomenot (23) | 58 | Suora keskitetty |
| Toimintastrategia ja koordinointi sisämarkkinoiden pääosastolle | 8 | Suora keskitetty |
| | 66 | |
| 20 | Kauppa | Hallintomenot (23) | 65 | Suora keskitetty |
| Kauppapolitiikka | 12 | Suora keskitetty / yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa |
| | 77 | |
| Hallintomenot yhteensä (23) | 391 | |
| Toimintamenot yhteensä(menot koostuvat): | 732 | |
| — | ennakkomaksuista
   (24) |

(miljoonaa euroa)

Talous-arvion osasto

Toimintalohko

Kuvaus

Maksut 2009

Hallinnointitapa

1

Talous- ja rahoitusasiat

Hallintomenot (23)

63

Suora keskitetty

Talous- ja rahaliitto

13

Suora keskitetty

Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat

17

Suora keskitetty

Rahoitustoiminnot ja -välineet

235

Suora keskitetty / yhteistyössä EIRn kanssa / keskitetty EIRn kautta välillinen

328

2

Yritystoiminta

Hallintomenot (23)

114

Suora keskitetty

Kilpailukyky, teollisuuspolitiikka, innovointi ja yrittäjyys

71

Suora keskitetty / keskitetty EACIn kautta välillinen

Tavaroiden sisämarkkinat ja alakohtaiset politiikat

145

Suora keskitetty

Yhteistyö – Avaruus ja turvallisuus

228

Suora keskitetty

558

3

Kilpailu

Hallintomenot (23)

91

Suora keskitetty

Yrityskeskittymät, kilpailuoikeus ja markkinoiden vapauttaminen

3

Suora keskitetty

94

12

Sisämarkkinat

Hallintomenot (23)

58

Suora keskitetty

Toimintastrategia ja koordinointi sisämarkkinoiden pääosastolle

8

Suora keskitetty

66

20

Kauppa

Hallintomenot (23)

65

Suora keskitetty

Kauppapolitiikka

12

Suora keskitetty / yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa

77

Hallintomenot yhteensä (23)

391

Toimintamenot yhteensä(menot koostuvat):

732

—

273

| — | väli-/loppumaksuista
   (25) |
| --- | --- |

—

459

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

1 123

Varainhoitovuoden maksusitoumukset yhteensä

1 373

Lähde: Alustava tilinpäätös, 2009.

| 8.4 | Talous- ja rahoitusasioiden (01) toimintalohkolta rahoitettujen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja yritysten ja yrittäjyyden hyväksi tarkoitetun monivuotisen ohjelman tavoitteena on auttaa pk-yrityksiä saamaan rahoitusta yhteisön rahoitusvälineiden kautta. Euroopan investointirahasto (EIR) hallinnoi näitä välineitä komission puolesta. Komission maksut EIRlle liittyvät ohjelmien täytäntöönpanoa varten tarkoitettujen varojen siirtoon sijoitustileille. Komission suorittamien laittomien tai sääntöjenvastaisten maksujen riski on alhainen. |
| --- | --- |

8.4

Talous- ja rahoitusasioiden (01) toimintalohkolta rahoitettujen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja yritysten ja yrittäjyyden hyväksi tarkoitetun monivuotisen ohjelman tavoitteena on auttaa pk-yrityksiä saamaan rahoitusta yhteisön rahoitusvälineiden kautta. Euroopan investointirahasto (EIR) hallinnoi näitä välineitä komission puolesta. Komission maksut EIRlle liittyvät ohjelmien täytäntöönpanoa varten tarkoitettujen varojen siirtoon sijoitustileille. Komission suorittamien laittomien tai sääntöjenvastaisten maksujen riski on alhainen.

| 8.5 | Tämän toimintalohkon soveltamisalan mukaisesti seitsemännen puiteohjelman tavoitteena on tukea avaruus- ja turvallisuustutkimuksen alan toimia. Kuudennella puiteohjelmalla sitä vastoin tuetaan toimia, jotka edistävät teknologisia innovaatioita, tutkimustulosten hyödyntämistä ja teknologialiiketoiminnan perustamista yhteisössä ja kaikilla sen alueilla. Yritystoiminnan toimintalohkosta rahoitetun kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tarkoituksena on kannustaa yritysten ja etenkin pk-yritysten kilpailukykyä edistäviä toimia innovaation avulla. |
| --- | --- |

8.5

Tämän toimintalohkon soveltamisalan mukaisesti seitsemännen puiteohjelman tavoitteena on tukea avaruus- ja turvallisuustutkimuksen alan toimia. Kuudennella puiteohjelmalla sitä vastoin tuetaan toimia, jotka edistävät teknologisia innovaatioita, tutkimustulosten hyödyntämistä ja teknologialiiketoiminnan perustamista yhteisössä ja kaikilla sen alueilla. Yritystoiminnan toimintalohkosta rahoitetun kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tarkoituksena on kannustaa yritysten ja etenkin pk-yritysten kilpailukykyä edistäviä toimia innovaation avulla.

| 8.6 | Suurin osa mainitun kolmen ohjelman (2) toimista rahoitetaan komission kanssa tehdyn avustussopimuksen kautta. Avustus maksetaan useassa erässä: ennakkomaksu suoritetaan, kun avustussopimus on allekirjoitettu, minkä jälkeen maksetaan väli- ja loppumaksut edunsaajien tekemien menoilmoitusten perusteella korvauksena tukikelpoisista menoista. |
| --- | --- |

8.6

Suurin osa mainitun kolmen ohjelman (2) toimista rahoitetaan komission kanssa tehdyn avustussopimuksen kautta. Avustus maksetaan useassa erässä: ennakkomaksu suoritetaan, kun avustussopimus on allekirjoitettu, minkä jälkeen maksetaan väli- ja loppumaksut edunsaajien tekemien menoilmoitusten perusteella korvauksena tukikelpoisista menoista.

| 8.7 | Pääasiallinen maksujen sääntöjenmukaisuuden vaarantava riski on, että tukikelpoiset kulut on ilmoitettu liian suurina ja että tätä ei havaita komission valvontajärjestelmien avulla. Koska menoilmoituksia on paljon, komissio ei voi tarkastaa jokaista niistä paikalla edunsaajan tasolla. Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin arvioi, että menoilmoitusten perusteella suoritettuihin maksuihin liittyvä sääntöjenmukaisuuden vaarantava riski on korkea (3). Ennakkomaksujen maksuehdot ovat vähemmän monimutkaisia, sillä maksuja suoritetaan avustussopimuksen allekirjoittamisen tai rahoituksen myöntämispäätöksen seurauksena. Ennakkomaksuissa on kuitenkin viime vuosina ilmennyt virheitä, vaikkakaan näitä virheitä ei voi yleensä ilmaista kvantitatiivisesti ja niiden kohdalla on ollut kyse menettelyihin liittyvistä puutteista. |
| --- | --- |

8.7

Pääasiallinen maksujen sääntöjenmukaisuuden vaarantava riski on, että tukikelpoiset kulut on ilmoitettu liian suurina ja että tätä ei havaita komission valvontajärjestelmien avulla. Koska menoilmoituksia on paljon, komissio ei voi tarkastaa jokaista niistä paikalla edunsaajan tasolla. Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin arvioi, että menoilmoitusten perusteella suoritettuihin maksuihin liittyvä sääntöjenmukaisuuden vaarantava riski on korkea (3). Ennakkomaksujen maksuehdot ovat vähemmän monimutkaisia, sillä maksuja suoritetaan avustussopimuksen allekirjoittamisen tai rahoituksen myöntämispäätöksen seurauksena. Ennakkomaksuissa on kuitenkin viime vuosina ilmennyt virheitä, vaikkakaan näitä virheitä ei voi yleensä ilmaista kvantitatiivisesti ja niiden kohdalla on ollut kyse menettelyihin liittyvistä puutteista.

| 8.7 | Komissio on pyrkinyt vähentämään maksujen sääntöjenmukaisuuteen liittyviä riskejä laatimalla valvontastrategian ja kehittämällä jälkitarkastuksia. Toteutetuilla korjaustoimilla on tarkoitus alentaa virhetasoa. Komissio perii takaisin kaikki tarkastetuille tuensaajille maksetut liikasuoritukset. |
| --- | --- |

8.7

| 8.8 | Seitsemännen puiteohjelman yhteydessä komissio teki niin ikään sopimuksen Euroopan avaruusjärjestön (ESA) (4) kanssa ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantaan (GMES) liittyvän avaruuskomponentin rahoittamiseksi vuosina 2008–2013. Komissio siirsi varainhoitoasetuksen 53 d artiklan mukaisesti talousarvion toteuttamistehtävät ESA:lle Tämän sopimuksen mukaisesti ESA:lle myönnetään yhteensä 624 miljoonaa euroa, joista vuonna 2009 maksettiin 68 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

8.8

Seitsemännen puiteohjelman yhteydessä komissio teki niin ikään sopimuksen Euroopan avaruusjärjestön (ESA) (4) kanssa ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantaan (GMES) liittyvän avaruuskomponentin rahoittamiseksi vuosina 2008–2013. Komissio siirsi varainhoitoasetuksen 53 d artiklan mukaisesti talousarvion toteuttamistehtävät ESA:lle Tämän sopimuksen mukaisesti ESA:lle myönnetään yhteensä 624 miljoonaa euroa, joista vuonna 2009 maksettiin 68 miljoonaa euroa.

| 8.8 | ESA:lle vuonna 2009 suoritettu maksu oli yhteisesti hallinnoitavaan GMES-ohjelmaan myönnetyn EU-rahoituksen ensimmäinen osuus. Komission ja ESA:n allekirjoittama tehtävien siirtoa koskeva sopimus perustuu yhteistyössä toteutettavaan hallinnointiin, jonka puitteissa tietyt täytäntöönpanotehtävät on siirretty kansainvälisille organisaatioille. |
| --- | --- |

8.8

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 8.9 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmää koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:






  — | tarkastuksen yhteydessä testattiin 80 maksun otos, johon kuului 51 väli- ja loppumaksua; niihin puolestaan sisältyi 15 maksua, jotka liittyivät mainittuun kolmeen ohjelmaan (5) (ks. kohta 8.5) |
| --- | --- | --- |

8.9

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2
  . Talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmää koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

—

tarkastuksen yhteydessä testattiin 80 maksun otos, johon kuului 51 väli- ja loppumaksua; niihin puolestaan sisältyi 15 maksua, jotka liittyivät mainittuun kolmeen ohjelmaan (5) (ks. kohta 8.5)

| — | ennakkomaksut oli sisällytetty otokseen, koska niihin sisältyi virheriski |
| --- | --- |

—

ennakkomaksut oli sisällytetty otokseen, koska niihin sisältyi virheriski

| — | valvontajärjestelmien vaikuttavuuden arviointi kattoi:






  — | asiakirjoihin perustuvat ennakkotarkastukset kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanoviraston (EACI) (6) suorittamien maksujen osalta; tarkastukset tehtiin pääosin tutkimalla maksuista poimittu 30 maksun otos |
| --- | --- | --- |

—

valvontajärjestelmien vaikuttavuuden arviointi kattoi:

—

asiakirjoihin perustuvat ennakkotarkastukset kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanoviraston (EACI) (6) suorittamien maksujen osalta; tarkastukset tehtiin pääosin tutkimalla maksuista poimittu 30 maksun otos

| — | riippumattomien tarkastajien antamat hankkeiden menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot |
| --- | --- |

—

riippumattomien tarkastajien antamat hankkeiden menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot

| — | jälkitarkastukset, erityisesti yritys- ja teollisuustoiminnan ja talous- ja raha-asioiden pääosastojen toimittamat jälkitarkastukset. |
| --- | --- |

—

jälkitarkastukset, erityisesti yritys- ja teollisuustoiminnan ja talous- ja raha-asioiden pääosastojen toimittamat jälkitarkastukset.

Toimien sääntöjenmukaisuus

| 8.10 | Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 8.1
  . Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 26 prosentissa maksuista (21:ssä 80:stä) (7) esiintyi yhteensä 25 virhettä. Yhteensä 62 prosentissa näistä maksuista (13:ssa 21:stä) oli ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta tai oikeellisuutta koskevia kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Loput maksuista (kahdeksan maksua 21:stä) sisälsivät virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti ja joihin liittyy pääosin joko komission hankintamenettelyiden tai muiden sisäisten sääntöjen rikkominen (8). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että yleisesti ottaen tarkastettujen maksujen virhetaso ei ollut olennainen. |
| --- | --- |

8.10

Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 8.1
  . Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että 26 prosentissa maksuista (21:ssä 80:stä) (7) esiintyi yhteensä 25 virhettä. Yhteensä 62 prosentissa näistä maksuista (13:ssa 21:stä) oli ilmoitettujen menojen tukikelpoisuutta tai oikeellisuutta koskevia kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä. Loput maksuista (kahdeksan maksua 21:stä) sisälsivät virheitä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti ja joihin liittyy pääosin joko komission hankintamenettelyiden tai muiden sisäisten sääntöjen rikkominen (8). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että yleisesti ottaen tarkastettujen maksujen virhetaso ei ollut olennainen.

| 8.10 | Komissio pyrkii edelleen vähentämään ja korjaamaan virheitä siinä määrin kuin se on mahdollista kustannustehokkain menetelmin. |
| --- | --- |

8.10

| 8.11 | Useimmat näistä virheistä liittyivät mainitusta kolmesta ohjelmasta rahoitettuihin toimiin (ks. kohta 8.5) ja ne koskevat edunsaajien menoilmoituksissaan ilmoittamia tukeen oikeuttamattomia kuluja, jotka komissio on korvannut. Komission jälkitarkastusten havainnot vahvistavat tämän tuloksen (9). |
| --- | --- |

8.11

Useimmat näistä virheistä liittyivät mainitusta kolmesta ohjelmasta rahoitettuihin toimiin (ks. kohta 8.5) ja ne koskevat edunsaajien menoilmoituksissaan ilmoittamia tukeen oikeuttamattomia kuluja, jotka komissio on korvannut. Komission jälkitarkastusten havainnot vahvistavat tämän tuloksen (9).

| 8.11 | Monet virheet ja korvaushakemusten esittäminen sellaisten kustannusten perusteella, jotka eivät ole tukikelpoisia, johtuvat sääntöjen monimutkaisuudesta. Tutkimuksen puiteohjelmien yksinkertaistamista koskevassa komission tiedonannossa ehdotetaankin toimenpiteitä tämän riskin pienentämiseksi. Koska ehdotukset voidaan kuitenkin toteuttaa vasta seuraavan puiteohjelman yhteydessä ja koska komission on puututtava monimutkaisten tukikelpoisuusvaatimusten tuensaajille aiheuttamiin ongelmiin jo nyt, se antoi 26. toukokuuta 2010 muille toimielimille osoitetun tiedonannon (22), jossa se ehdottaa hyväksyttävän virheriskitason korottamista tutkimusalalla 2–5 prosenttiin. Hyväksyttävää virheriskitasoa koskevan ehdotuksen laatimisessa on otettu huomioon valvontatoimien kustannustehokkuus ja se jäljelle jäävän riskin hyväksyttävä taso, joka on perusteltavissa nämä kustannukset huomioon ottaen. |
| --- | --- |

8.11

| 8.12 | Virheet johtuivat suurimmaksi osaksi tukeen oikeuttamattomista henkilöstökuluista ja välillisistä kustannuksista sekä riittämättömästä tai puuttuvasta todentavasta aineistosta. Seuraavat kolme esimerkkiä kuvastavat hanketyyppejä, joiden yhteydessä tilintarkastustuomioistuin havaitsee virheitä lopullisten edunsaajien tasolla toimittamissa tarkastuksissaan. |
| --- | --- |

8.12

Virheet johtuivat suurimmaksi osaksi tukeen oikeuttamattomista henkilöstökuluista ja välillisistä kustannuksista sekä riittämättömästä tai puuttuvasta todentavasta aineistosta. Seuraavat kolme esimerkkiä kuvastavat hanketyyppejä, joiden yhteydessä tilintarkastustuomioistuin havaitsee virheitä lopullisten edunsaajien tasolla toimittamissa tarkastuksissaan.

| 8.12 | Komissio haluaa huomauttaa kyseisten kolmen tapauksen osalta seuraavaa: |
| --- | --- |

8.12

Esimerkkejä tukeen oikeuttamattomista kuluista

Esimerkkejä tukeen oikeuttamattomista kuluista

a)   Kuudes puiteohjelma

Tarkastettua hanketta hallinnoi edunsaaja, joka toteutti viittä kuudennen puiteohjelman hanketta, jotka saivat rahoitusta kahdesta eri komission pääosastosta. Kaikkien hankkeiden ajankäyttölomakkeiden tarkastamisen yhteydessä havaittiin, että edunsaaja ilmoitti liian suurena – joskus jopa kaksinkertaisesti – näihin yhteisön rahoittamiin hankkeisiin käytetyn ajan. Edunsaaja ilmoitti merkittävästi liian suurina myös omia välillisiä kustannuksiaan. Havaittu virhe oli yhteensä 21 prosenttia ilmoitetuista kustannuksista (noin 146 000 euroa). Kyseiset menoilmoituksissa olleet vakavat puutteet jäivät havaitsematta sekä tarkastuslausunnon antaneelta yritykseltä että kahden jälkitarkastuksen yhteydessä, jonka toinen ulkopuolinen tilitarkastusyritys teki komission puolesta.

| a) | Komissio jatkaa tapauksen tutkimista ja perii liikaa maksetut määrät takaisin.

  Komission puolesta toteutetuissa jälkitarkastuksissa havaittiin eräitä puutteita kustannuseritelmissä. Niiden perusteella tehdyt välillisten kustannusten tukikelpoisuutta koskevat päätelmät poikkesivat kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista.


  Työtunnit oli todella kirjattu kahteen kertaan eri projekteihin, mutta tämän katsottiin johtuvan tuensaajan heikosta projektinhallinnasta eikä sitä pidetty tahallisena. |
| --- | --- |

a)

Komission puolesta toteutetuissa jälkitarkastuksissa havaittiin eräitä puutteita kustannuseritelmissä. Niiden perusteella tehdyt välillisten kustannusten tukikelpoisuutta koskevat päätelmät poikkesivat kuitenkin tilintarkastustuomioistuimen huomautuksista.

Työtunnit oli todella kirjattu kahteen kertaan eri projekteihin, mutta tämän katsottiin johtuvan tuensaajan heikosta projektinhallinnasta eikä sitä pidetty tahallisena.

b)   Seitsemäs puiteohjelma

Edunsaaja on vuodesta 2004 lähtien osallistunut kuudennesta puiteohjelmasta rahoitettuun kuuteen hankkeeseen ja seitsemännestä puiteohjelmasta rahoitettuun kahdeksaan hankkeeseen. Vuodesta 2006 lähtien saadun yhteisön rahoituksen määrä on yhteensä noin miljoona euroa. Edunsaaja sovelsi henkilöstökulujen laskemisessa menetelmää, joka oli sekä kuudennen että seitsemännen puiteohjelman sääntöjen vastainen. Tämän vuoksi yhden tarkastetun hankkeen kohdalla kuluja oli ilmoitettu yli 17 prosenttia liian suurina (noin 7 800 euroa). Samaa menetelmää sovellettiin myös 13 muussa hankkeessa.

| b) | Havaittu virhe liittyy seitsemännen puiteohjelman kustannusten tukikelpoisuutta koskevien sääntöjen virhetulkintaan sen suhteen, mikä on tehokasta työaikaa. Komissio toteuttaa tarvittavat korjaukset, ja havainto otetaan huomioon myös muissa tämän tuensaajan hallinnoimissa hankkeissa. |
| --- | --- |

b)

c)   Seitsemäs puiteohjelma – yhteistyössä toteutettu hallinnointi

ESA toimittaa vuosittaiset rahoituskertomukset, joista käy ilmi, miten EU:lta saatuja varoja on käytetty (ks. kohta 8.8). Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuoden 2008 kertomuksen, joka oli toimitettu komissiolle 19. maaliskuuta 2009 ja jossa menojen määräksi oli ilmoitettu 20,2 miljoonaa euroa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että rahoitettavaksi oli otettu kuluja, joita yhteisön ei kuulu rahoittaa, ja kuluja, joiden perustaksi ei ollut esitetty riittävää todentavaa aineistoa. Kulujen osuus oli lähes 10 prosenttia tarkastetusta otoksesta (noin 1,3 miljoonaa euroa). Lisäksi hankintasäännöissä ja -menettelyissä havaittiin vakavia puutteita (10).

| c) | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen kohteena ollut ESA:lle vuonna 2009 suoritettu maksu oli yhteisesti hallinnoitavaan GMES-ohjelmaan myönnetyn EU-rahoituksen ensimmäinen osuus. Komission ja ESA:n allekirjoittaman tehtävien siirtoa koskevan sopimuksen mukaisesti komission toteuttama vuotuinen varojensiirto ei riipu ESA:n esittämässä vuotuisessa rahoituskertomuksessa mainitusta määrästä. ESA:n vuotuisessa rahoituskertomuksessa olevat mahdolliset virheet eivät siten vaikuttaneet maksun laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen. Komissio katsoo, että kun otetaan huomioon myös kustannukset, joita ei alun perin sisällytetty rahoituskertomukseen, ESA:n ilmoittamat kustannukset olivat 2 prosenttia liian suuret. Tilanne korjataan ennen ohjelman lopussa suoritettavaa loppumaksua. |
| --- | --- |

c)

Komissio on samaa mieltä siitä, että eräitä hankintamenettelyjä olisi edelleen yhdenmukaistettava EY:n sääntöjen kanssa, mutta katsoo, että tässä yhteydessä olisi otettava huomioon avaruusalan hankintatoimien erityisluonne. Komissio katsoo, että ESA:n hankintasääntöjen ja -menettelyjen avulla voidaan varmistaa, että avaruushankintojen kaltaisella erityisalalla saadaan rahalle paras vastine.

Järjestelmien vaikuttavuus

| 8.13 | Komissio sovelsi koko menosyklin kattavia erilaisia valvontamenettelyitä, joilla se pyrki alentamaan virheellisten tai sääntöjenvastaisten maksujen riskiä. Tilintarkastustuomioistuin arvioi maksujen ennakkotarkastusmenettelyjen vaikuttavuutta, tarkastuslausuntoja koskevan järjestelmän luotettavuutta ja komission toimittamia korvattujen menojen jälkitarkastuksia. |
| --- | --- |

8.13

Komissio sovelsi koko menosyklin kattavia erilaisia valvontamenettelyitä, joilla se pyrki alentamaan virheellisten tai sääntöjenvastaisten maksujen riskiä. Tilintarkastustuomioistuin arvioi maksujen ennakkotarkastusmenettelyjen vaikuttavuutta, tarkastuslausuntoja koskevan järjestelmän luotettavuutta ja komission toimittamia korvattujen menojen jälkitarkastuksia.

| 8.14 | Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 8.2
  . |
| --- | --- |

8.14

Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 8.2
  .

Ennakkotarkastukset

| 8.15 | Ennakkotarkastusten tarkoituksena on varmentaa maksujen hallinnoinnin sääntöjenmukaisuus ja moitteettomuus. Ne kattavat sekä toimintaan että rahoitukseen liittyvät näkökohdat – etenkin tuotosten laadun, sopimusvaatimusten noudattamisen ja sen, että maksettava määrä lasketaan oikein. |
| --- | --- |

8.15

Ennakkotarkastusten tarkoituksena on varmentaa maksujen hallinnoinnin sääntöjenmukaisuus ja moitteettomuus. Ne kattavat sekä toimintaan että rahoitukseen liittyvät näkökohdat – etenkin tuotosten laadun, sopimusvaatimusten noudattamisen ja sen, että maksettava määrä lasketaan oikein.

| 8.16 | Sekä kuudennen että seitsemännen puiteohjelman väli- ja loppumaksut perustuvat ainoastaan menoilmoituksiin, joten menoilmoituksissa ilmoitettujen menojen vakiomuotoisilla ennakkotarkastuksilla pystytään havaitsemaan ainoastaan kirjaamis- ja laskuvirheet. Ottaakseen huomioon tällaisten ennakkotarkastusten luontaisen rajallisuuden yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto on tehostanut ennakkotarkastusstrategiaansa muun muassa tekemällä yksityiskohtaisia asiakirjatarkastuksia (11) ja toimittamalla edunsaajien järjestelmiä koskevia ennakkotarkastuksia. |
| --- | --- |

8.16

Sekä kuudennen että seitsemännen puiteohjelman väli- ja loppumaksut perustuvat ainoastaan menoilmoituksiin, joten menoilmoituksissa ilmoitettujen menojen vakiomuotoisilla ennakkotarkastuksilla pystytään havaitsemaan ainoastaan kirjaamis- ja laskuvirheet. Ottaakseen huomioon tällaisten ennakkotarkastusten luontaisen rajallisuuden yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto on tehostanut ennakkotarkastusstrategiaansa muun muassa tekemällä yksityiskohtaisia asiakirjatarkastuksia (11) ja toimittamalla edunsaajien järjestelmiä koskevia ennakkotarkastuksia.

| 8.17 | Kohdassa 8.9. mainitussa 80 maksusta koostuneen otoksen tarkastuksessa ei havaittu merkittäviä puutteita asiakirjoihin perustuvien ennakkotarkastusten toiminnassa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että yritystoiminnan (02) toimintalohkon osalta 48 testatusta maksusta 24:ään liittyi ennakkotarkastusta koskevia puutteita. Tutkimuksen toimeenpanoviraston (12) osalta ennakkotarkastuksilla ei pystytty havaitsemaan viittä sääntöjenmukaisuuteen vaikuttavaa virhettä. ESAn tapauksessa komissio ei ennen ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (ks. kohta 8.8) rahoitussopimuksen allekirjoittamista määritellyt selkeästi, mitkä ovat yhteisesti rahoitettujen toimien tukikelpoiset kustannukset, eikä arvioinut hankintamenettelyn puutteita. Komissio jätti myös laatimatta helmikuuhun 2010 asti ennakkotarkastuksia koskevat strategiat (ks. kohta 8.26). |
| --- | --- |

8.17

Kohdassa 8.9. mainitussa 80 maksusta koostuneen otoksen tarkastuksessa ei havaittu merkittäviä puutteita asiakirjoihin perustuvien ennakkotarkastusten toiminnassa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, että yritystoiminnan (02) toimintalohkon osalta 48 testatusta maksusta 24:ään liittyi ennakkotarkastusta koskevia puutteita. Tutkimuksen toimeenpanoviraston (12) osalta ennakkotarkastuksilla ei pystytty havaitsemaan viittä sääntöjenmukaisuuteen vaikuttavaa virhettä. ESAn tapauksessa komissio ei ennen ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (ks. kohta 8.8) rahoitussopimuksen allekirjoittamista määritellyt selkeästi, mitkä ovat yhteisesti rahoitettujen toimien tukikelpoiset kustannukset, eikä arvioinut hankintamenettelyn puutteita. Komissio jätti myös laatimatta helmikuuhun 2010 asti ennakkotarkastuksia koskevat strategiat (ks. kohta 8.26).

| 8.17 | Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen arvioon, jonka mukaan yritystoiminnan toimintalohkolla (02) toteutetut ennakkotarkastukset eivät tuoneet esiin mitään merkittäviä puutteita.

  Komissio pitää yritystoiminnan toimintalohkolla toteutettavia ennakkotarkastuksia oikeasuhteisina ja tehokkaina. Vähäiset poikkeavuudet eivät vaikuta ennakkotarkastusten tehokkuuteen eikä niiden korjaaminen olisi kustannustehokasta.


  Tutkimuksen toimeenpanoviraston yhteydessä mainituista viidestä tapauksesta kolme liittyy samaan, tilintarkastustuomioistuimen virheeksi katsomaan toimihenkilön valtuuttamiseen maksattamisketjussa. Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että valtuuttavan esimiehen hyväksymä henkilöstön valtuutus varainhoitoprosessissa toimimista varten sisältäisi laillisuuteen tai sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä, koska säännöissä ei edellytetä henkilöstön nimittämistä virallisesti eri tehtäviin.


  Se, että yhteisrahoitettujen toimintojen tukikelpoisia kustannuksia ei ole määritetty aivan yksityiskohtaisesti, liittyy yleensä yhteistyössä toteutettujen toimien ja erityisesti GMES-ohjelman luonteeseen. Ohjelma käsittää teknisesti monimutkaisia avaruushankkeita, joihin sisältyy mm. Sentinel-satelliittien kehittäminen. Tämän vuoksi kehittämis- ja hankintamenettelyissä on vaikea erottaa toisistaan eri lähteistä rahoitettuja osatekijöitä.


  Komissio pitää ennen yhteistyösopimuksen tekemistä suoritettua toimintavaatimusten ennakkoarviointia riittävänä.


  GMES-ohjelman rahoitukseen liittyvää seuranta- ja valvontakehystä ryhdyttiin valmistelemaan jo vuonna 2008, mutta sitä oli mukautettava ja täydennettävä hankkeen täytäntöönpanon myötä saatujen kokemusten perusteella. Komissio on vahvistanut ja toteuttanut ohjelman seuranta- ja valvontatoimet vuodesta 2010 alkaen. |
| --- | --- |

8.17

Komissio pitää yritystoiminnan toimintalohkolla toteutettavia ennakkotarkastuksia oikeasuhteisina ja tehokkaina. Vähäiset poikkeavuudet eivät vaikuta ennakkotarkastusten tehokkuuteen eikä niiden korjaaminen olisi kustannustehokasta.

Tutkimuksen toimeenpanoviraston yhteydessä mainituista viidestä tapauksesta kolme liittyy samaan, tilintarkastustuomioistuimen virheeksi katsomaan toimihenkilön valtuuttamiseen maksattamisketjussa. Komissio ei ole tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä siitä, että valtuuttavan esimiehen hyväksymä henkilöstön valtuutus varainhoitoprosessissa toimimista varten sisältäisi laillisuuteen tai sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä, koska säännöissä ei edellytetä henkilöstön nimittämistä virallisesti eri tehtäviin.

Se, että yhteisrahoitettujen toimintojen tukikelpoisia kustannuksia ei ole määritetty aivan yksityiskohtaisesti, liittyy yleensä yhteistyössä toteutettujen toimien ja erityisesti GMES-ohjelman luonteeseen. Ohjelma käsittää teknisesti monimutkaisia avaruushankkeita, joihin sisältyy mm. Sentinel-satelliittien kehittäminen. Tämän vuoksi kehittämis- ja hankintamenettelyissä on vaikea erottaa toisistaan eri lähteistä rahoitettuja osatekijöitä.

Komissio pitää ennen yhteistyösopimuksen tekemistä suoritettua toimintavaatimusten ennakkoarviointia riittävänä.

GMES-ohjelman rahoitukseen liittyvää seuranta- ja valvontakehystä ryhdyttiin valmistelemaan jo vuonna 2008, mutta sitä oli mukautettava ja täydennettävä hankkeen täytäntöönpanon myötä saatujen kokemusten perusteella. Komissio on vahvistanut ja toteuttanut ohjelman seuranta- ja valvontatoimet vuodesta 2010 alkaen.

| 8.18 | Tilintarkastustuomioistuin valitsi lisäksi 30 ennakkomaksun otoksen arvioidakseen, millainen on ennakkotarkastusjärjestelmän rakenne ja miten vaikuttavasti se toimii kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirastossa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman hallinnoinnin osalta (13). Merkittäviä puutteita ei havaittu. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että rahoituskäsikirjaa on päivitettävä ja että toimitetuista tarkastuksista osa oli dokumentoitu riittämättömästi. |
| --- | --- |

8.18

Tilintarkastustuomioistuin valitsi lisäksi 30 ennakkomaksun otoksen arvioidakseen, millainen on ennakkotarkastusjärjestelmän rakenne ja miten vaikuttavasti se toimii kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirastossa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman hallinnoinnin osalta (13). Merkittäviä puutteita ei havaittu. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että rahoituskäsikirjaa on päivitettävä ja että toimitetuista tarkastuksista osa oli dokumentoitu riittämättömästi.

| 8.18 | Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto (EACI) myöntää, että sisäisiä menettelyjä koskevan ohjekirjan (Manual of Procedures) kaikki osat eivät ole kaikkien ohjelmien osalta ajan tasalla. Vuonna 2010 onkin tarkoitus tarkistaa ja päivittää ohjekirjan eri lukuja. |
| --- | --- |

8.18

Varmentaminen (tarkastuslausunnot)

| 8.19 | EU:n varainhoitoasetuksen mukaan (14) tarkastuslausunnon on oltava hyväksytyn tilintarkastajan antama, kun menoilmoitus ylittää tietyn kynnysarvon. Lausunnossa on vahvistettava ilmoitettujen kulujen oikeellisuus, tosiasiallisuus ja tukikelpoisuus. Tarkastuslausunnot ovat komissiolle yritystoiminnan toimintalohkon (02) alalla – ja etenkin kuudennesta ja seitsemännestä puiteohjelmasta – rahoitettujen hankkeiden keskeinen valvontaväline. |
| --- | --- |

8.19

EU:n varainhoitoasetuksen mukaan (14) tarkastuslausunnon on oltava hyväksytyn tilintarkastajan antama, kun menoilmoitus ylittää tietyn kynnysarvon. Lausunnossa on vahvistettava ilmoitettujen kulujen oikeellisuus, tosiasiallisuus ja tukikelpoisuus. Tarkastuslausunnot ovat komissiolle yritystoiminnan toimintalohkon (02) alalla – ja etenkin kuudennesta ja seitsemännestä puiteohjelmasta – rahoitettujen hankkeiden keskeinen valvontaväline.

| 8.20 | Tilintarkastustuomioistuin vertasi omia tarkastustuloksiaan tarkastuslausuntoihin, jotka oli annettu edunsaajan tasolla tarkastettujen maksujen osalta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä kaikissa tapauksissa, joista hyväksytty tarkastaja oli antanut huomauksia sisältämättömän lausuman. Vaikka kahdessa tapauksessa virheillä ei ollut merkittävää taloudellista vaikutusta (15), neljän muun tapauksen kohdalla vaikutus oli merkittävä tai virheet liittyivät kustannustenjakomenetelmiin, jotka olivat sääntöjenvastaiset. Nämä havainnot vahvistavat aiempien vuosien ja tämän kertomuksen viidennen luvun tuloksia ja osoittavat, että valvontamenettelyllä kyetään havaitsemaan ilmoitettujen kulujen virheet ainoastaan osittain vaikuttavasti. |
| --- | --- |

8.20

Tilintarkastustuomioistuin vertasi omia tarkastustuloksiaan tarkastuslausuntoihin, jotka oli annettu edunsaajan tasolla tarkastettujen maksujen osalta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi virheitä kaikissa tapauksissa, joista hyväksytty tarkastaja oli antanut huomauksia sisältämättömän lausuman. Vaikka kahdessa tapauksessa virheillä ei ollut merkittävää taloudellista vaikutusta (15), neljän muun tapauksen kohdalla vaikutus oli merkittävä tai virheet liittyivät kustannustenjakomenetelmiin, jotka olivat sääntöjenvastaiset. Nämä havainnot vahvistavat aiempien vuosien ja tämän kertomuksen viidennen luvun tuloksia ja osoittavat, että valvontamenettelyllä kyetään havaitsemaan ilmoitettujen kulujen virheet ainoastaan osittain vaikuttavasti.

| 8.20 | Komissio on tilintarkastustuomioistuimen tavoin huolestunut kuudennen puiteohjelman tarkastuslausuntojen oikeellisuudesta, sillä ne eivät ole täysin antaneet niiltä odotettua lisävarmuutta. Komissio katsoo kuitenkin, että ne ovat merkittävästi edistäneet virheiden ennaltaehkäisyä, ja kuudennen puiteohjelman tarkastuksissa virhetaso onkin huomattavasti alempi kuin viidennen puiteohjelman tarkastuksissa.

  Komissio on toteuttanut korjaavia toimenpiteitä seitsemännen puiteohjelman tarkastuslausuntojen laadun parantamiseksi.


  Seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvien tarkastuslausuntojen antaminen perustuu ”sovittuihin menettelyihin”, joissa lausunnon antavan tilintarkastajan on noudatettava ennalta määrättyjä menettelyjä ja raportoitava havainnoistaan niiden pohjalta. Näin pyritään vähentämään tukikelpoisuussääntöjen tulkintavirheitä, joita kuudennen puiteohjelman tilintarkastajat tekivät. Komissio arvioi myös jatkossa tarkastuslausuntojen luotettavuutta omien tilintarkastustensa yhteydessä. |
| --- | --- |

8.20

Komissio on toteuttanut korjaavia toimenpiteitä seitsemännen puiteohjelman tarkastuslausuntojen laadun parantamiseksi.

Seitsemänteen puiteohjelmaan liittyvien tarkastuslausuntojen antaminen perustuu ”sovittuihin menettelyihin”, joissa lausunnon antavan tilintarkastajan on noudatettava ennalta määrättyjä menettelyjä ja raportoitava havainnoistaan niiden pohjalta. Näin pyritään vähentämään tukikelpoisuussääntöjen tulkintavirheitä, joita kuudennen puiteohjelman tilintarkastajat tekivät. Komissio arvioi myös jatkossa tarkastuslausuntojen luotettavuutta omien tilintarkastustensa yhteydessä.

| 8.21 | Kuudennen puiteohjelman yhteydessä jokaisen edunsaajan oli periaatteessa toimitettava hankekuluista vähintään yksi tarkastuslausunto. Seitsemännen puiteohjelman kohdalla edunsaajien on toimitettava tarkastuslausunto ainoastaan silloin, kun EU-rahoituksen määrä on yhteensä vähintään 375 000 euroa. Lisäksi komissio on ottanut käyttöön järjestelmän, jossa edunsaajien kustannuslaskennan menettelytavoista annetaan lausunto ennalta. Kustannuslaskennan menettelytavoistaan lausunnon saaneiden edunsaajien määrä on kuitenkin vähäinen. Sen lisäksi, että vaadittujen tarkastuslausuntojen määrä on vähentynyt huomattavasti, myös tämä seikka lisää virheriskiä (ks. myös kohdat 5.28–5.31). |
| --- | --- |

8.21

Kuudennen puiteohjelman yhteydessä jokaisen edunsaajan oli periaatteessa toimitettava hankekuluista vähintään yksi tarkastuslausunto. Seitsemännen puiteohjelman kohdalla edunsaajien on toimitettava tarkastuslausunto ainoastaan silloin, kun EU-rahoituksen määrä on yhteensä vähintään 375 000 euroa. Lisäksi komissio on ottanut käyttöön järjestelmän, jossa edunsaajien kustannuslaskennan menettelytavoista annetaan lausunto ennalta. Kustannuslaskennan menettelytavoistaan lausunnon saaneiden edunsaajien määrä on kuitenkin vähäinen. Sen lisäksi, että vaadittujen tarkastuslausuntojen määrä on vähentynyt huomattavasti, myös tämä seikka lisää virheriskiä (ks. myös kohdat 5.28–5.31).

| 8.21 | Tarkastuslausuntojen esittämistiheyttä on seitsemännen puiteohjelman yhteydessä harvennettu osanottajien hallinnollisen rasituksen keventämiseksi.

  Tilintarkastuslausunto vaaditaan kuitenkin edelleen niiltä tuensaajilta, jotka ovat saaneet kustannuslaskennan menettelytavoistaan ennakkolausunnon, joka poistaa tuensaajilta ainoastaan velvollisuuden toimittaa väliaikainen tilintarkastuslausunto. Tilintarkastuslausunto on toimitettava viimeiseltä raportointikaudelta, jos haetun EU-rahoituksen yhteenlaskettu määrä on yli 375 000 euroa. Kuudennen puiteohjelman tarkastuksia koskeva intensiivinen kampanja on antanut tuensaajille paljon hyödyllistä tietoa, ja komissio odottaa, että ne voivat tämän ansiosta soveltaa hankehallinnossaan entistä parempia kustannuslaskennan menettelyjä.


  Tällä hetkellä ei voida katsoa, että virheiden kokonaismäärä lisääntyisi, sillä muut toimenpiteet saattavat lieventää havaittuja riskejä. |
| --- | --- |

8.21

Tilintarkastuslausunto vaaditaan kuitenkin edelleen niiltä tuensaajilta, jotka ovat saaneet kustannuslaskennan menettelytavoistaan ennakkolausunnon, joka poistaa tuensaajilta ainoastaan velvollisuuden toimittaa väliaikainen tilintarkastuslausunto. Tilintarkastuslausunto on toimitettava viimeiseltä raportointikaudelta, jos haetun EU-rahoituksen yhteenlaskettu määrä on yli 375 000 euroa. Kuudennen puiteohjelman tarkastuksia koskeva intensiivinen kampanja on antanut tuensaajille paljon hyödyllistä tietoa, ja komissio odottaa, että ne voivat tämän ansiosta soveltaa hankehallinnossaan entistä parempia kustannuslaskennan menettelyjä.

Tällä hetkellä ei voida katsoa, että virheiden kokonaismäärä lisääntyisi, sillä muut toimenpiteet saattavat lieventää havaittuja riskejä.

Jälkitarkastukset

| 8.22 | Pääasiassa siitä syystä, että talous- ja rahoitusasioiden (01) sekä yritystoiminnan (02) toimintalohkoilla on paljon maksuja ja niiden alaan kuuluvien ohjelmien säännöt ovat monimutkaisia, kyseisten toimintalohkojen täytäntöönpanosta vastaavat pääosastot ovat ryhtyneet toimittamaan erillisiä jälkitarkastuksia. |
| --- | --- |

8.22

Pääasiassa siitä syystä, että talous- ja rahoitusasioiden (01) sekä yritystoiminnan (02) toimintalohkoilla on paljon maksuja ja niiden alaan kuuluvien ohjelmien säännöt ovat monimutkaisia, kyseisten toimintalohkojen täytäntöönpanosta vastaavat pääosastot ovat ryhtyneet toimittamaan erillisiä jälkitarkastuksia.

| 8.23 | Talous- ja rahoitusasioiden (01) toimintalohkon osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vuoden 2009 jälkitarkastuksia käsittelevä työohjelma vahvistettiin vasta joulukuussa 2009. Kyseisenä vuonna julkaistiin kolme jälkitarkastuksia koskevaa raporttia. Näistä kaksi käsitteli tarkastuksia, jotka oli aloitettu vuonna 2006, mutta saatu päätökseen vasta vuonna 2009. |
| --- | --- |

8.23

Talous- ja rahoitusasioiden (01) toimintalohkon osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että vuoden 2009 jälkitarkastuksia käsittelevä työohjelma vahvistettiin vasta joulukuussa 2009. Kyseisenä vuonna julkaistiin kolme jälkitarkastuksia koskevaa raporttia. Näistä kaksi käsitteli tarkastuksia, jotka oli aloitettu vuonna 2006, mutta saatu päätökseen vasta vuonna 2009.

| 8.23 | On totta, että vuoden 2009 työohjelman vahvistaminen viivästyi. Sisäisen valvonnan asiantuntijaryhmä (ICMG) kuitenkin laati ja hyväksyi ohjelman suurelta osin jo helmikuussa 2009, ja sen täytäntöönpano alkoi välittömästi. ICMG hyväksyi seuraavan vuoden työohjelman tammikuussa 2010, ja se vahvistettiin maaliskuussa 2010.

  Aiempina vuosina valtaosa jälkitarkastukseen varatuista resursseista käytettiin yhteen erittäin laajaan tarkastukseen, minkä vuoksi muiden tarkastusten loppuun saattaminen viivästyi. |
| --- | --- |

8.23

Aiempina vuosina valtaosa jälkitarkastukseen varatuista resursseista käytettiin yhteen erittäin laajaan tarkastukseen, minkä vuoksi muiden tarkastusten loppuun saattaminen viivästyi.

| 8.24 | Yritystoiminnan (02) toimintalohkon tutkimusmenojen sisäisen valvonnan järjestelmä perustuu pääosin jälkitarkastusjärjestelmään (edunsaajia koskeviin tilintarkastuksiin korvausten maksamisen jälkeen). Tarkastusten toimittamisesta huolehtivat joko komission tarkastajat suoraan tai ulkoiset tilintarkastusyritykset komission valvonnassa. Kuudetta ja seitsemättä puiteohjelmaa varten on laadittu erityinen tarkastusstrategia, jolla pyritään:






  a) | arvioimaan tilitapahtumien sääntöjenmukaisuus ja edesauttamaan vuotuisen tarkastuslausuman antamista (ks. kohdat 8.28 ja 8.29) sekä |
| --- | --- | --- |

8.24

Yritystoiminnan (02) toimintalohkon tutkimusmenojen sisäisen valvonnan järjestelmä perustuu pääosin jälkitarkastusjärjestelmään (edunsaajia koskeviin tilintarkastuksiin korvausten maksamisen jälkeen). Tarkastusten toimittamisesta huolehtivat joko komission tarkastajat suoraan tai ulkoiset tilintarkastusyritykset komission valvonnassa. Kuudetta ja seitsemättä puiteohjelmaa varten on laadittu erityinen tarkastusstrategia, jolla pyritään:

a)

arvioimaan tilitapahtumien sääntöjenmukaisuus ja edesauttamaan vuotuisen tarkastuslausuman antamista (ks. kohdat 8.28 ja 8.29) sekä

| b) | luomaan perusta korjaaville ja takaisinperintämekanismeille. |
| --- | --- |

b)

luomaan perusta korjaaville ja takaisinperintämekanismeille.

| 8.25 | Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston luoma jälkitarkastusjärjestelmä arvioitiin vaikuttavaksi, vaikka ulkopuolisille tilintarkastusyrityksille ulkoistettujen jälkitarkastusten osalta olisi vielä suotavaa tehdä parannuksia. Tutkimuksen toimeenpanovirastolle ja kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirastolle siirretty yritystoiminnan toimintalohkoa koskeva osa-alue ei sisältynyt toimeenpanovirastojen työohjelmiin eikä jälkitarkastuksia ollut toimitettu. |
| --- | --- |

8.25

Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston luoma jälkitarkastusjärjestelmä arvioitiin vaikuttavaksi, vaikka ulkopuolisille tilintarkastusyrityksille ulkoistettujen jälkitarkastusten osalta olisi vielä suotavaa tehdä parannuksia. Tutkimuksen toimeenpanovirastolle ja kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirastolle siirretty yritystoiminnan toimintalohkoa koskeva osa-alue ei sisältynyt toimeenpanovirastojen työohjelmiin eikä jälkitarkastuksia ollut toimitettu.

| 8.25 | Tilintarkastustuomioistuimen arvio koskee yksinomaan vuotta 2009.

  EACI:n tapauksessa yritystoiminnan toimintalohkoon (02) liittyvien, vuoden 2009 menoilmoituksiin perustuvien ensimmäisten välimaksujen määrä ja esittämisajankohta eivät edellyttäneet jälkitarkastusten aloittamista vielä vuoden 2009 aikana.


  Tutkimuksen toimeenpanovirasto REA toteuttaa seitsemännen puiteohjelman yhteistä monivuotista tarkastusstrategiaa. Kuten REAn vuotuisessa toimintakertomuksessa todettiin, vuonna 2009 suoritettiin niin vähän strategian piiriin kuuluvia maksuja, että niiden perusteella ei kannattanut valita hankkeita vuonna 2009 suoritettavia jälkitarkastuksia varten. Vuoden 2009 maksut otetaan kuitenkin huomioon vuoden 2010 jälkitarkastuskohteita valittaessa. |
| --- | --- |

8.25

EACI:n tapauksessa yritystoiminnan toimintalohkoon (02) liittyvien, vuoden 2009 menoilmoituksiin perustuvien ensimmäisten välimaksujen määrä ja esittämisajankohta eivät edellyttäneet jälkitarkastusten aloittamista vielä vuoden 2009 aikana.

Tutkimuksen toimeenpanovirasto REA toteuttaa seitsemännen puiteohjelman yhteistä monivuotista tarkastusstrategiaa. Kuten REAn vuotuisessa toimintakertomuksessa todettiin, vuonna 2009 suoritettiin niin vähän strategian piiriin kuuluvia maksuja, että niiden perusteella ei kannattanut valita hankkeita vuonna 2009 suoritettavia jälkitarkastuksia varten. Vuoden 2009 maksut otetaan kuitenkin huomioon vuoden 2010 jälkitarkastuskohteita valittaessa.

| 8.26 | Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) rahoitusta koskeva sopimus (ks. kohta 8.8) allekirjoitettiin helmikuussa 2008, mutta siihen liittyvät seurantastrategian ja valvonnan puitteet saatiin valmiiksi vasta helmikuussa 2010. Rahoitussopimuksen 6 artiklassa määrätään, että komissio voi tehdä yhteisön varojen käyttöön liittyviä asiakirjatarkastuksia ja paikalla toimitettavia tarkastuksia sekä toimittaa täysimittaisen tarkastuksen. Vuoden 2009 loppuun mennessä komissio ei ollut toimittanut yhtäkään tällaista tarkastusta eikä pyytänyt ESA:n vuosittaisen rahoituskertomuksen perusteeksi ainoatakaan todentavaa asiakirjaa. |
| --- | --- |

8.26

Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan (GMES) rahoitusta koskeva sopimus (ks. kohta 8.8) allekirjoitettiin helmikuussa 2008, mutta siihen liittyvät seurantastrategian ja valvonnan puitteet saatiin valmiiksi vasta helmikuussa 2010. Rahoitussopimuksen 6 artiklassa määrätään, että komissio voi tehdä yhteisön varojen käyttöön liittyviä asiakirjatarkastuksia ja paikalla toimitettavia tarkastuksia sekä toimittaa täysimittaisen tarkastuksen. Vuoden 2009 loppuun mennessä komissio ei ollut toimittanut yhtäkään tällaista tarkastusta eikä pyytänyt ESA:n vuosittaisen rahoituskertomuksen perusteeksi ainoatakaan todentavaa asiakirjaa.

| 8.26 | Komission ja ESA:n allekirjoittaman tehtävien siirtoa koskevan sopimuksen mukaisesti komission toteuttama vuotuinen varojensiirto ei riipu ESA:n esittämässä vuotuisessa rahoituskertomuksessa mainitusta määrästä. Komissio oli suunnitellut paikalla tehtäviä tarkastuksia jo vuonna 2009, ja ne toteutettiin vuonna 2010.

  GMES-ohjelman rahoitukseen liittyvää seuranta- ja valvontakehystä ryhdyttiin valmistelemaan jo vuonna 2008, mutta sitä oli mukautettava ja täydennettävä hankkeen täytäntöönpanon myötä saatujen kokemusten perusteella. Komissio on hiljattain vahvistanut ja toteuttanut ohjelman seuranta- ja valvontatoimet. |
| --- | --- |

8.26

GMES-ohjelman rahoitukseen liittyvää seuranta- ja valvontakehystä ryhdyttiin valmistelemaan jo vuonna 2008, mutta sitä oli mukautettava ja täydennettävä hankkeen täytäntöönpanon myötä saatujen kokemusten perusteella. Komissio on hiljattain vahvistanut ja toteuttanut ohjelman seuranta- ja valvontatoimet.

| 8.27 | Tilintarkastustuomioistuin totesi lisäksi, että seitsemättä puiteohjelmaa koskevaa tarkastuskäsikirjaa ei ollut saatavilla vuoden 2009 lopussa, vaikka seitsemännen puiteohjelman jälkitarkastusstrategia kaudelle 2009–2016 oli saatu valmiiksi syyskuussa 2009. |
| --- | --- |

8.27

Tilintarkastustuomioistuin totesi lisäksi, että seitsemättä puiteohjelmaa koskevaa tarkastuskäsikirjaa ei ollut saatavilla vuoden 2009 lopussa, vaikka seitsemännen puiteohjelman jälkitarkastusstrategia kaudelle 2009–2016 oli saatu valmiiksi syyskuussa 2009.

| 8.27 | Tutkimusalan pääosastojen sisäisen tarkastuksen yksiköillä on käytössään seitsemännen puiteohjelman tarkastuksissa tarvittavat välineet. Vakiomalleja on mukautettu seitsemännen puiteohjelman tarpeisiin ja vastaavia päivityksiä on suunnitteilla myös seitsemännen puiteohjelman tarkastuskäsikirjaan. On kuitenkin syytä muistaa, että tarkastajan tärkeimmät viitenormit ovat tarkastuksen kohteena olevissa tukisopimuksissa vahvistetut säännöt eli seitsemännen puiteohjelman osallistumista koskevat säännöt, tukisopimusten määräykset ja muut asiaankuuluvat ohjeet. |
| --- | --- |

8.27

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

| 8.28 | Tilintarkastustuomioistuin arvioi talous- ja rahoitusasioita käsittelevän luvun kattamista toimintalohkoista vastaavan viiden pääosaston vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liittyvät pääjohtajien lausumat. Samalla arvioitiin yritystoiminnan (02) toimintalohkon toteuttamisesta osittain vastaavan kahden toimeenpanoviraston (16) vuotuisten toimintakertomusten asiaankuuluvat osat. |
| --- | --- |

8.28

Tilintarkastustuomioistuin arvioi talous- ja rahoitusasioita käsittelevän luvun kattamista toimintalohkoista vastaavan viiden pääosaston vuotuiset toimintakertomukset ja niihin liittyvät pääjohtajien lausumat. Samalla arvioitiin yritystoiminnan (02) toimintalohkon toteuttamisesta osittain vastaavan kahden toimeenpanoviraston (16) vuotuisten toimintakertomusten asiaankuuluvat osat.

| 8.29 | Yhteenveto näistä komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 8.3
  . |
| --- | --- |

8.29

Yhteenveto näistä komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 8.3
  .

| 8.29 | Komissio panee tyytyväisenä merkille, että tilintarkastustuomioistuin suhtautuu arviossaan myönteisesti kaikkiin tässä luvussa käsiteltyihin vuotuisiin toimintakertomuksiin.

  Vaikka kilpailun pääosasto ei toteuttanut muodollista vaikutusten arviointia, kyseiseen takaisinperintään liittyvät riskit on arvioitu perusteellisesti johdon tasolla menettelyjen kaikissa vaiheissa. Lisäksi johto on seurannut tapauksen kehittymistä tiiviisti yhteistyössä budjettipääosaston ja komission oikeudellisen yksikön kanssa selvittääkseen, miten varat saadaan perittyä takaisin. |
| --- | --- |

8.29

Vaikka kilpailun pääosasto ei toteuttanut muodollista vaikutusten arviointia, kyseiseen takaisinperintään liittyvät riskit on arvioitu perusteellisesti johdon tasolla menettelyjen kaikissa vaiheissa. Lisäksi johto on seurannut tapauksen kehittymistä tiiviisti yhteistyössä budjettipääosaston ja komission oikeudellisen yksikön kanssa selvittääkseen, miten varat saadaan perittyä takaisin.

Päätelmät ja suositukset

| 8.30 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että talous- ja rahoitusasioiden maksujen virhetaso ei ollut olennainen 31. joulukuuta 2009 päättyneenä varainhoitovuonna. Tilintarkastustuomioistuin tuo kuitenkin esiin tutkimuksen puiteohjelman menoissa havaittujen virheiden tyypin ja laajuuden, vaikka kyseiset virheet eivät vaikuta olennaisella tavalla koko toimintalohkoryhmän maksujen sääntöjenmukaisuuteen. |
| --- | --- |

8.30

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että talous- ja rahoitusasioiden maksujen virhetaso ei ollut olennainen 31. joulukuuta 2009 päättyneenä varainhoitovuonna. Tilintarkastustuomioistuin tuo kuitenkin esiin tutkimuksen puiteohjelman menoissa havaittujen virheiden tyypin ja laajuuden, vaikka kyseiset virheet eivät vaikuta olennaisella tavalla koko toimintalohkoryhmän maksujen sääntöjenmukaisuuteen.

| 8.31 | Tilintarkastustuomioistuin tutki kolme talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmää. Kahden valvontajärjestelmän (talous- ja rahoitusasioita sekä kilpailua koskeva järjestelmä; sisämarkkinoita sekä kauppaa koskeva järjestelmä) arvioitiin varmistavan vaikuttavasti maksujen sääntöjenmukaisuuden. Yritystoiminnan toimintalohkon valvontajärjestelmän arvioitiin varmistavan ainoastaan osittain vaikuttavasti maksujen sääntöjenmukaisuuden. |
| --- | --- |

8.31

Tilintarkastustuomioistuin tutki kolme talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmän valvontajärjestelmää. Kahden valvontajärjestelmän (talous- ja rahoitusasioita sekä kilpailua koskeva järjestelmä; sisämarkkinoita sekä kauppaa koskeva järjestelmä) arvioitiin varmistavan vaikuttavasti maksujen sääntöjenmukaisuuden. Yritystoiminnan toimintalohkon valvontajärjestelmän arvioitiin varmistavan ainoastaan osittain vaikuttavasti maksujen sääntöjenmukaisuuden.

| 8.31 | Katso kohta 8.17.

  Komissio pitää yritystoiminnan toimintalohkolla toteutettavia ennakkotarkastuksia oikeasuhteisina ja tehokkaina. |
| --- | --- |

8.31

Komissio pitää yritystoiminnan toimintalohkolla toteutettavia ennakkotarkastuksia oikeasuhteisina ja tehokkaina.

| 8.32 | Komissio on ryhtynyt toimiin tukikelpoisuussääntöjen soveltamisen yksinkertaistamiseksi ja edunsaajien tietoisuuden lisäämiseksi. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komission pitäisi |
| --- | --- |

8.32

Komissio on ryhtynyt toimiin tukikelpoisuussääntöjen soveltamisen yksinkertaistamiseksi ja edunsaajien tietoisuuden lisäämiseksi. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komission pitäisi

8.32

| a) | rohkaista edunsaajia toimittamaan kustannuslaskennan menettelytapansa etukäteen hankittavaa varmennusta varten |
| --- | --- |

a)

rohkaista edunsaajia toimittamaan kustannuslaskennan menettelytapansa etukäteen hankittavaa varmennusta varten

| a) | Komissio toteutti hiljattain toimenpiteitä saadakseen yhä useammat tuensaajat pyytämään kustannuslaskennan menettelyjä koskevan ennakkolausunnon. Komissio on tuonut esiin näkemyksensä tästä kysymyksestä 24. huhtikuuta 2010 antamassaan puiteohjelmien yksinkertaistamista koskevassa tiedonannossa ja 28. toukokuuta 2010 hyväksytyssä, kolmen vuoden välein esitettävässä ehdotuksessa varainhoitoasetuksen ja sen täytäntöönpanosääntöjen tarkistamisesta. Todellinen yksinkertaistaminen voidaan toteuttaa hyväksymällä menettelyt, joita sovelletaan normaalin kirjanpitotavan mukaisesti, kunhan ne perustuvat kirjanpitoon merkittyihin todellisiin henkilöstökuluihin. |
| --- | --- |

a)

| b) | lisätä lausunnon antavien tarkastajien tietoisuutta menojen tukikelpoisuudesta, jotta heidän lausuntojensa luotettavuus paranisi. |
| --- | --- |

b)

lisätä lausunnon antavien tarkastajien tietoisuutta menojen tukikelpoisuudesta, jotta heidän lausuntojensa luotettavuus paranisi.

| b) | Komissio noudattaa periaatetta, jonka mukaan se antaa tuensaajille ja tarkastuslausunnon antaville tilintarkastajille aktiivisesti palautetta jälkitarkastuksissa tehdyistä havainnoista, jotta voidaan – tarvittaessa – varmistaa, että toimintaa kehitetään tarkastuslausunnon antavien tilintarkastajien tasolla. Tukikelpoisuussääntöjen monimutkaisuus vaikuttaa niiden lukuisten ulkopuolisten tilintarkastajien työhön, joille tuensaajat ovat antaneet valtuutuksen antaa tarkastuslausuntoja. Seitsemännen puiteohjelman yhteydessä ”sovittujen menettelyjen” noudattamisen odotetaan merkittävästi vähentävän tällaisista tulkintaongelmista johtuvia virheitä. |
| --- | --- |

b)

| 8.33 | Komission olisi parannettava lisää hankintamenettelyitä ja väli- ja loppumaksuja koskevien ennakkotarkastustensa laatua ja varmistettava, että jälkitarkastukseen liittyvät tehtävät on sisällytetty työohjelmiin. Yhteistyössä ESA:n kanssa tapahtuvan hallinnoinnin osalta komission olisi seurattava tarkasti, että ESA:n valvontajärjestelmät toimivat vaikuttavasti. Lisäksi komission olisi seurattava, että ESA:n vuosittainen rahoituskertomus on luotettava. Kyseisessä kertomuksessa käsitellään ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantaa koskevan sopimuksen (jossa talousarvion toteuttaminen siirrettiin ESA:n tehtäväksi) mukaisesti rahoitettujen toimien toteuttamista. |
| --- | --- |

8.33

Komission olisi parannettava lisää hankintamenettelyitä ja väli- ja loppumaksuja koskevien ennakkotarkastustensa laatua ja varmistettava, että jälkitarkastukseen liittyvät tehtävät on sisällytetty työohjelmiin. Yhteistyössä ESA:n kanssa tapahtuvan hallinnoinnin osalta komission olisi seurattava tarkasti, että ESA:n valvontajärjestelmät toimivat vaikuttavasti. Lisäksi komission olisi seurattava, että ESA:n vuosittainen rahoituskertomus on luotettava. Kyseisessä kertomuksessa käsitellään ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuista seurantaa koskevan sopimuksen (jossa talousarvion toteuttaminen siirrettiin ESA:n tehtäväksi) mukaisesti rahoitettujen toimien toteuttamista.

| 8.33 | Komissio tarkistaa, mitä muita toimenpiteitä voidaan toteuttaa virheiden vähentämiseksi kustannustehokkuus huomioon ottaen.

  ESA:n kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin osalta komissio on pannut täytäntöön seuranta- ja valvontatoimet vuonna 2010. |
| --- | --- |

8.33

ESA:n kanssa yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin osalta komissio on pannut täytäntöön seuranta- ja valvontatoimet vuonna 2010.

| 8.34 | Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta esitetään
  liitteessä 8.4
  . |
| --- | --- |

8.34

Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta esitetään
  liitteessä 8.4
  .

ULKOSUHTEISIIN LIITTYVIEN HANKKEIDEN TAKUURAHASTOA KOSKEVAN TARKASTUKSEN TULOKSET

| 8.35 | Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto (17) (jäljempänä ’takuurahasto’) takaa kolmansille maille myönnettäviä lainoja. Tarkoituksena on huolehtia lainansaajan laiminlyömästä lainan takaisinmaksusta yhteisön lainanantajalle (18) ja välttää takaisinmaksu suoraan yhteisön talousarviosta. Talous- ja raha-asioiden pääosasto hallinnoi rahastoa ja Euroopan investointipankki (EIP) vastaa sen käteisvarojen hoidosta. |
| --- | --- |

8.35

Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto (17) (jäljempänä ’takuurahasto’) takaa kolmansille maille myönnettäviä lainoja. Tarkoituksena on huolehtia lainansaajan laiminlyömästä lainan takaisinmaksusta yhteisön lainanantajalle (18) ja välttää takaisinmaksu suoraan yhteisön talousarviosta. Talous- ja raha-asioiden pääosasto hallinnoi rahastoa ja Euroopan investointipankki (EIP) vastaa sen käteisvarojen hoidosta.

| 8.36 | Takuurahaston kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2009 yhteensä 1 240 miljoonaa euroa, kun ne 31. joulukuuta 2008 olivat 1 091 miljoonaa euroa. Vuoden 2009 kuluessa takuurahastolta ei vaadittu takuita maksettavaksi. |
| --- | --- |

8.36

Takuurahaston kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2009 yhteensä 1 240 miljoonaa euroa, kun ne 31. joulukuuta 2008 olivat 1 091 miljoonaa euroa. Vuoden 2009 kuluessa takuurahastolta ei vaadittu takuita maksettavaksi.

| 8.37 | EIP ja komissio soveltavat takuurahaston vuosituloksen toteamisessa vertailuindeksiä. Takuurahaston arvopaperisijoitusten tuotto vuonna 2009 oli 4,6 prosenttia kun vertailutuotto oli 3,78 prosenttia. |
| --- | --- |

8.37

EIP ja komissio soveltavat takuurahaston vuosituloksen toteamisessa vertailuindeksiä. Takuurahaston arvopaperisijoitusten tuotto vuonna 2009 oli 4,6 prosenttia kun vertailutuotto oli 3,78 prosenttia.

| 8.38 | EIP hoitaa Euroopan yhteisöjen puolesta takuurahaston arvopaperisijoituksia (19), kun taas purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön arvopaperisijoitusten hoito on annettu tähän tehtävään erikoistuneelle talous- ja raha-asioiden pääosaston yksikölle. Kummankin arvopaperiportfolion investointitavoitteet ovat melko samankaltaisia esimerkiksi riskinottohalun, investointien lajin ja laadun sekä investointirajoitusten osalta. Ei ole arvioitu, millaisia taloudellisia hyötyjä tulisi siitä, jos talous- ja raha-asioiden pääosaston yksikkö hallinnoisi kumpaakin rahastoa. |
| --- | --- |

8.38

EIP hoitaa Euroopan yhteisöjen puolesta takuurahaston arvopaperisijoituksia (19), kun taas purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön arvopaperisijoitusten hoito on annettu tähän tehtävään erikoistuneelle talous- ja raha-asioiden pääosaston yksikölle. Kummankin arvopaperiportfolion investointitavoitteet ovat melko samankaltaisia esimerkiksi riskinottohalun, investointien lajin ja laadun sekä investointirajoitusten osalta. Ei ole arvioitu, millaisia taloudellisia hyötyjä tulisi siitä, jos talous- ja raha-asioiden pääosaston yksikkö hallinnoisi kumpaakin rahastoa.

| 8.38 | Sekä EIP että komissio pystyvät hallinnoimaan takuurahaston varoja samalla tavoin ja samanlaisin taloudellisin tuloksin. Sen vuoksi ei olekaan mitään suorituskykyyn perustuvaa syytä esittää muutosta 25 päivänä toukokuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY, EURATOM) N:o 480/2009 (kodifioitu toisinto) 7 artiklaan, jolla ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita koskevan takuurahaston hallinnointi annetaan EIP:n tehtäväksi.

  Komissio katsoo, että jos varojen hallinnoinnista vastaa kaksi eri toimielintä, voidaan saavuttaa operatiivisia ja taloudellisen riskin hajauttamiseen liittyviä etuja. Itse asiassa useimpien jäsenvaltioiden valtiovarainministeriöt ja kansalliset keskuspankit noudattavat juuri tällaista käytäntöä, sillä ne ovat osittain ulkoistaneet varojensa hallinnoinnin kolmansille osapuolille. |
| --- | --- |

8.38

Komissio katsoo, että jos varojen hallinnoinnista vastaa kaksi eri toimielintä, voidaan saavuttaa operatiivisia ja taloudellisen riskin hajauttamiseen liittyviä etuja. Itse asiassa useimpien jäsenvaltioiden valtiovarainministeriöt ja kansalliset keskuspankit noudattavat juuri tällaista käytäntöä, sillä ne ovat osittain ulkoistaneet varojensa hallinnoinnin kolmansille osapuolille.

| 8.39 | Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että takuurahastoa hallinnoitiin yleisesti ottaen hyväksyttävällä tavalla vuonna 2009 ja että on ryhdytty asianmukaisiin toimiin, joilla seurataan rahoituskriisin vaikutusta takuurahaston arvopaperisijoituksiin. |
| --- | --- |

8.39

Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että takuurahastoa hallinnoitiin yleisesti ottaen hyväksyttävällä tavalla vuonna 2009 ja että on ryhdytty asianmukaisiin toimiin, joilla seurataan rahoituskriisin vaikutusta takuurahaston arvopaperisijoituksiin.

PURETTAVAA EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖÄ KOSKEVAN TARKASTUKSEN TULOKSET

| 8.40 | Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä 23. heinäkuuta 2002 EHTYn varat ja vastuut siirrettiin Euroopan yhteisölle (20). Niiden nettomäärä, eli purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nettovarallisuus, kohdennetaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen. |
| --- | --- |

8.40

Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä 23. heinäkuuta 2002 EHTYn varat ja vastuut siirrettiin Euroopan yhteisölle (20). Niiden nettomäärä, eli purettavan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nettovarallisuus, kohdennetaan hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimukseen.

| 8.41 | Purettavan EHTYn kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2009 yhteensä 2 011 miljoonaa euroa, kun ne 31. joulukuuta 2008 olivat 2 045 miljoonaa euroa. Nettovoittoa vuonna 2009 oli 13,9 miljoonaa euroa, kun vuonna 2008 nettotappio oli 14,8 miljoonaa euroa. |
| --- | --- |

8.41

Purettavan EHTYn kokonaisvarat olivat 31. joulukuuta 2009 yhteensä 2 011 miljoonaa euroa, kun ne 31. joulukuuta 2008 olivat 2 045 miljoonaa euroa. Nettovoittoa vuonna 2009 oli 13,9 miljoonaa euroa, kun vuonna 2008 nettotappio oli 14,8 miljoonaa euroa.

| 8.42 | Purettavan EHTYn investointien nettotulot olivat 68 miljoonaa euroa vuonna 2009 ja ne otetaan yhteisön talousarvioon, josta niitä käytetään hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimushankkeiden rahoittamiseen. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimuksen rahoittamiseen käytettävissä olevia käyttämättömiä määrärahoja oli 31. joulukuuta 2009 kertynyt 238 miljoonaa euroa (21). |
| --- | --- |

8.42

Purettavan EHTYn investointien nettotulot olivat 68 miljoonaa euroa vuonna 2009 ja ne otetaan yhteisön talousarvioon, josta niitä käytetään hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimushankkeiden rahoittamiseen. Tilintarkastustuomioistuin totesi, että hiili- ja terästeollisuuteen liittyvien alojen tutkimuksen rahoittamiseen käytettävissä olevia käyttämättömiä määrärahoja oli 31. joulukuuta 2009 kertynyt 238 miljoonaa euroa (21).

| 8.42 | Käyttämättä oleva 238 miljoonan euron talousarvio muodostuu seuraavista eristä:






  — | vuoden 2010 maksuosuus, ei vielä sidottu (54 milj. euroa), |
| --- | --- | --- |

8.42

—

vuoden 2010 maksuosuus, ei vielä sidottu (54 milj. euroa),

| — | vuoden 2011 maksuosuus (61 milj. euroa), |
| --- | --- |

—

vuoden 2011 maksuosuus (61 milj. euroa),

| — | vuodesta 2003 alkaen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvät maksattamattomat määrät (123 milj. euroa), joiden suhteen tilinpäätös ei ole vielä valmis kaikkien hankkeen osanottajien osalta. Sitoumukset voidaan purkaa kaksi kuukautta sen jälkeen kun sopimuksen viimeinen tilinpäätös on tehty. Hiili- ja terästutkimusrahaston (RFCS) sopimusten keskimääräinen voimassaoloaika on kolme vuotta, ja useimmat maksattamattomat määrät liittyvät sopimuksiin, jotka eivät ole vielä päättyneet tai joiden teknistä loppuraporttia ei ole vielä hyväksytty (tämä on edellytys loppumaksun suorittamiselle ja tilinpäätöksen tekemiselle). |
| --- | --- |

—

vuodesta 2003 alkaen allekirjoitettuihin sopimuksiin liittyvät maksattamattomat määrät (123 milj. euroa), joiden suhteen tilinpäätös ei ole vielä valmis kaikkien hankkeen osanottajien osalta. Sitoumukset voidaan purkaa kaksi kuukautta sen jälkeen kun sopimuksen viimeinen tilinpäätös on tehty. Hiili- ja terästutkimusrahaston (RFCS) sopimusten keskimääräinen voimassaoloaika on kolme vuotta, ja useimmat maksattamattomat määrät liittyvät sopimuksiin, jotka eivät ole vielä päättyneet tai joiden teknistä loppuraporttia ei ole vielä hyväksytty (tämä on edellytys loppumaksun suorittamiselle ja tilinpäätöksen tekemiselle).

Tämän vuoksi on luonnollista, että 31. joulukuuta 2009 varoja oli edelleen käyttämättä 238 miljoonaa euroa.

| 8.43 | Purettavan EHTYn arvopaperisalkku tuotti 5,85 prosenttia vuonna 2009, kun vertailukohtana käytetty viitearvo oli 4,41 prosenttia. |
| --- | --- |

8.43

Purettavan EHTYn arvopaperisalkku tuotti 5,85 prosenttia vuonna 2009, kun vertailukohtana käytetty viitearvo oli 4,41 prosenttia.

| 8.44 | Purettavan EHTYn rahoitustoimien päätökseenvieminen etenee asianomaisten säännösten ja määräysten – muun muassa monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen – mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että on ryhdytty asianmukaisiin toimiin, joilla seurataan rahoituskriisin vaikutusta purettavan EHTYn varoihin. |
| --- | --- |

8.44

Purettavan EHTYn rahoitustoimien päätökseenvieminen etenee asianomaisten säännösten ja määräysten – muun muassa monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen – mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että on ryhdytty asianmukaisiin toimiin, joilla seurataan rahoituskriisin vaikutusta purettavan EHTYn varoihin.

---

(1)  Kyseiset kaksi EU:n virastoa ovat Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) ja Euroopan lääkevirasto (EMA). Tilintarkastustuomioistuin antaa kummastakin virastosta vuotuisen tarkastuskertomuksen.

(2)  Yritystoiminnan toimintalohkolta rahoitetut kuudes ja seitsemäs puiteohjelma ja kilpailukyvyn puiteohjelma.

(3)  Yritystoiminnan toimintalohkolta vuonna 2009 rahoitettujen kuudennen ja seitsemännen puiteohjelman ja kilpailukyvyn puiteohjelman väli- ja loppumaksujen määrä oli 142 miljoonaa euroa.

(4)  ESA on hallitustenvälisellä sopimuksella perustettu EU:n toimintakehyksen ulkopuolella toimiva kansainvälinen julkisen sektorin organisaatio. ESA:n päätoimipaikka sijaitsee Pariisissa ja sillä on erikoistuneet keskukset Alankomaissa, Saksassa, Italiassa ja Espanjassa.

(5)  Yhteensä 14 väli- tai loppumaksun osalta tarkastus toimitettiin lopullisten edunsaajien tasolla.

(6)  Komissio on antanut kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirastolle yritystoiminnan toimintalohkolta rahoitettujen kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman mukaisten toimien hallinnointitehtävät.

(7)  Seitsemän näistä 21 maksusta liittyy ensimmäiseen maksuosaan, joka suoritettiin EU:n talousarviosta yhteistyössä hallinnoidulle ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurannan ohjelmalle.

(8)  Koska näillä virheillä ei ole taloudellista vaikutusta, niitä pidetään virheinä, joita ei voida ilmaista kvantitatiivisesti.

(9)  Ks. yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston vuoden 2009 toimintakertomuksessa valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän lausumassa esitetty varauma, joka koskee jäljelle jäävien virheiden tasoa kuudennen puiteohjelman tukeen liittyvien menoilmoitusten oikeellisuuden osalta.

(10)  Ks. yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston vuoden 2009 toimintakertomuksessa pääjohtajan lausumassa esittämä varaus, joka koskee ESA:n taloudellisen raportoinnin luotettavuutta.

(11)  Esimerkiksi pyytämällä todentavia asiakirjoja, kuten laskuja ennen maksujen suorittamista.

(12)  Tutkimuksen toimeenpanovirasto perustettiin vuonna 2008 hallinnoimaan seitsemännen puiteohjelman eräitä ohjelmalohkoja; virastosta tuli itsenäinen kesäkuussa 2009.

(13)  Erityisesti Yritys-Eurooppa-verkosto (Enterprise Europe Network, EEN) ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan tietoisuuden lisäämistä ja niiden soveltamista koskevat hankkeet.

(14)  Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002, annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1), 180 artikla.

(15)  Esimerkiksi kuluja oli luokiteltu väärin.

(16)  Tutkimuksen toimeenpanovirasto ja kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto.

(17)  Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2728/94, annettu 31 päivänä lokakuuta 1994, takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille (EYVL L 293, 12.11.1994, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 89/2007 (EUVL L 22, 31.1.2007, s. 1).

(18)  Pääasiassa EIP, mutta kyseeseen voivat tulla myös Euratomin yhteisön ulkopuolisiin hankkeisiin myöntämät lainat sekä yhteisön makrotaloudelliseen apuun perustuva lainananto kolmansille maille.

(19)  Asetuksen (EY, Euratom) No 2728/94 6 artikla; EIP saa vuotuisen hallinnointipalkkion suorittamistaan palveluista.

(20)  Pöytäkirja EHTYn perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta (EYVL C 80, 10.3.2001. s. 67).

(21)  Mukaan lukien määrärahat vuodelle 2011 (61 miljoonaa euroa) ja vuodelle 2010 (54 miljoonaa euroa).

(22)  KOM(2010) 261.

(23)  Hallintomenoja koskevaa tarkastusta käsitellään yhdeksännessä luvussa.

(24)  Seitsemänteen puiteohjelmaan (2007–2013) liittyvät ennakot olivat 100 miljoonaa euroa.

(25)  Seitsemänteen puiteohjelmaan (2007–2013) liittyvät väli- ja loppumaksut olivat 9 miljoonaa euroa ja kuudenteen puiteohjelmaan (2002–2006) liittyvät väli- ja loppumaksut olivat 32 miljoonaa euroa.

Lähde: Alustava tilinpäätös, 2009.

LIITE 8.1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – TALOUS- JA RAHOITUSASIAT

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Yritystoiminnan toimintalohko (02) | Talous- ja rahoitusasioiden toimintalohko (01) | Kilpailun toimintalohko (03) | Sisämarkkinoiden toimintalohko (12) | Kaupan toimintalohko (20) | Yhteensä |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| Tapahtumien yhteismäärä (josta): | 48 | 27 | 1 | 0 | 4 | 80 | 80 | 55 |
| ennakkomaksuja | 28 | 0 | 0 | 0 | 1 | 29 | 35 | 15 |
| väli-/loppumaksuja | 20 | 27 | 1 | 0 | 3 | 51 | 45 | 40 |
| TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä | 54 % | {28} | 100 % | {27} | 100 % | {1} | e. t. | e. t. | 75 % | {3} | 74 % | {59} | 86 % | 93 % |
| Tapahtumissa esiintyi virheitä | 46 % | {20} | 0 % | {0} | 0 % | {0} | e. t. | e. t. | 25 % | {1} | 26 % | {21} | 14 % | 7 % |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| Todennäköisin virhetaso: | | |
| < 2 % | X | | X |
| 2 % – 5 % | | X | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Yritystoiminnan toimintalohko (02)

Talous- ja rahoitusasioiden toimintalohko (01)

Kilpailun toimintalohko (03)

Sisämarkkinoiden toimintalohko (12)

Kaupan toimintalohko (20)

Yhteensä

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä (josta):

48

27

1

0

4

80

80

55

ennakkomaksuja

28

0

0

0

1

29

35

15

väli-/loppumaksuja

20

27

1

0

3

51

45

40

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä

54 %

{28}

100 %

{27}

100 %

{1}

e. t.

e. t.

75 %

{3}

74 %

{59}

86 %

93 %

Tapahtumissa esiintyi virheitä

46 %

{20}

0 %

{0}

0 %

{0}

e. t.

e. t.

25 %

{1}

26 %

{21}

14 %

7 %

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Todennäköisin virhetaso:

< 2 %

X

X

2 % – 5 %

X

> 5 %

LIITE 8.2

JÄRJESTELMÄTARKASTUSTEN TULOKSET – TALOUS- JA RAHOITUSASIAT

Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio

| Järjestelmä | Ennakkotarkastukset | Tarkastuslausunnot | Tilien jälkitarkastukset | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Talous- ja rahoitusasioiden toimintalohko (01) | | e. t. | | |
| Yritystoiminnan toimintalohko (02) | | | | (1) | |
| Kilpailun toimintalohko (03)
  Sisämarkkinoiden toimintalohko (12)
  Kaupan toimintalohko (20) | | e. t. | e. t. | |

Järjestelmä

Ennakkotarkastukset

Tarkastuslausunnot

Tilien jälkitarkastukset

Yleisarvio

Talous- ja rahoitusasioiden toimintalohko (01)

e. t.

Yritystoiminnan toimintalohko (02)

(1)

Kilpailun toimintalohko (03)

Sisämarkkinoiden toimintalohko (12)

Kaupan toimintalohko (20)

e. t.

e. t.

Valvontajärjestelmien yleisarvio

| Yleisarvio | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Yleisarvio

2009

2008

2007

Värikoodien merkitys

| | Vaikuttava |
| --- | --- |
| | Osittain vaikuttava |
| | Ei vaikuttava |
| e. t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Vaikuttava

Osittain vaikuttava

Ei vaikuttava

e. t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

---

(1)  Vaikuttava yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston osalta, ei vaikuttava Euroopan avaruusjärjestön ja tutkimuksen toimeenpanoviraston osalta.

LIITE 8.3

KOMISSION JOHDON ANTAMIA TIETOJA KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET – TALOUS- JA RAHOITUSASIAT

| Keskeiset pääosastot | Pääjohtajan antama lausuma
   (1) | Esitetyt varaumat | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Yleisarvio luotettavuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kilpailu | Ei varaumia | e. t. | Kilpailun pääosasto antoi vuonna 2009 perintämääräyksen, joka oli arvoltaan yli 70 % sen toimintatalousarviosta. Vuoden 2009 lopussa perintämääräystä vastaavaa määrää ei ollut vielä suoritettu, vaikka se oli erääntynyt maksettavaksi lokakuussa 2009.
  Siitä huolimatta, että kyseinen erä on merkittävästi 2 prosentin olennaisuusrajan yläpuolella ja että tähän takaisinperintään saattaa liittyä komission maineeseen kohdistuva riski, kilpailun pääosasto ei arvioinut vaikutuksia määritelläkseen olisiko syytä esittää varauma. | A |
| Talous ja rahoitus | Ei varaumia | e. t. | Rahoitusohjelman ”täydentävyyttä koskevien vaatimusten” täytäntöönpanon ongelmia koskeva aiempi varauma poistettiin. Tilintarkastustuomioistuin tutki toimintasuunnitelman toteuttamista ja sai varmuuden siitä, että parannettujen valvontajärjestelmien vaikuttavuutta koskevat lopputarkastukset oli toimitettu. | A |
| Yritys- ja teollisuus-toiminta | Varaumia esitetty | 1. | Varauma tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuutta koskevasta jäännösvirhetasosta. |

Keskeiset pääosastot

Pääjohtajan antama lausuma
   (1)

Esitetyt varaumat

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Yleisarvio luotettavuudesta

Kilpailu

Ei varaumia

e. t.

Kilpailun pääosasto antoi vuonna 2009 perintämääräyksen, joka oli arvoltaan yli 70 % sen toimintatalousarviosta. Vuoden 2009 lopussa perintämääräystä vastaavaa määrää ei ollut vielä suoritettu, vaikka se oli erääntynyt maksettavaksi lokakuussa 2009.

Siitä huolimatta, että kyseinen erä on merkittävästi 2 prosentin olennaisuusrajan yläpuolella ja että tähän takaisinperintään saattaa liittyä komission maineeseen kohdistuva riski, kilpailun pääosasto ei arvioinut vaikutuksia määritelläkseen olisiko syytä esittää varauma.

A

Talous ja rahoitus

Ei varaumia

e. t.

Rahoitusohjelman ”täydentävyyttä koskevien vaatimusten” täytäntöönpanon ongelmia koskeva aiempi varauma poistettiin. Tilintarkastustuomioistuin tutki toimintasuunnitelman toteuttamista ja sai varmuuden siitä, että parannettujen valvontajärjestelmien vaikuttavuutta koskevat lopputarkastukset oli toimitettu.

A

Yritys- ja teollisuus-toiminta

Varaumia esitetty

1.

Varauma tutkimuksen kuudennen puiteohjelman menoilmoitusten oikeellisuutta koskevasta jäännösvirhetasosta.

| 2. | Varauma ESAn taloudellisen raportoinnin luotettavuudesta ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantaan (GMES) liittyvän avaruuskomponentin yhteistyössä tapahtuvan täytäntöönpanon osalta. |
| --- | --- |

2.

Varauma ESAn taloudellisen raportoinnin luotettavuudesta ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuiseen seurantaan (GMES) liittyvän avaruuskomponentin yhteistyössä tapahtuvan täytäntöönpanon osalta.

Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston arvion mukaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoituksiin liittyvä riskin kohteena oleva määrä ei ole olennainen vuonna 2009 ja tästä syystä varaumaa ei esitetty. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin todennut, että tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman menoilmoituksissa on olennaisen virhetason mahdollisuus vuodesta 2010 alkaen.

Sisämarkkinat

Ei varaumia

e. t.

—

Kauppa

Ei varaumia

e. t.

—

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta

---

(1)  Pääjohtaja ilmoittaa lausumassaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet toimien sääntöjenmukaisuudesta.

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna oikeaa ja riittävää arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta

LIITE 8.4

AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA – TALOUS- JA RAHOITUSASIAT

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja sääntöjenmukaisuus |
| Varainhoitovuonna 2007 tilintarkastustuomioistuin havaitsi laillisuuteen ja/tai sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä kolmessa maksussa, jotka oli rahoitettu joko viidennestä tai kuudennesta tutkimuksen puiteohjelmasta. Havaitut virheet aiheutuivat lähinnä seuraavista syistä: todentava aineisto puuttui tai se ei riittänyt ilmoitettujen kulujen perusteeksi; käytettiin talousarviossa esitettyjä lukuja, vaikka sopimusten mukaan on käytettävä todellisia kuluja; ilmoitettiin erilaisia tukeen oikeuttamattomia kuluja.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohdat 10.16 ja 10.17) | Komissio on tehnyt rahoitusoikaisuja otoksessa havaittujen virheiden osalta joko antamalla perintämääräyksiä tai mukauttamalla edunsaajille myöhemmin suoritettavia maksuja. | Komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat virheet ja toteuttanut asiaankuuluvia korjaavia toimenpiteitä. | Komissio jatkaa niiden havaittujen virheiden korjaamista, joista se on samaa mieltä. |
| 2.   Hankkeiden menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot |
| EU:n varainhoitoa koskevissa säännöissä vaaditaan, että menoilmoituksiin, joiden arvo ylittää tietyn kynnysarvon, täytyy liittää tarkastuslausunto. Kaikissa kolmessa hankkeessa asianomainen tarkastaja oli antanut huomautuksia sisältämättömän lausunnon, kun taas tilintarkastustuomioistuin havaitsi vakavia kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä.
  (Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohdat 10.27–10.30) | Seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa varten komissio aikoi parantaa tarkastuslausuntojen luotettavuutta entisestään käyttämällä ”sovittuja menettelyjä”, laatimalla lausunnon antavien tarkastajien työstä yksityiskohtaisen kuvauksen ja kehottamalla varmentamaan etukäteen kustannuslaskennan menettelytavat. | Kyseiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuta myönteisesti virheitä sisältävien menoilmoitusten määrään lyhyellä aikavälillä, sillä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto ei ole vielä vuoden 2009 loppuun mennessä suorittanut maksua, jonka liitteenä olisi ollut kyseinen lausunto; lisäksi komissio on hyväksynyt ainoastaan 11 edunsaajan kustannuslaskennan menettelytavat. | Seitsemännessä puiteohjelmassa on asetettu 357 000 euron kynnysarvo (EU:n yhteenlaskettu rahoitusosuus hanketta ja osanottajaa kohti), jonka ylittyessä tuensaajan on esitettävä tarkastuslausunto. Useimmat seitsemännen puiteohjelman hankkeet ovat vasta ensimmäisellä raportointikaudellaan, minkä vuoksi vuoden 2009 lopussa ei vielä esitetty kovin monia tarkastuslausuntoja. Kustannuslaskennan menettelyjä koskevan ennakkolausunnon osalta voidaan todeta, että komissio oli hyväksynyt toukokuun 2010 loppuun mennessä 25:tä tuensaajaa koskevat ennakkolausunnot. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Komission vastaus

1.   Tilien perustana olevien toimien laillisuus ja sääntöjenmukaisuus

Varainhoitovuonna 2007 tilintarkastustuomioistuin havaitsi laillisuuteen ja/tai sääntöjenmukaisuuteen liittyviä virheitä kolmessa maksussa, jotka oli rahoitettu joko viidennestä tai kuudennesta tutkimuksen puiteohjelmasta. Havaitut virheet aiheutuivat lähinnä seuraavista syistä: todentava aineisto puuttui tai se ei riittänyt ilmoitettujen kulujen perusteeksi; käytettiin talousarviossa esitettyjä lukuja, vaikka sopimusten mukaan on käytettävä todellisia kuluja; ilmoitettiin erilaisia tukeen oikeuttamattomia kuluja.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohdat 10.16 ja 10.17)

Komissio on tehnyt rahoitusoikaisuja otoksessa havaittujen virheiden osalta joko antamalla perintämääräyksiä tai mukauttamalla edunsaajille myöhemmin suoritettavia maksuja.

Komissio on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat virheet ja toteuttanut asiaankuuluvia korjaavia toimenpiteitä.

Komissio jatkaa niiden havaittujen virheiden korjaamista, joista se on samaa mieltä.

2.   Hankkeiden menoilmoituksia koskevat tarkastuslausunnot

EU:n varainhoitoa koskevissa säännöissä vaaditaan, että menoilmoituksiin, joiden arvo ylittää tietyn kynnysarvon, täytyy liittää tarkastuslausunto. Kaikissa kolmessa hankkeessa asianomainen tarkastaja oli antanut huomautuksia sisältämättömän lausunnon, kun taas tilintarkastustuomioistuin havaitsi vakavia kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä.

(Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohdat 10.27–10.30)

Seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa varten komissio aikoi parantaa tarkastuslausuntojen luotettavuutta entisestään käyttämällä ”sovittuja menettelyjä”, laatimalla lausunnon antavien tarkastajien työstä yksityiskohtaisen kuvauksen ja kehottamalla varmentamaan etukäteen kustannuslaskennan menettelytavat.

Kyseiset toimenpiteet eivät todennäköisesti vaikuta myönteisesti virheitä sisältävien menoilmoitusten määrään lyhyellä aikavälillä, sillä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto ei ole vielä vuoden 2009 loppuun mennessä suorittanut maksua, jonka liitteenä olisi ollut kyseinen lausunto; lisäksi komissio on hyväksynyt ainoastaan 11 edunsaajan kustannuslaskennan menettelytavat.

Seitsemännessä puiteohjelmassa on asetettu 357 000 euron kynnysarvo (EU:n yhteenlaskettu rahoitusosuus hanketta ja osanottajaa kohti), jonka ylittyessä tuensaajan on esitettävä tarkastuslausunto. Useimmat seitsemännen puiteohjelman hankkeet ovat vasta ensimmäisellä raportointikaudellaan, minkä vuoksi vuoden 2009 lopussa ei vielä esitetty kovin monia tarkastuslausuntoja. Kustannuslaskennan menettelyjä koskevan ennakkolausunnon osalta voidaan todeta, että komissio oli hyväksynyt toukokuun 2010 loppuun mennessä 25:tä tuensaajaa koskevat ennakkolausunnot.

---

9. LUKU

Hallintomenot ja muut menot

SISÄLLYS

Johdanto

Toimintalohkon erityispiirteet

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Toimien sääntöjenmukaisuus

Valvontajärjestelmät ja varainhoitoasetus

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Tiettyjä toimielimiä koskevat huomautukset

Parlamentti

Neuvosto

Komissio

Tuomioistuin

Tilintarkastustuomioistuin

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

Alueiden komitea

Euroopan oikeusasiamies

Euroopan tietosuojavaltuutettu

Päätelmät ja suositukset

Euroopan unionin virastot ja toimeenpanovirastot

Eurooppa-koulut

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 9.1 | Tässä luvussa esitetään Euroopan unionin toimielinten ja muiden elinten hallintomenoja koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Keskeiset tiedot toimielimistä ja unionin muista elimistä sekä vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 9.1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

JOHDANTO

9.1

Tässä luvussa esitetään Euroopan unionin toimielinten ja muiden elinten hallintomenoja koskeva tilintarkastustuomioistuimen erityisarvio. Keskeiset tiedot toimielimistä ja unionin muista elimistä sekä vuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 9.1
  .

Taulukko 9.1 –   Toimielinten hallintomenot – Keskeiset tiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Talousarvion osasto | Toimintalohko | Kuvaus | Maksut vuonna 2009 | Hallinnointitapa |
| Pääluokat I, II ja IV–IX. Pääluokassa III kaikkien osastojen luku 1 sekä osastot 14, 24–27 ja 29. | Hallintomenot ja muut menot | Euroopan parlamentti | 1 466 | Suora keskitetty |
| Neuvosto | 659 | Suora keskitetty |
| Komissio | 6 358 | Suora keskitetty |
| Tuomioistuin | 307 | Suora keskitetty |
| Tilintarkastustuomioistuin | 123 | Suora keskitetty |
| Talous- ja sosiaalikomitea | 117 | Suora keskitetty |
| Alueiden komitea | 86 | Suora keskitetty |
| Euroopan oikeusasiamies | 8 | Suora keskitetty |
| Euroopan tietosuojavaltuutettu | 5 | Suora keskitetty |
| Hallintomenot yhteensä | 9 129 | |
| Toimintamenot yhteensä | | |
| Varainhoitovuoden maksut yhteensä | 9 129 | |
| Varainhoitovuoden sitoumukset yhteensä | 9 224 | |
| Lähde: Alustava tilinpäätös varainhoitovuodelta 2009. |

(miljoonaa euroa)

Talousarvion osasto

Toimintalohko

Kuvaus

Maksut vuonna 2009

Hallinnointitapa

Pääluokat I, II ja IV–IX. Pääluokassa III kaikkien osastojen luku 1 sekä osastot 14, 24–27 ja 29.

Hallintomenot ja muut menot

Euroopan parlamentti

1 466

Suora keskitetty

Neuvosto

659

Suora keskitetty

Komissio

6 358

Suora keskitetty

Tuomioistuin

307

Suora keskitetty

Tilintarkastustuomioistuin

123

Suora keskitetty

Talous- ja sosiaalikomitea

117

Suora keskitetty

Alueiden komitea

86

Suora keskitetty

Euroopan oikeusasiamies

8

Suora keskitetty

Euroopan tietosuojavaltuutettu

5

Suora keskitetty

Hallintomenot yhteensä

9 129

Toimintamenot yhteensä

Varainhoitovuoden maksut yhteensä

9 129

Varainhoitovuoden sitoumukset yhteensä

9 224

Lähde: Alustava tilinpäätös varainhoitovuodelta 2009.

| 9.2 | Tässä luvussa esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten tulokset myös Euroopan unionin virastojen ja muiden hajautettujen elinten sekä Eurooppa-koulujen osalta. |
| --- | --- |

9.2

Tässä luvussa esitetään tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten tulokset myös Euroopan unionin virastojen ja muiden hajautettujen elinten sekä Eurooppa-koulujen osalta.

Toimintalohkon erityispiirteet

| 9.3 | Hallintomenot liittyvät pääasiassa henkilöstöresursseihin (palkat, korvaukset ja eläkkeet) sekä kiinteistöihin, laitteisiin, energiaan, viestintään ja tietotekniikkaan. |
| --- | --- |

9.3

Hallintomenot liittyvät pääasiassa henkilöstöresursseihin (palkat, korvaukset ja eläkkeet) sekä kiinteistöihin, laitteisiin, energiaan, viestintään ja tietotekniikkaan.

| 9.4 | Tässä luvussa käsitellään myös menoja, joita yleisessä talousarviossa pidetään toimintamenoina siitä huolimatta, että ne on useimmiten tarkoitettu komission hallinnon tarpeisiin pikemmin kuin politiikkojen täytäntöönpanoon. Tällaisiin menoihin kuuluvat seuraavat yleisen talousarvion osastot: 14 – Verotus ja tulliliitto, 24 – Petostentorjunta, 25 – Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki, 26 – Komission hallinto, 27 – Talousarvio ja 29 – Tilastotiedot. Joihinkin näistä osastoista sisältyy myös toimintamenoja. Varainhoitovuonna 2009 osasto 27 sisälsi 200 miljoonan euron määrän ”Tilapäiset ja kertaluonteiset korvaukset uusille jäsenvaltioille”. |
| --- | --- |

9.4

Tässä luvussa käsitellään myös menoja, joita yleisessä talousarviossa pidetään toimintamenoina siitä huolimatta, että ne on useimmiten tarkoitettu komission hallinnon tarpeisiin pikemmin kuin politiikkojen täytäntöönpanoon. Tällaisiin menoihin kuuluvat seuraavat yleisen talousarvion osastot: 14 – Verotus ja tulliliitto, 24 – Petostentorjunta, 25 – Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki, 26 – Komission hallinto, 27 – Talousarvio ja 29 – Tilastotiedot. Joihinkin näistä osastoista sisältyy myös toimintamenoja. Varainhoitovuonna 2009 osasto 27 sisälsi 200 miljoonan euron määrän ”Tilapäiset ja kertaluonteiset korvaukset uusille jäsenvaltioille”.

| 9.5 | Hallintomenojen ja muiden menojen toimintalohkoryhmään kohdistuva suurin riski on, että hankintaa, sopimusten täytäntöönpanoa, palvelukseenottomenettelyjä sekä palkkojen ja korvausten laskentaa koskevia säännöksiä ei noudateta. |
| --- | --- |

9.5

Hallintomenojen ja muiden menojen toimintalohkoryhmään kohdistuva suurin riski on, että hankintaa, sopimusten täytäntöönpanoa, palvelukseenottomenettelyjä sekä palkkojen ja korvausten laskentaa koskevia säännöksiä ei noudateta.

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 9.6 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2.
  Hallintomenoja koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:






  — | Tarkastuksessa testattiin 57 tapahtuman otos, joka poimittiin satunnaisotannalla kaikkien kohdissa 9.3 ja 9.4 tarkoitettujen hallintomenojen joukosta. |
| --- | --- | --- |

9.6

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten lähestymistavasta ja tarkastusmenetelmistä esitetään yleiskuva
  liitteen 1.1 osassa 2.
  Hallintomenoja koskevan tarkastustyön yhteydessä on aiheellista ottaa huomioon seuraavat seikat:

—

Tarkastuksessa testattiin 57 tapahtuman otos, joka poimittiin satunnaisotannalla kaikkien kohdissa 9.3 ja 9.4 tarkoitettujen hallintomenojen joukosta.

| — | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, vastasiko kunkin toimielimen soveltama valvontajärjestelmä (1) varainhoitoasetuksessa asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

—

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, vastasiko kunkin toimielimen soveltama valvontajärjestelmä (1) varainhoitoasetuksessa asetettuja vaatimuksia.

| — | Lisäksi tilintarkastustuomioistuin kävi läpi niiden neljän komission pääosaston ja yksikön johdon antamat tiedot, jotka ensisijaisesti vastaavat hallintomenoista. |
| --- | --- |

—

Lisäksi tilintarkastustuomioistuin kävi läpi niiden neljän komission pääosaston ja yksikön johdon antamat tiedot, jotka ensisijaisesti vastaavat hallintomenoista.

| 9.7 | Tilintarkastustuomioistuin valitsi tarkastettavaksi myös seuraavat aihealueet, joilla se poimi otoksen tietystä tapahtumajoukosta:






  a) | väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden palvelukseenotto kaikissa toimielimissä; |
| --- | --- | --- |

9.7

Tilintarkastustuomioistuin valitsi tarkastettavaksi myös seuraavat aihealueet, joilla se poimi otoksen tietystä tapahtumajoukosta:

a)

väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden palvelukseenotto kaikissa toimielimissä;

| b) | sosiaalietuisuuksien maksaminen henkilöstölle kaikissa toimielimissä niillä aloilla, joilla riski on korkea (kotitalouslisä perheille, joissa ei ole huollettavia lapsia; kansalliset etuisuudet, joita ei vähennetä toimielinten suorittamista vastaavanluontoisista määristä tapauksissa, joissa puolison katsotaan saavan tuloa tai korvauksia muualta kuin toimielimistä; kansalliset etuisuudet, jotka vähennetään toimielinten suorittamista vastaavanluontoisista määristä ja joita koskevia tietoja ei ole päivitetty yli vuoteen); |
| --- | --- |

b)

sosiaalietuisuuksien maksaminen henkilöstölle kaikissa toimielimissä niillä aloilla, joilla riski on korkea (kotitalouslisä perheille, joissa ei ole huollettavia lapsia; kansalliset etuisuudet, joita ei vähennetä toimielinten suorittamista vastaavanluontoisista määristä tapauksissa, joissa puolison katsotaan saavan tuloa tai korvauksia muualta kuin toimielimistä; kansalliset etuisuudet, jotka vähennetään toimielinten suorittamista vastaavanluontoisista määristä ja joita koskevia tietoja ei ole päivitetty yli vuoteen);

| c) | hankintasopimukset kaikissa toimielimissä (Euroopan oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua lukuun ottamatta); |
| --- | --- |

c)

hankintasopimukset kaikissa toimielimissä (Euroopan oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua lukuun ottamatta);

| d) | kiireellisyyden vuoksi neuvottelumenettelyn avulla tehdyt hankintasopimukset kaikissa toimielimissä (Euroopan oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua lukuun ottamatta). |
| --- | --- |

d)

kiireellisyyden vuoksi neuvottelumenettelyn avulla tehdyt hankintasopimukset kaikissa toimielimissä (Euroopan oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua lukuun ottamatta).

| 9.8 | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastaa riippumaton ulkoinen tilintarkastusyritys (2). Se on antanut tarkastuskertomuksen tilintarkastustuomioistuimen tilinpäätöksestä 1. tammikuuta ja 31. joulukuuta 2009 väliseltä ajalta sekä varmennusraportin, joka koskee tilintarkastustuomioistuimen resurssien käytön sääntöjenmukaisuutta sekä 1. tammikuuta 2009 – 31. joulukuuta 2009 sovellettuja valvontamenettelyjä (ks. kohta 9.22). |
| --- | --- |

9.8

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastaa riippumaton ulkoinen tilintarkastusyritys (2). Se on antanut tarkastuskertomuksen tilintarkastustuomioistuimen tilinpäätöksestä 1. tammikuuta ja 31. joulukuuta 2009 väliseltä ajalta sekä varmennusraportin, joka koskee tilintarkastustuomioistuimen resurssien käytön sääntöjenmukaisuutta sekä 1. tammikuuta 2009 – 31. joulukuuta 2009 sovellettuja valvontamenettelyjä (ks. kohta 9.22).

TOIMIEN SÄÄNTÖJEN MUKAISUUS

| 9.9 | Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 9.1
  . Tarkastuksen yhteydessä testattiin 57 tapahtumasta koostuva otos, jonka perusteella havaittiin, että maksujen virhetaso ei kaiken kaikkiaan ole olennainen. |
| --- | --- |

9.9

Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 9.1
  . Tarkastuksen yhteydessä testattiin 57 tapahtumasta koostuva otos, jonka perusteella havaittiin, että maksujen virhetaso ei kaiken kaikkiaan ole olennainen.

| 9.9 | KOMISSION VASTAUKSET

  Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen myönteiseen arvioon, jonka mukaan hallintomenoihin ei liittynyt olennaisia virheitä. |
| --- | --- |

9.9

KOMISSION VASTAUKSET

Komissio on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen myönteiseen arvioon, jonka mukaan hallintomenoihin ei liittynyt olennaisia virheitä.

VALVONTAJÄRJESTELMÄT JA VARAINHOITOASETUS

| 9.10 | Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 9.2
  . Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, vastaavatko tapahtumien sääntöjenmukaisuuden varmistamiseen tarkoitetut järjestelmät varainhoitoasetuksen säännöksiä (ks. kohdat 9.6 ja 9.7). Järjestelmissä ei havaittu olennaisia puutteita. |
| --- | --- |

9.10

Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 9.2
  . Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, vastaavatko tapahtumien sääntöjenmukaisuuden varmistamiseen tarkoitetut järjestelmät varainhoitoasetuksen säännöksiä (ks. kohdat 9.6 ja 9.7). Järjestelmissä ei havaittu olennaisia puutteita.

KOMISSION JOHDON ANTAMIEN TIETOJEN LUOTETTAVUUS

| 9.11 | Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 9.3
  . |
| --- | --- |

9.11

Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 9.3
  .

TIETTYJÄ TOIMIELIMIÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET

| 9.12 | Jäljempänä esitetään kutakin Euroopan unionin toimielintä tai muuta elintä koskevat huomautukset. Ne perustuvat tilintarkastustuomioistuimen toimittamaan tarkastukseen, joka koski a) toimielimen soveltamia valvontajärjestelmiä ja b) tiettyjä valittuja aihealueita (ks. kohdat 9.6 ja 9.7). Tarkastushavainnot eivät aseta kyseenalaisiksi kohdissa 9.9 ja 9.10 esitettyjä arvioita: havainnot eivät ole olennaisia koko hallintomenojen alan näkökulmasta, mutta ovat merkittäviä yksittäisen toimielimen kannalta. |
| --- | --- |

9.12

Jäljempänä esitetään kutakin Euroopan unionin toimielintä tai muuta elintä koskevat huomautukset. Ne perustuvat tilintarkastustuomioistuimen toimittamaan tarkastukseen, joka koski a) toimielimen soveltamia valvontajärjestelmiä ja b) tiettyjä valittuja aihealueita (ks. kohdat 9.6 ja 9.7). Tarkastushavainnot eivät aseta kyseenalaisiksi kohdissa 9.9 ja 9.10 esitettyjä arvioita: havainnot eivät ole olennaisia koko hallintomenojen alan näkökulmasta, mutta ovat merkittäviä yksittäisen toimielimen kannalta.

Parlamentti

Väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden palvelukseenotto

| 9.13 | Tilintarkastustuomioistuin tutki toimielinten muun henkilöstön (väliaikainen ja sopimussuhteinen henkilöstö) rekrytointimenettelyjä. Se totesi, että 20 tapauksesta viidessä asianomaisille yksiköille ei ollut toimitettu todentavia asiakirjoja, joilla varmistetaan asepalvelusta tai muita velvoitteita koskevien vaatimusten täyttyminen. |
| --- | --- |

9.13

Tilintarkastustuomioistuin tutki toimielinten muun henkilöstön (väliaikainen ja sopimussuhteinen henkilöstö) rekrytointimenettelyjä. Se totesi, että 20 tapauksesta viidessä asianomaisille yksiköille ei ollut toimitettu todentavia asiakirjoja, joilla varmistetaan asepalvelusta tai muita velvoitteita koskevien vaatimusten täyttyminen.

| 9.13 | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

  Asevelvollisuuden täyttämisen varmistamiseksi toimitettavista asiakirjoista Euroopan parlamentti haluaa täsmentää seuraavaa:


  On totta, että koska asevelvollisuus on vähitellen poistunut monista jäsenvaltioista, sen täyttämistä ei ennen vuoden 2008 puoliväliä varmistettu järjestelmällisesti, kun väliaikaisia ja sopimussuhteisia toimihenkilöitä otettiin palvelukseen.


  Vuoden 2008 puolivälistä alkaen henkilöstöasioiden pääosasto on kuitenkin pyytänyt hakijoita toimittamaan todistuksen asevelvollisuuden täyttämisestä. Rekrytoinnista ja henkilöstösiirroista vastaava yksikkö käyttää tietokantaa, jossa on tiedot kunkin maan asevelvollisuussäännöksistä, varmistaakseen järjestelmällisesti toimihenkilöiden sopimuksia laadittaessa, että mainitut velvollisuudet on täytetty.


  Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa esimerkkitapauksissa, joissa sääntöjä ei ole noudatettu, on kyse väliaikaisista ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä, jotka on otettu palvelukseen ennen järjestelmällisen valvonnan käyttöönottoa. |
| --- | --- |

9.13

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

Asevelvollisuuden täyttämisen varmistamiseksi toimitettavista asiakirjoista Euroopan parlamentti haluaa täsmentää seuraavaa:

On totta, että koska asevelvollisuus on vähitellen poistunut monista jäsenvaltioista, sen täyttämistä ei ennen vuoden 2008 puoliväliä varmistettu järjestelmällisesti, kun väliaikaisia ja sopimussuhteisia toimihenkilöitä otettiin palvelukseen.

Vuoden 2008 puolivälistä alkaen henkilöstöasioiden pääosasto on kuitenkin pyytänyt hakijoita toimittamaan todistuksen asevelvollisuuden täyttämisestä. Rekrytoinnista ja henkilöstösiirroista vastaava yksikkö käyttää tietokantaa, jossa on tiedot kunkin maan asevelvollisuussäännöksistä, varmistaakseen järjestelmällisesti toimihenkilöiden sopimuksia laadittaessa, että mainitut velvollisuudet on täytetty.

Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa esimerkkitapauksissa, joissa sääntöjä ei ole noudatettu, on kyse väliaikaisista ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä, jotka on otettu palvelukseen ennen järjestelmällisen valvonnan käyttöönottoa.

Henkilöstölle suoritettavat sosiaalietuisuudet

| 9.14 | Tarkastuksessa ilmeni, että 30 tapauksesta 16:ssa ei ollut päivitetty parlamentin yksiköiden käytettävissä olevia tietoja, joilla varmistetaan, että henkilöstösääntöjen mukaiset etuisuudet suoritetaan henkilöstölle yhteisön säännöksiä ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä noudattaen. Tämän vuoksi on olemassa riski, että etuisuuden saajan tilanne on muuttunut ja toimielin suorittaa niin ollen virheellisiä tai aiheettomia maksuja. Henkilöstön jäseniltä olisi edellytettävä, että he toimittavat henkilökohtaisen tilanteensa vahvistavat asiakirjat toimielimelle sopiviksi katsotuin väliajoin. Lisäksi parlamentin olisi otettava käyttöön järjestelmä, jolla se seuraa asiakirjojen tilannetta ja tarkastaa ne oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

9.14

Tarkastuksessa ilmeni, että 30 tapauksesta 16:ssa ei ollut päivitetty parlamentin yksiköiden käytettävissä olevia tietoja, joilla varmistetaan, että henkilöstösääntöjen mukaiset etuisuudet suoritetaan henkilöstölle yhteisön säännöksiä ja jäsenvaltioiden lainsäädäntöä noudattaen. Tämän vuoksi on olemassa riski, että etuisuuden saajan tilanne on muuttunut ja toimielin suorittaa niin ollen virheellisiä tai aiheettomia maksuja. Henkilöstön jäseniltä olisi edellytettävä, että he toimittavat henkilökohtaisen tilanteensa vahvistavat asiakirjat toimielimelle sopiviksi katsotuin väliajoin. Lisäksi parlamentin olisi otettava käyttöön järjestelmä, jolla se seuraa asiakirjojen tilannetta ja tarkastaa ne oikea-aikaisesti.

| 9.14 | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

  Kuten henkilöstösääntöjen 67 artiklan 2 kohdassa ja 68 artiklassa määrätään, etuisuuden saajan on ilmoitettava kaikista tilanteensa muutoksista. Tämä omaehtoiseen ilmoitukseen perustuva järjestelmä saattaa johtaa viiveisiin henkilökohtaisten oikeuksien päivittämisessä.


  Epäkohdan korjaamiseksi parlamentti on aina säännöllisesti tarkastanut palveluksessaan olevan henkilöstön tilanteen. Vuodesta 2010 alkaen tarkastaminen on automatisoitu, ja siihen käytetään sähköistä lomaketta. Uusi ”ennakoiva” menettely mahdollistaa henkilöstön hallinnollisten ja henkilötietojen tarkastamisen vähintään kerran vuodessa. Asianomaista pyydetään tarkistamaan tilanteensa tiettynä päivänä ja ilmoittamaan mahdollisista muutoksista, joista on toimitettava todentavat asiakirjat asiasta vastaavalle yksikölle.


  Mahdolliset aiheettomat maksut virkamiehelle, jonka tilanne on muuttunut mutta joka ei ole ilmoittanut muutoksesta, peritään takaisin. |
| --- | --- |

9.14

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

Kuten henkilöstösääntöjen 67 artiklan 2 kohdassa ja 68 artiklassa määrätään, etuisuuden saajan on ilmoitettava kaikista tilanteensa muutoksista. Tämä omaehtoiseen ilmoitukseen perustuva järjestelmä saattaa johtaa viiveisiin henkilökohtaisten oikeuksien päivittämisessä.

Epäkohdan korjaamiseksi parlamentti on aina säännöllisesti tarkastanut palveluksessaan olevan henkilöstön tilanteen. Vuodesta 2010 alkaen tarkastaminen on automatisoitu, ja siihen käytetään sähköistä lomaketta. Uusi ”ennakoiva” menettely mahdollistaa henkilöstön hallinnollisten ja henkilötietojen tarkastamisen vähintään kerran vuodessa. Asianomaista pyydetään tarkistamaan tilanteensa tiettynä päivänä ja ilmoittamaan mahdollisista muutoksista, joista on toimitettava todentavat asiakirjat asiasta vastaavalle yksikölle.

Mahdolliset aiheettomat maksut virkamiehelle, jonka tilanne on muuttunut mutta joka ei ole ilmoittanut muutoksesta, peritään takaisin.

Poliittisten ryhmien toiminta

| 9.15 | Talousarvion toteuttamista koskevien, 27 päivänä huhtikuuta 2005 hyväksyttyjen parlamentin sisäisten sääntöjen 12 artiklan 9 kohdassa määrätään, että sisäisen tarkastajan toimivalta ei kata niitä parlamentin talousarviosta suoritettuja määrärahoja, joita poliittiset ryhmät hallinnoivat. Näiden määrärahojen käytöstä annetuissa erityisissä säännöissä (3) vaaditaan, että jokainen poliittinen ryhmä laatii varainhoidosta omat sisäiset sääntönsä ja ottaa käyttöön sisäisen valvonnan järjestelmän. Sisäisen tarkastuksen toimintoa ei mainita. Seitsemän poliittisen ryhmän joukossa on vain yksi ryhmä, jonka säännöissä määrätään sisäisen tarkastajan nimittämisestä. Poliittisten ryhmien toiminnallinen itsenäisyys ei ole riittävä peruste sille, ettei poliittisten ryhmien varainkäyttöön sovelleta sisäisen tarkastuksen toimintoa koskevia säännöksiä. |
| --- | --- |

9.15

Talousarvion toteuttamista koskevien, 27 päivänä huhtikuuta 2005 hyväksyttyjen parlamentin sisäisten sääntöjen 12 artiklan 9 kohdassa määrätään, että sisäisen tarkastajan toimivalta ei kata niitä parlamentin talousarviosta suoritettuja määrärahoja, joita poliittiset ryhmät hallinnoivat. Näiden määrärahojen käytöstä annetuissa erityisissä säännöissä (3) vaaditaan, että jokainen poliittinen ryhmä laatii varainhoidosta omat sisäiset sääntönsä ja ottaa käyttöön sisäisen valvonnan järjestelmän. Sisäisen tarkastuksen toimintoa ei mainita. Seitsemän poliittisen ryhmän joukossa on vain yksi ryhmä, jonka säännöissä määrätään sisäisen tarkastajan nimittämisestä. Poliittisten ryhmien toiminnallinen itsenäisyys ei ole riittävä peruste sille, ettei poliittisten ryhmien varainkäyttöön sovelleta sisäisen tarkastuksen toimintoa koskevia säännöksiä.

| 9.15 | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

  Euroopan parlamentti panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja aikoo pohtia, olisiko syytä







  — | asettaa alamomentin 4 0 0 0 määrärahojen käyttöä koskevissa sisäisissä säännöissä poliittisille ryhmille velvoite määrätä hyväksymissään varainhoitosäännöissä järjestelystä, jolla katetaan sisäisen tarkastajan toiminta-alue ja tehtävät, kuten varainhoitoasetuksen 85 artiklassa säädetään, |
| --- | --- | --- |

9.15

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

Euroopan parlamentti panee merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja aikoo pohtia, olisiko syytä

—

asettaa alamomentin 4 0 0 0 määrärahojen käyttöä koskevissa sisäisissä säännöissä poliittisille ryhmille velvoite määrätä hyväksymissään varainhoitosäännöissä järjestelystä, jolla katetaan sisäisen tarkastajan toiminta-alue ja tehtävät, kuten varainhoitoasetuksen 85 artiklassa säädetään,

| — | määrätä poliittisten ryhmien mahdollisuudesta joko käyttää sisäistä tarkastajaa (jos se on ryhmän koon huomioon ottaen mahdollista) tai uskoa nämä tehtävät ulkopuoliselle tarkastajalle, joka ei kuitenkaan voi olla sama henkilö, joka tarkastaa ryhmän tilit. |
| --- | --- |

—

määrätä poliittisten ryhmien mahdollisuudesta joko käyttää sisäistä tarkastajaa (jos se on ryhmän koon huomioon ottaen mahdollista) tai uskoa nämä tehtävät ulkopuoliselle tarkastajalle, joka ei kuitenkaan voi olla sama henkilö, joka tarkastaa ryhmän tilit.

| 9.16 | Edellä mainituissa määrärahojen käyttöä koskevissa erityisissä säännöissä määrätään poliittisten ryhmien hallinnoimien, parlamentin talousarvioon kuuluvien määrärahojen siirtämisestä seuraavalle varainhoitovuodelle. Säännösten mukaan poliittiset ryhmät voivat siirtää varainhoitovuoden käyttämättä jääneet varat seuraaville varainhoitovuosille perustelematta päätöstään (4). Tällaisille erityisille säännöksille, joissa mahdollistetaan poikkeaminen talousarvion vuotuisuuden periaatteesta, ei ole oikeusperustaa varainhoitoasetuksessa. |
| --- | --- |

9.16

Edellä mainituissa määrärahojen käyttöä koskevissa erityisissä säännöissä määrätään poliittisten ryhmien hallinnoimien, parlamentin talousarvioon kuuluvien määrärahojen siirtämisestä seuraavalle varainhoitovuodelle. Säännösten mukaan poliittiset ryhmät voivat siirtää varainhoitovuoden käyttämättä jääneet varat seuraaville varainhoitovuosille perustelematta päätöstään (4). Tällaisille erityisille säännöksille, joissa mahdollistetaan poikkeaminen talousarvion vuotuisuuden periaatteesta, ei ole oikeusperustaa varainhoitoasetuksessa.

| 9.16 | EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

  Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän suorittamat talousarviotoimet – alamomentin 4 0 0 0 määrärahoja koskevien sitoumusten tekeminen ja vahvistaminen varainhoitoasetusta ja eritoten talousarvion vuotuisuuden periaatetta noudattaen – olisi erotettava kunkin poliittisen ryhmän varojen hoidosta, jossa noudatetaan puhemiehistön 30. kesäkuuta 2003 vahvistamia erityissääntöjä. Mainituilla säännöillä on pyritty varmistamaan, että poliittisten ryhmien tehtävien erityisluonteen asettamat vaatimukset otetaan huomioon, ja niissä on nimenomaisesti määrätty tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta siirtomenettelystä. |
| --- | --- |

9.16

EUROOPAN PARLAMENTIN VASTAUKSET

Valtuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän suorittamat talousarviotoimet – alamomentin 4 0 0 0 määrärahoja koskevien sitoumusten tekeminen ja vahvistaminen varainhoitoasetusta ja eritoten talousarvion vuotuisuuden periaatetta noudattaen – olisi erotettava kunkin poliittisen ryhmän varojen hoidosta, jossa noudatetaan puhemiehistön 30. kesäkuuta 2003 vahvistamia erityissääntöjä. Mainituilla säännöillä on pyritty varmistamaan, että poliittisten ryhmien tehtävien erityisluonteen asettamat vaatimukset otetaan huomioon, ja niissä on nimenomaisesti määrätty tilintarkastustuomioistuimen mainitsemasta siirtomenettelystä.

Neuvosto

Hankinnat

| 9.17 | Varainhoitoasetuksen sääntöjä, jotka liittyvät hankintamenettelyn tuloksen julkaisemiseen hankintasopimusten tekemistä koskevissa ilmoituksissa, ei noudatettu kahdessa kuudesta tarkastetusta hankintamenettelystä. |
| --- | --- |

9.17

Varainhoitoasetuksen sääntöjä, jotka liittyvät hankintamenettelyn tuloksen julkaisemiseen hankintasopimusten tekemistä koskevissa ilmoituksissa, ei noudatettu kahdessa kuudesta tarkastetusta hankintamenettelystä.

| 9.17 | NEUVOSTON VASTAUS

  Neuvoston pääsihteeristö tiedottaa varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 149 artiklan 1 kohdan mukaisesti järjestelmällisesti ja viipymättä kaikille tarjouskilpailumenettelyyn osallistuneille ehdokkaille menettelyn tuloksista heti, kun hankintaviranomainen on tehnyt tarjouskilpailun ratkaisua koskevan päätöksen.


  Lisäksi hankintojen koordinointiyksikkö lähettää soveltamissääntöjen 118 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun ratkaisuilmoituksen julkaisutoimistoon julkaistavaksi heti, kun tulojen ja menojen hyväksyjä on allekirjoittanut sopimuksen. Valitettavasti edellä mainituissa kahdessa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa tapauksessa tulojen ja menojen hyväksyjä oli ilmoittanut asiasta julkisista hankinnoista vastaavalle keskusyksikölle liian myöhään eikä soveltamissääntöjen 118 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua määräaikaa ollut noudatettu.


  On todettava, että kummassakaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista tapauksista (joista molempiin osallistui hyvin vähäinen määrä ehdokkaita) ehdokkailla ei ole perusteita valituksen tekemiseen, sillä niille ilmoitettiin ratkaisusta välittömästi suoraan. |
| --- | --- |

9.17

NEUVOSTON VASTAUS

Neuvoston pääsihteeristö tiedottaa varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 149 artiklan 1 kohdan mukaisesti järjestelmällisesti ja viipymättä kaikille tarjouskilpailumenettelyyn osallistuneille ehdokkaille menettelyn tuloksista heti, kun hankintaviranomainen on tehnyt tarjouskilpailun ratkaisua koskevan päätöksen.

Lisäksi hankintojen koordinointiyksikkö lähettää soveltamissääntöjen 118 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun ratkaisuilmoituksen julkaisutoimistoon julkaistavaksi heti, kun tulojen ja menojen hyväksyjä on allekirjoittanut sopimuksen. Valitettavasti edellä mainituissa kahdessa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa tapauksessa tulojen ja menojen hyväksyjä oli ilmoittanut asiasta julkisista hankinnoista vastaavalle keskusyksikölle liian myöhään eikä soveltamissääntöjen 118 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua määräaikaa ollut noudatettu.

On todettava, että kummassakaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemista tapauksista (joista molempiin osallistui hyvin vähäinen määrä ehdokkaita) ehdokkailla ei ole perusteita valituksen tekemiseen, sillä niille ilmoitettiin ratkaisusta välittömästi suoraan.

Komissio

Henkilöstölle suoritettavat sosiaalietuisuudet ja korvaukset

| 9.18 | Tarkastuksessa havaittiin kymmenen tapahtumaa sisältävän otoksen kohdalla, että neljässä tapauksessa henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto ei ollut vähentänyt henkilöstösääntöjen mukaisista sosiaalietuuksista perhelisiä, jotka henkilöstö oli oikeutettu saamaan jäsenvaltioiden viranomaisilta. Neljässä muussa tapauksessa vähennetyt määrät eivät vastanneet jäsenvaltioiden viranomaisten maksamien etuisuuksien viimeisintä voimassa olevaa arvoa. Tietoteknisiä järjestelmiä, joilla näitä maksuja hallinnoidaan, pitäisi kehittää edelleen, jotta voidaan taata jäsenvaltioiden viranomaisten maksamien määrien automaattinen päivittyminen. |
| --- | --- |

9.18

Tarkastuksessa havaittiin kymmenen tapahtumaa sisältävän otoksen kohdalla, että neljässä tapauksessa henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto ei ollut vähentänyt henkilöstösääntöjen mukaisista sosiaalietuuksista perhelisiä, jotka henkilöstö oli oikeutettu saamaan jäsenvaltioiden viranomaisilta. Neljässä muussa tapauksessa vähennetyt määrät eivät vastanneet jäsenvaltioiden viranomaisten maksamien etuisuuksien viimeisintä voimassa olevaa arvoa. Tietoteknisiä järjestelmiä, joilla näitä maksuja hallinnoidaan, pitäisi kehittää edelleen, jotta voidaan taata jäsenvaltioiden viranomaisten maksamien määrien automaattinen päivittyminen.

| 9.18 | KOMISSION VASTAUKSET

  Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto (palkkatoimisto) on jo aloittanut jäsenvaltioiden maksamien sosiaalietuuksien myöhästyneet tarkastukset, ja se toteuttaa jatkotoimia tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa tapauksissa. Vuoden 2009 lokakuun puolivälin ja vuoden 2010 huhtikuun lopun välisenä aikana yhteensä 598 tapauksesta otettiin käsiteltäväksi 348 tapausta, joista 243 on jo saatu päätökseen. Tarkastuksia jatketaan.


  Uuteen järjestelmään on tarkoitus ottaa mahdollisuus kansallisten etuuksien automaattiseen päivittämiseen, mutta tätä toimintoa ei voida ottaa käyttöön ennen vuoden 2011 alkua. Tämän ajankohdan jälkeen etuudet oikaistaan kuitenkin takautuvasti ja liikaa maksetut määrät peritään henkilöstösääntöjen 85 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

9.18

KOMISSION VASTAUKSET

Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto (palkkatoimisto) on jo aloittanut jäsenvaltioiden maksamien sosiaalietuuksien myöhästyneet tarkastukset, ja se toteuttaa jatkotoimia tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa tapauksissa. Vuoden 2009 lokakuun puolivälin ja vuoden 2010 huhtikuun lopun välisenä aikana yhteensä 598 tapauksesta otettiin käsiteltäväksi 348 tapausta, joista 243 on jo saatu päätökseen. Tarkastuksia jatketaan.

Uuteen järjestelmään on tarkoitus ottaa mahdollisuus kansallisten etuuksien automaattiseen päivittämiseen, mutta tätä toimintoa ei voida ottaa käyttöön ennen vuoden 2011 alkua. Tämän ajankohdan jälkeen etuudet oikaistaan kuitenkin takautuvasti ja liikaa maksetut määrät peritään henkilöstösääntöjen 85 artiklan mukaisesti.

| 9.19 | Tarkastuksessa todettiin, että 15 tapauksesta viidessä ulkosuhteiden pääosaston yksiköiden käytettävissä olevat tiedot, joilla varmistetaan, että henkilöstösääntöjen mukaiset etuisuudet suoritetaan lähetystöjen henkilöstölle yhteisön sääntöjen mukaisesti, eivät olleet ajan tasalla. Tämän vuoksi on olemassa riski, että toimielin suorittaa virheellisiä tai aiheettomia maksuja. Henkilöstön jäseniltä olisi edellytettävä, että he toimittavat henkilökohtaisen tilanteensa vahvistavat asiakirjat komission yksiköille sopiviksi katsotuin väliajoin. Lisäksi ulkosuhteiden pääosaston olisi otettava käyttöön järjestelmä, jolla se seuraa asiakirjojen tilannetta ja tarkastaa ne oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

9.19

Tarkastuksessa todettiin, että 15 tapauksesta viidessä ulkosuhteiden pääosaston yksiköiden käytettävissä olevat tiedot, joilla varmistetaan, että henkilöstösääntöjen mukaiset etuisuudet suoritetaan lähetystöjen henkilöstölle yhteisön sääntöjen mukaisesti, eivät olleet ajan tasalla. Tämän vuoksi on olemassa riski, että toimielin suorittaa virheellisiä tai aiheettomia maksuja. Henkilöstön jäseniltä olisi edellytettävä, että he toimittavat henkilökohtaisen tilanteensa vahvistavat asiakirjat komission yksiköille sopiviksi katsotuin väliajoin. Lisäksi ulkosuhteiden pääosaston olisi otettava käyttöön järjestelmä, jolla se seuraa asiakirjojen tilannetta ja tarkastaa ne oikea-aikaisesti.

| 9.19 | KOMISSION VASTAUKSET

  Komissio (ulkosuhteiden pääosasto) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja pyrkii korjaamaan ongelman varmistamalla, että virkamiehet saavat ajantasaiset ja riittävät tiedot, sekä tekemällä säännöllisiä tarkastuksia. Henkilöstön jäsenten henkilökohtainen tilanne tarkastetaan silloin, kun nämä saapuvat asemapaikkaansa ja aloittavat tehtäviensä hoitamisen. Lisäksi yksiköt, jotka vastaavat lähetystöissä työskentelevän henkilöstön oikeuksien ja velvollisuuksien hallinnoinnista, voivat säännöllisesti tarkastaa jo jonkin aikaa palveluksessa olleen henkilöstön tilanteen osana muuta tarkastustoimintaansa.


  Euroopan ulkosuhdehallinnon tuleva perustaminen edellyttää tietojen vaihtoa ja tarvittaessa myös vakiomuotoisten asiakirjojen hyväksymistä tätä uutta yksikköä varten. Henkilöstösääntöjen tarkistamisen yhteydessä henkilöstöä voidaan muistuttaa muun muassa siitä, että heidän on ilmoitettava henkilökohtaisten olosuhteidensa muutoksista ulkosuhdehallinnolle ja toimitettava asiakirjat, joista kyseiset olosuhteet käyvät ilmi.


  Komissio seuraa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa viittä tapausta. Jos tapauksilla on taloudellisia vaikutuksia, se toteuttaa tarvittavat korjaavat toimenpiteet. |
| --- | --- |

9.19

KOMISSION VASTAUKSET

Komissio (ulkosuhteiden pääosasto) ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen ja pyrkii korjaamaan ongelman varmistamalla, että virkamiehet saavat ajantasaiset ja riittävät tiedot, sekä tekemällä säännöllisiä tarkastuksia. Henkilöstön jäsenten henkilökohtainen tilanne tarkastetaan silloin, kun nämä saapuvat asemapaikkaansa ja aloittavat tehtäviensä hoitamisen. Lisäksi yksiköt, jotka vastaavat lähetystöissä työskentelevän henkilöstön oikeuksien ja velvollisuuksien hallinnoinnista, voivat säännöllisesti tarkastaa jo jonkin aikaa palveluksessa olleen henkilöstön tilanteen osana muuta tarkastustoimintaansa.

Euroopan ulkosuhdehallinnon tuleva perustaminen edellyttää tietojen vaihtoa ja tarvittaessa myös vakiomuotoisten asiakirjojen hyväksymistä tätä uutta yksikköä varten. Henkilöstösääntöjen tarkistamisen yhteydessä henkilöstöä voidaan muistuttaa muun muassa siitä, että heidän on ilmoitettava henkilökohtaisten olosuhteidensa muutoksista ulkosuhdehallinnolle ja toimitettava asiakirjat, joista kyseiset olosuhteet käyvät ilmi.

Komissio seuraa tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa viittä tapausta. Jos tapauksilla on taloudellisia vaikutuksia, se toteuttaa tarvittavat korjaavat toimenpiteet.

| 9.20 | Henkilöstösääntöjen 81 a artiklassa rajoitetaan perhe-eläkkeen suuruutta. Rajoitukset otetaan huomioon silloin, kun oikeus perhe-eläkkeeseen alun perin vahvistetaan. Tarkastuksessa ilmeni, että rajoituksiin liittyviä tietoja ei tarkisteta säännöllisesti vastaamaan edunsaajien henkilökohtaisen ja taloudellisen tilanteen muutoksia, mikä johtaa liian suuriin maksuihin. |
| --- | --- |

9.20

Henkilöstösääntöjen 81 a artiklassa rajoitetaan perhe-eläkkeen suuruutta. Rajoitukset otetaan huomioon silloin, kun oikeus perhe-eläkkeeseen alun perin vahvistetaan. Tarkastuksessa ilmeni, että rajoituksiin liittyviä tietoja ei tarkisteta säännöllisesti vastaamaan edunsaajien henkilökohtaisen ja taloudellisen tilanteen muutoksia, mikä johtaa liian suuriin maksuihin.

| 9.20 | KOMISSION VASTAUKSET

  Kaikkien kyseisen henkilöstösääntöjen säännöksen soveltamisalaan kuuluvien tiedostojen päivittäminen aloitettiin helmikuussa 2010. Kun vielä päivittämättä olevat tiedostot on saatu käsiteltyä, palkkatoimisto tarkistaa tiedostot aina kun edunsaajien tilanteessa tapahtuu muutos tai kun 81 a artiklassa säädetyt kriteerit tulevat sovellettaviksi. Palkkatoimisto selvittää myös, voidaanko tiedostot päivittää automaattisesti käyttämällä uutta parhaillaan kehitettävää tietotekniikkajärjestelmää, jota on tarkoitus käyttää eläkkeiden määrittämisessä. |
| --- | --- |

9.20

KOMISSION VASTAUKSET

Kaikkien kyseisen henkilöstösääntöjen säännöksen soveltamisalaan kuuluvien tiedostojen päivittäminen aloitettiin helmikuussa 2010. Kun vielä päivittämättä olevat tiedostot on saatu käsiteltyä, palkkatoimisto tarkistaa tiedostot aina kun edunsaajien tilanteessa tapahtuu muutos tai kun 81 a artiklassa säädetyt kriteerit tulevat sovellettaviksi. Palkkatoimisto selvittää myös, voidaanko tiedostot päivittää automaattisesti käyttämällä uutta parhaillaan kehitettävää tietotekniikkajärjestelmää, jota on tarkoitus käyttää eläkkeiden määrittämisessä.

Tuomioistuin
   (5)

Hankinnat

| 9.21 | Tuomioistuin ei ennakoinut julkaisupalveluja koskevan puitesopimuksen päättymistä, vaan tilasi 102 000 euron arvosta palveluja kilpailuttamatta niitä hankintamenettelyjen kautta. Tämä vahvistaa huomion, jonka mukaan hankintamenettelyjen valmistelua ja koordinointia olisi parannettava (6). |
| --- | --- |

9.21

Tuomioistuin ei ennakoinut julkaisupalveluja koskevan puitesopimuksen päättymistä, vaan tilasi 102 000 euron arvosta palveluja kilpailuttamatta niitä hankintamenettelyjen kautta. Tämä vahvistaa huomion, jonka mukaan hankintamenettelyjen valmistelua ja koordinointia olisi parannettava (6).

| 9.21 | YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

  Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa (13), unionin tuomioistuin on ollut vuonna 2009 hyvin laajan tarkastuksen kohteena. Tarkastus kohdistui 54 maksutapahtuman (14), jotka kattavat suuren osan unionin tuomioistuimen tehtävistä ja hallinnosta ja edustavat hyvin suurta osuutta sen vuosittaisessa talousarviossa, satunnaisotokseen, jonka tarkoituksena oli testata toimielimen käyttöön ottamien valvonta- ja seurantajärjestelmien tehokkuutta.


  Tässä vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin ei esitä minkäänlaista kokonaispäätelmää näiden perusteellisten tarkastusten tuloksista.


  Tilintarkastustuomioistuimen unionin tuomioistuimelle vuosikertomuksen laatimista edeltäneessä menettelyssä maaliskuussa 2010 toimittamat yksityiskohtaiset päätelmät ovat joka tapauksessa suurelta osin myönteisiä ja osoittavat, että jo käytössä olevat valvonta- ja seurantajärjestelmät ovat toimineet tehokkaasti mahdollisten virheiden ja poikkeusten havaitsemiseksi.


  Henkilöstöhallintoon liittyvien kulujen (jotka muodostavat yli 70 prosenttia toimielimen talousarviosta) osalta tilintarkastustuomioistuin toteaa nimenomaisesti, että ”palkkojen ja etuuksien hallintaa ja maksamista koskevien valvonta- ja seurantajärjestelmien avulla voidaan pääsääntöisesti havaita mahdolliset virheet tai sääntöjenvastaisuudet”.


  Muiden hallinnollisten kulujen osalta tilintarkastustuomioistuin ei ole esittänyt mitään huomautusta 9:stä tarkastamastaan 10 maksusta, eli kun otetaan huomioon otoksen jokaisen maksun arvo, yli 99 prosentista tarkastettuja kuluja.


  Hankintatoimien osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten yksityiskohtaisissa päätelmissä mainitaan nimenomaisesti unionin tuomioistuimen tilintarkastustuomioistuimen marraskuussa 2009 tekemän suosituksen johdosta jo toteuttamat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa toimielimen hankintamenettelyjä ja avustaa hyväksyviä yksiköitä tällä alueella. Vielä tärkeämpää on se, että näissä päätelmissä todetaan, että hankintamenettelyistä annettujen säännösten noudattamisen tarkastaminen kolmen vuonna 2009 allekirjoitetun sopimuksen, joiden arvo on 20,5 miljoonaa euroa, osalta varainhoitoasetuksen valossa ”ei antanut aihetta huomautuksiin”.


  Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin näissä samoissa yksityiskohtaisissa päätelmissä esittänyt huomautuksen 10 944 euron kulusta (15), joka kuuluu ilmoitusten julkaisemisesta jäsenvaltioiden lehdistössä aiheutuneeseen suhteellisen pieneen summaan (102 000 euroa), joka taas liittyy hyvin suureen freelance-käännösten kulukokonaisuuteen (28 miljoonaa euroa). Vain tämä huomautus toistetaan kyseisessä vuosikertomuksessa. Unionin tuomioistuin tekee seuraavat tarkennukset, jotta asiayhteyttä, jossa tästä liitännäismenosta on määrätty, voidaan arvioida paremmin.


  Freelance-käännössopimusten uudistamiseksi kaikkia unionin virallisia kieliä varten järjestettävien tarjouskilpailujen osalta unionin tuomioistuin katsoi tarpeelliseksi julkaista eri jäsenvaltioiden lehdistössä ilmoituksia, joiden kautta yleisö saa tiedon tarjouskilpailuista. Se antoi tämän yhtiön, jota se oli aikaisemmin käyttänyt välittäjänä sanomalehtiin nähden, tehtäväksi. Unionin tuomioistuimen tarkastuspalvelu kuitenkin havaitsi, että puitesopimus, joka oli ollut aikaisemmin voimassa tämän välittäjän kanssa, oli päättynyt (minkä freelance-käännössopimuksia tekevät yksiköt jättivät ottamatta huomioon).


  Tällöin toimivaltainen hyväksyjä, joka olisi voinut tyytyä säännönmukaiseen tarjouskilpailujen julkaisemiseen virallisessa lehdessä, katsoi, että ilmoitusten julkaiseminen lehdistössä on tärkeää laajemman kilpailun varmistamiseksi (kuten varainhoitoasetuksen 89 artiklan 2 kohdassa edellytetään), kun otetaan huomioon kyseinen yleisö eli freelance-kääntäjät, jotka pelkkä julkaiseminen virallisessa lehdessä tavoittaisi hyvin heikosti.


  Lehti-ilmoitukset ovat täysin täyttäneet tarkoituksensa ja kovan kilpailun ansiosta uusien freelance-sopimusten mukainen keskimääräinen hinta käännettyä sivua kohti on 7,5 prosenttia alempi kuin aikaisempien sopimusten keskimääräinen hinta, mikä tarkoittaa merkittävää säästöä unionin tuomioistuimen talousarviossa (noin 2,4 miljoonaa euroa neljässä vuodessa).


  Edellä esitetystä ilmenee yhtäältä, että unionin tuomioistuimen sisäiset tarkastusjärjestelmät ovat toimineet tehokkaasti, kun puitesopimuksen voimassaolon päättyminen on havaittu, ja toisaalta, että tämä poikkeus säädetystä menettelystä, joka on hyväksytty tässä tapauksessa toimielimen talousarvion etua ajatellen ja sopusoinnussa moitteettoman varainhoidon periaatteen kanssa, on todettu ja dokumentoitu, kuten toimielimen sisäisissä tarkastussäännöissä säädetään (16).


  On lisättävä, että jo toteutetut toimenpiteet toimielimen hankintamenettelyjen parantamiseksi, erityisesti sopimuksiin liittyvien merkityksellisten tietojen hallinnan parantaminen toimielimen tietotekniikkaan perustuvassa taloushallintojärjestelmässä, mahdollistavat tulevaisuudessa sellaisen tilanteen välttämisen, joka on tämän tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen kohteena.


  Lopuksi on muistutettava, että useissa Euroopan parlamentin aikaisemmissa päätöslauselmissa (17) korostetaan tiettyjen toimielinten – kuten unionin tuomioistuimen – hankintoja koskevien varainhoitoasetuksen säännösten raskasta rakennetta ja pyydetään komissiota ottamaan ne huomioon, kun se tarkistaa näitä säännöksiä. Unionin tuomioistuin voi vain toivoa, että nämä varainhoitoasetuksen yksinkertaistamista koskevat suositukset voidaan panna täytäntöön tällä hetkellä työn alla olevassa tarkistuksessa. |
| --- | --- |

9.21

YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN VASTAUS

Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa (13), unionin tuomioistuin on ollut vuonna 2009 hyvin laajan tarkastuksen kohteena. Tarkastus kohdistui 54 maksutapahtuman (14), jotka kattavat suuren osan unionin tuomioistuimen tehtävistä ja hallinnosta ja edustavat hyvin suurta osuutta sen vuosittaisessa talousarviossa, satunnaisotokseen, jonka tarkoituksena oli testata toimielimen käyttöön ottamien valvonta- ja seurantajärjestelmien tehokkuutta.

Tässä vuosikertomuksessa tilintarkastustuomioistuin ei esitä minkäänlaista kokonaispäätelmää näiden perusteellisten tarkastusten tuloksista.

Tilintarkastustuomioistuimen unionin tuomioistuimelle vuosikertomuksen laatimista edeltäneessä menettelyssä maaliskuussa 2010 toimittamat yksityiskohtaiset päätelmät ovat joka tapauksessa suurelta osin myönteisiä ja osoittavat, että jo käytössä olevat valvonta- ja seurantajärjestelmät ovat toimineet tehokkaasti mahdollisten virheiden ja poikkeusten havaitsemiseksi.

Henkilöstöhallintoon liittyvien kulujen (jotka muodostavat yli 70 prosenttia toimielimen talousarviosta) osalta tilintarkastustuomioistuin toteaa nimenomaisesti, että ”palkkojen ja etuuksien hallintaa ja maksamista koskevien valvonta- ja seurantajärjestelmien avulla voidaan pääsääntöisesti havaita mahdolliset virheet tai sääntöjenvastaisuudet”.

Muiden hallinnollisten kulujen osalta tilintarkastustuomioistuin ei ole esittänyt mitään huomautusta 9:stä tarkastamastaan 10 maksusta, eli kun otetaan huomioon otoksen jokaisen maksun arvo, yli 99 prosentista tarkastettuja kuluja.

Hankintatoimien osalta tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten yksityiskohtaisissa päätelmissä mainitaan nimenomaisesti unionin tuomioistuimen tilintarkastustuomioistuimen marraskuussa 2009 tekemän suosituksen johdosta jo toteuttamat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa toimielimen hankintamenettelyjä ja avustaa hyväksyviä yksiköitä tällä alueella. Vielä tärkeämpää on se, että näissä päätelmissä todetaan, että hankintamenettelyistä annettujen säännösten noudattamisen tarkastaminen kolmen vuonna 2009 allekirjoitetun sopimuksen, joiden arvo on 20,5 miljoonaa euroa, osalta varainhoitoasetuksen valossa ”ei antanut aihetta huomautuksiin”.

Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin näissä samoissa yksityiskohtaisissa päätelmissä esittänyt huomautuksen 10 944 euron kulusta (15), joka kuuluu ilmoitusten julkaisemisesta jäsenvaltioiden lehdistössä aiheutuneeseen suhteellisen pieneen summaan (102 000 euroa), joka taas liittyy hyvin suureen freelance-käännösten kulukokonaisuuteen (28 miljoonaa euroa). Vain tämä huomautus toistetaan kyseisessä vuosikertomuksessa. Unionin tuomioistuin tekee seuraavat tarkennukset, jotta asiayhteyttä, jossa tästä liitännäismenosta on määrätty, voidaan arvioida paremmin.

Freelance-käännössopimusten uudistamiseksi kaikkia unionin virallisia kieliä varten järjestettävien tarjouskilpailujen osalta unionin tuomioistuin katsoi tarpeelliseksi julkaista eri jäsenvaltioiden lehdistössä ilmoituksia, joiden kautta yleisö saa tiedon tarjouskilpailuista. Se antoi tämän yhtiön, jota se oli aikaisemmin käyttänyt välittäjänä sanomalehtiin nähden, tehtäväksi. Unionin tuomioistuimen tarkastuspalvelu kuitenkin havaitsi, että puitesopimus, joka oli ollut aikaisemmin voimassa tämän välittäjän kanssa, oli päättynyt (minkä freelance-käännössopimuksia tekevät yksiköt jättivät ottamatta huomioon).

Tällöin toimivaltainen hyväksyjä, joka olisi voinut tyytyä säännönmukaiseen tarjouskilpailujen julkaisemiseen virallisessa lehdessä, katsoi, että ilmoitusten julkaiseminen lehdistössä on tärkeää laajemman kilpailun varmistamiseksi (kuten varainhoitoasetuksen 89 artiklan 2 kohdassa edellytetään), kun otetaan huomioon kyseinen yleisö eli freelance-kääntäjät, jotka pelkkä julkaiseminen virallisessa lehdessä tavoittaisi hyvin heikosti.

Lehti-ilmoitukset ovat täysin täyttäneet tarkoituksensa ja kovan kilpailun ansiosta uusien freelance-sopimusten mukainen keskimääräinen hinta käännettyä sivua kohti on 7,5 prosenttia alempi kuin aikaisempien sopimusten keskimääräinen hinta, mikä tarkoittaa merkittävää säästöä unionin tuomioistuimen talousarviossa (noin 2,4 miljoonaa euroa neljässä vuodessa).

Edellä esitetystä ilmenee yhtäältä, että unionin tuomioistuimen sisäiset tarkastusjärjestelmät ovat toimineet tehokkaasti, kun puitesopimuksen voimassaolon päättyminen on havaittu, ja toisaalta, että tämä poikkeus säädetystä menettelystä, joka on hyväksytty tässä tapauksessa toimielimen talousarvion etua ajatellen ja sopusoinnussa moitteettoman varainhoidon periaatteen kanssa, on todettu ja dokumentoitu, kuten toimielimen sisäisissä tarkastussäännöissä säädetään (16).

On lisättävä, että jo toteutetut toimenpiteet toimielimen hankintamenettelyjen parantamiseksi, erityisesti sopimuksiin liittyvien merkityksellisten tietojen hallinnan parantaminen toimielimen tietotekniikkaan perustuvassa taloushallintojärjestelmässä, mahdollistavat tulevaisuudessa sellaisen tilanteen välttämisen, joka on tämän tilintarkastustuomioistuimen esittämän huomautuksen kohteena.

Lopuksi on muistutettava, että useissa Euroopan parlamentin aikaisemmissa päätöslauselmissa (17) korostetaan tiettyjen toimielinten – kuten unionin tuomioistuimen – hankintoja koskevien varainhoitoasetuksen säännösten raskasta rakennetta ja pyydetään komissiota ottamaan ne huomioon, kun se tarkistaa näitä säännöksiä. Unionin tuomioistuin voi vain toivoa, että nämä varainhoitoasetuksen yksinkertaistamista koskevat suositukset voidaan panna täytäntöön tällä hetkellä työn alla olevassa tarkistuksessa.

Tilintarkastustuomioistuin

| 9.22 | Ulkoisen tarkastajan kertomuksessa (7) todetaan, että tarkastajien näkemyksen mukaan ”tilinpäätös antaa ... oikean ja riittävän kuvan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2009 sekä sen toiminnan tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, kyseisen neuvoston asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kirjanpitosääntöjen mukaisesti.” Kertomus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

9.22

Ulkoisen tarkastajan kertomuksessa (7) todetaan, että tarkastajien näkemyksen mukaan ”tilinpäätös antaa ... oikean ja riittävän kuvan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen taloudellisesta asemasta 31. päivältä joulukuuta 2009 sekä sen toiminnan tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, kyseisen neuvoston asetuksen soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kirjanpitosääntöjen mukaisesti.” Kertomus julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

| 9.23 | Tarkastetuilla aihealueilla ei havaittu puutteita, joista olisi tarpeen raportoida. |
| --- | --- |

9.23

Tarkastetuilla aihealueilla ei havaittu puutteita, joista olisi tarpeen raportoida.

Alueiden komitea

| 9.24 | Tarkastetuilla aihealueilla ei havaittu puutteita, joista olisi tarpeen raportoida. |
| --- | --- |

9.24

Tarkastetuilla aihealueilla ei havaittu puutteita, joista olisi tarpeen raportoida.

Euroopan oikeusasiamies
   (8)

Väliaikaisten ja sopimussuhteisten toimihenkilöiden palkkaaminen

| 9.25 | Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 5 kohdan mukaan kunkin toimielimen on vahvistettava väliaikaisen henkilöstön palvelukseenottoa koskevat yleiset menettelysäännökset. Euroopan oikeusasiamies ei ole vielä vahvistanut asiaa koskevia säännöksiä, vaikka varainhoitovuoden 2009 talousarviossa myönnetyistä 63 toimesta 47 on väliaikaisia. |
| --- | --- |

9.25

Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 5 kohdan mukaan kunkin toimielimen on vahvistettava väliaikaisen henkilöstön palvelukseenottoa koskevat yleiset menettelysäännökset. Euroopan oikeusasiamies ei ole vielä vahvistanut asiaa koskevia säännöksiä, vaikka varainhoitovuoden 2009 talousarviossa myönnetyistä 63 toimesta 47 on väliaikaisia.

| 9.25 | EUROOPAN OIKEUSASIAMIEHEN VASTAUS

  Euroopan oikeusasiamies on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, ja sen yksiköille on annettu tehtäväksi laatia tilapäistä henkilökuntaa koskevan rekrytointimenettelyn säännöt, jotka hyväksytään ennen vuoden 2010 kolmannen neljänneksen päättymistä. |
| --- | --- |

9.25

EUROOPAN OIKEUSASIAMIEHEN VASTAUS

Euroopan oikeusasiamies on ottanut huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, ja sen yksiköille on annettu tehtäväksi laatia tilapäistä henkilökuntaa koskevan rekrytointimenettelyn säännöt, jotka hyväksytään ennen vuoden 2010 kolmannen neljänneksen päättymistä.

Euroopan tietosuojavaltuutettu
   (9)

Henkilöstölle suoritettavat sosiaalietuisuudet

| 9.26 | Tarkastuksessa havaittiin, että kymmenestä tapauksesta neljässä Euroopan tietosuojavaltuutetun yksiköiden käytössä olevia tietoja, joilla varmistetaan, että henkilöstösääntöjen mukaiset etuisuudet suoritetaan henkilöstölle yhteisön ja jäsenvaltioiden säännöksiä noudattaen, ei ollut päivitetty. Tämän vuoksi on olemassa riski, että elin suorittaa virheellisiä tai aiheettomia maksuja. Henkilöstön jäseniltä olisi edellytettävä, että he toimittavat henkilökohtaisen tilanteensa vahvistavat asiakirjat tietosuojavaltuutetulle sopiviksi katsotuin väliajoin. Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi tältä osin parannettava järjestelmää, jolla se seuraa asiakirjojen tilannetta ja tarkastaa ne oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

9.26

Tarkastuksessa havaittiin, että kymmenestä tapauksesta neljässä Euroopan tietosuojavaltuutetun yksiköiden käytössä olevia tietoja, joilla varmistetaan, että henkilöstösääntöjen mukaiset etuisuudet suoritetaan henkilöstölle yhteisön ja jäsenvaltioiden säännöksiä noudattaen, ei ollut päivitetty. Tämän vuoksi on olemassa riski, että elin suorittaa virheellisiä tai aiheettomia maksuja. Henkilöstön jäseniltä olisi edellytettävä, että he toimittavat henkilökohtaisen tilanteensa vahvistavat asiakirjat tietosuojavaltuutetulle sopiviksi katsotuin väliajoin. Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi tältä osin parannettava järjestelmää, jolla se seuraa asiakirjojen tilannetta ja tarkastaa ne oikea-aikaisesti.

| 9.26 | EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETUN VASTAUKSET

  EDPS:n pienestä koosta johtuen hallinto- ja maksutoimisto PMO avustaa sitä sosiaalietuusasioiden käsittelyssä. PMO päivittää kerran vuodessa perheestä ja huollettavana olevista lapsista maksettavia lisiä koskevat tiedot EDPS:n henkilöstölle lähettämien erillisten kaavakkeiden perusteella. PMO on laatinut nämä kaavakkeet tätä tarkoitusta varten. Sosiaalietuudet pidetään ajan tasalla näiden kaavakkeiden avulla kerättyjen tietojen perusteella.


  EDPS parantaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksen perusteella tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamien sosiaalietuuksia koskevien tietojen seurantaa. |
| --- | --- |

9.26

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETUN VASTAUKSET

EDPS:n pienestä koosta johtuen hallinto- ja maksutoimisto PMO avustaa sitä sosiaalietuusasioiden käsittelyssä. PMO päivittää kerran vuodessa perheestä ja huollettavana olevista lapsista maksettavia lisiä koskevat tiedot EDPS:n henkilöstölle lähettämien erillisten kaavakkeiden perusteella. PMO on laatinut nämä kaavakkeet tätä tarkoitusta varten. Sosiaalietuudet pidetään ajan tasalla näiden kaavakkeiden avulla kerättyjen tietojen perusteella.

EDPS parantaa tilintarkastustuomioistuimen suosituksen perusteella tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamien sosiaalietuuksia koskevien tietojen seurantaa.

Sisäisen valvonnan standardit

| 9.27 | Euroopan tietosuojavaltuutettu ei ollut noudattanut varainhoitoasetuksen vaatimusta, jonka mukaan tarvittaessa on otettava käyttöön jälkitarkastusjärjestelmä. Euroopan tietosuojavaltuutetun hyväksymissä sisäisen valvonnan standardeissa ei myöskään määrätty, että poikkeaminen varainhoidon vakiomenettelyistä kirjataan keskusrekisteriin. |
| --- | --- |

9.27

Euroopan tietosuojavaltuutettu ei ollut noudattanut varainhoitoasetuksen vaatimusta, jonka mukaan tarvittaessa on otettava käyttöön jälkitarkastusjärjestelmä. Euroopan tietosuojavaltuutetun hyväksymissä sisäisen valvonnan standardeissa ei myöskään määrätty, että poikkeaminen varainhoidon vakiomenettelyistä kirjataan keskusrekisteriin.

| 9.27 | EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETUN VASTAUKSET

  Laaja jälkivalvonta koskee jo kaikkia EPDS:n suorittamia tilisiirtoja ja suoria maksusuorituksia, joita muut toimielimet ovat käsitelleet EDPS:n puolesta.


  Tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti EDPS selvittää, miten se voisi soveltaa jälkivarmistusmenettelyä vuodesta 2011 alkaen. Toimielimen pienestä koosta ja erilaisten yhteistyö- ja palvelusopimusten puitteissa tapahtuneen asiakirjojen yhteiskäsittelyn erityisluonteesta johtuen EDPS saattaa edelleen tarvita toimielinten välistä tukea tämän tehtävän täyttämiseksi.


  EDPS on päättänyt vastata sisäisen valvonnan standardeja koskevaan tilintarkastustuomioistuimen toiseen havaintoon laatimalla keskitetyn luettelon havaituista poikkeuksista. |
| --- | --- |

9.27

EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETUN VASTAUKSET

Laaja jälkivalvonta koskee jo kaikkia EPDS:n suorittamia tilisiirtoja ja suoria maksusuorituksia, joita muut toimielimet ovat käsitelleet EDPS:n puolesta.

Tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti EDPS selvittää, miten se voisi soveltaa jälkivarmistusmenettelyä vuodesta 2011 alkaen. Toimielimen pienestä koosta ja erilaisten yhteistyö- ja palvelusopimusten puitteissa tapahtuneen asiakirjojen yhteiskäsittelyn erityisluonteesta johtuen EDPS saattaa edelleen tarvita toimielinten välistä tukea tämän tehtävän täyttämiseksi.

EDPS on päättänyt vastata sisäisen valvonnan standardeja koskevaan tilintarkastustuomioistuimen toiseen havaintoon laatimalla keskitetyn luettelon havaituista poikkeuksista.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

| 9.28 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso ei kaiken kaikkiaan ole olennainen toimielinten hallintomenoihin liittyvissä maksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta (ks. kohta 9.9). |
| --- | --- |

9.28

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että virhetaso ei kaiken kaikkiaan ole olennainen toimielinten hallintomenoihin liittyvissä maksuissa 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta (ks. kohta 9.9).

| 9.29 | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että toimielinten hallintomenoihin sovellettavat valvontajärjestelmät ovat varainhoitoasetuksen säännösten mukaiset (ks. kohdat 9.13–9.27). |
| --- | --- |

9.29

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että toimielinten hallintomenoihin sovellettavat valvontajärjestelmät ovat varainhoitoasetuksen säännösten mukaiset (ks. kohdat 9.13–9.27).

| 9.30 | Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 9.4
  . |
| --- | --- |

9.30

Yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 9.4
  .

| 9.31 | Sosiaalietuisuuksien osalta tilintarkastustuomioistuin suositteli asianomaisille toimielimille ja unionin muille elimille (ks. kohdat 9.14, 9.19 ja 9.26), että nämä vaativat henkilöstön jäseniä toimittamaan henkilökohtaisen tilanteensa vahvistavat asiakirjat sopiviksi katsotuin väliajoin. Lisäksi kyseisten toimielinten ja muiden elinten olisi otettava käyttöön järjestelmä, jolla ne seuraavat asiakirjojen tilannetta oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

9.31

Sosiaalietuisuuksien osalta tilintarkastustuomioistuin suositteli asianomaisille toimielimille ja unionin muille elimille (ks. kohdat 9.14, 9.19 ja 9.26), että nämä vaativat henkilöstön jäseniä toimittamaan henkilökohtaisen tilanteensa vahvistavat asiakirjat sopiviksi katsotuin väliajoin. Lisäksi kyseisten toimielinten ja muiden elinten olisi otettava käyttöön järjestelmä, jolla ne seuraavat asiakirjojen tilannetta oikea-aikaisesti.

EUROOPAN UNIONIN VIRASTOT JA TOIMEENPANOVIRASTOT

| 9.32 | Euroopan unionin virastojen ja toimeenpanovirastojen tarkastuksista laaditaan erityisvuosikertomukset, jotka julkaistaan erillisinä Euroopan unionin virallisessa lehdessä (10). Varainhoitovuoden 2009 osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 30 virastoa. Niiden talousarviot olivat yhteensä 1 500,6 miljoonaa euroa vuonna 2009. Virastoja koskevat keskeiset tiedot esitetään
  taulukossa 9.2. |
| --- | --- |

9.32

Euroopan unionin virastojen ja toimeenpanovirastojen tarkastuksista laaditaan erityisvuosikertomukset, jotka julkaistaan erillisinä Euroopan unionin virallisessa lehdessä (10). Varainhoitovuoden 2009 osalta tilintarkastustuomioistuin tarkasti 30 virastoa. Niiden talousarviot olivat yhteensä 1 500,6 miljoonaa euroa vuonna 2009. Virastoja koskevat keskeiset tiedot esitetään
  taulukossa 9.2.

| 9.33 | Tilintarkastustuomioistuin antoi kunkin viraston osalta kertomuksen 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta sekä lausuman tilien luotettavuudesta ja toimien sääntöjenmukaisuudesta. Kertomukset julkaistaan erikseen Euroopan unionin virallisessa lehdessäennen vuoden loppua. |
| --- | --- |

9.33

Tilintarkastustuomioistuin antoi kunkin viraston osalta kertomuksen 31. joulukuuta 2009 päättyneeltä varainhoitovuodelta sekä lausuman tilien luotettavuudesta ja toimien sääntöjenmukaisuudesta. Kertomukset julkaistaan erikseen Euroopan unionin virallisessa lehdessäennen vuoden loppua.

| 9.34 | Euratomin hankintakeskuksen osalta tilintarkastustuomioistuin pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että perussääntönsä vastaisesti hankintakeskuksella ei ollut omaa talousarviota varainhoitovuonna 2009, vaan komissio maksoi kaikki hankintakeskuksen menot pankkikuluja lukuun ottamatta. Vastaava tilanne oli havaittu jo vuoden 2008 kohdalla. Komission olisi selvitettävä yhdessä kaikkien asianosaisten kanssa, millaisin toimenpitein tilanne voidaan korjata. |
| --- | --- |

9.34

Euratomin hankintakeskuksen osalta tilintarkastustuomioistuin pyytää kiinnittämään huomiota siihen, että perussääntönsä vastaisesti hankintakeskuksella ei ollut omaa talousarviota varainhoitovuonna 2009, vaan komissio maksoi kaikki hankintakeskuksen menot pankkikuluja lukuun ottamatta. Vastaava tilanne oli havaittu jo vuoden 2008 kohdalla. Komission olisi selvitettävä yhdessä kaikkien asianosaisten kanssa, millaisin toimenpitein tilanne voidaan korjata.

| 9.34 | KOMISSION VASTAUKSET

  Komissio esitti ehdotuksensa Euratomin hankintakeskuksen talousarvioksi valmistellessaan vuoden 2008 talousarviota. Budjettivallan käyttäjä hylkäsi hankintakeskuksen talousarvion, joten komissio otti vastatakseen kaikista hankintakeskukselle vuonna 2008 aiheutuneista kustannuksista. Komissio vastasi hankintakeskuksen kustannuksista myös vuonna 2009 ja vuonna 2010, ja se on ehdottanut, että se vastaa kyseisistä kustannuksista myös vuonna 2011. |
| --- | --- |

9.34

KOMISSION VASTAUKSET

Komissio esitti ehdotuksensa Euratomin hankintakeskuksen talousarvioksi valmistellessaan vuoden 2008 talousarviota. Budjettivallan käyttäjä hylkäsi hankintakeskuksen talousarvion, joten komissio otti vastatakseen kaikista hankintakeskukselle vuonna 2008 aiheutuneista kustannuksista. Komissio vastasi hankintakeskuksen kustannuksista myös vuonna 2009 ja vuonna 2010, ja se on ehdottanut, että se vastaa kyseisistä kustannuksista myös vuonna 2011.

Taulukko 9.2 –   Euroopan unionin virastot ja toimeenpanovirastot – Keskeiset tiedot

| Euroopan unionin virastot ja toimeenpanovirastot | Päätoimipaikka | Ensimmäinen taloudellisesti itsenäinen vuosi | Talousarvio (18)



  (miljoonaa euroa) | Hyväksytyt toimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Virasto |
| Euratomin hankintakeskus (19) | Luxemburg | 1960 | — | — | — | — |
| Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus | Thessaloniki | 1977 | 18,6 | 18,3 | 101 | 99 |
| Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö | Dublin | 1977 | 20,2 | 21,0 | 101 | 101 |
| Euroopan ympäristökeskus | Kööpenhamina | 1994 | 39,8 | 37,1 | 133 | 123 |
| Euroopan koulutussäätiö | Torino | 1994 | 21,8 | 22,4 | 96 | 96 |
| Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus | Lissabon | 1995 | 14,7 | 15,1 | 82 | 82 |
| Euroopan lääkevirasto | Lontoo | 1994 | 194,4 | 182,9 | 530 | 481 |
| Euroopan unionin elinten käännöskeskus | Luxemburg | 1995 | 62,6 | 59,9 | 233 | 233 |
| Yhteisön kasvilajikevirasto | Angers | 1995 | 13,2 | 12,5 | 46 | 43 |
| Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto | Alicante | 1995 | 338,1 | 318,4 | 658 | 643 |
| Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto | Bilbao | 1996 | 15,0 | 14,9 | 44 | 44 |
| Euroopan perusoikeusvirasto | Wien | 1998 | 17,2 | 15,0 | 61 | 49 |
| Euroopan jälleenrakennusvirasto (20) | Thessaloniki | 2000 | — | 235,0 | — | 93 |
| Euroopan poliisiakatemia | Bramshill | 2006 | 8,8 | 8,7 | 26 | 22,5 |
| Euroopan unionin oikeudellisen yhteistyön yksikkö | Haag | 2002 | 27,6 | 24,8 | 185 | 175 |
| Euroopan lentoturvallisuusvirasto | Köln | 2003 | 122,0 | 102,0 | 506 | 452 |
| Euroopan meriturvallisuusvirasto | Lissabon | 2003 | 53,3 | 50,2 | 192 | 181 |
| Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen | Parma | 2003 | 71,0 | 66,4 | 355 | 335 |
| Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto | Heraklion | 2005 | 8,1 | 8,4 | 44 | 44 |
| Euroopan rautatievirasto | Valenciennes | 2006 | 21,0 | 18,0 | 124 | 116 |
| Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus | Tukholma | 2005 | 49,3 | 40,6 | 170 | 130 |
| Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto | Varsova | 2006 | 88,8 | 71,2 | 119 | 94 |
| Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomainen (21) | Bryssel | 2006 | 44,4 | 10,5 | 23 | 50 |
| Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto | Vigo | 2007 | 10,1 | 9,5 | 45 | 47 |
| Euroopan kemikaalivirasto | Helsinki | 2008 | 70,4 | 66,4 | 324 | 220 |
| Toimeenpanovirasto |
| Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto | Bryssel | 2006 | 13,3 | 11,5 | 37 | 36 |
| Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto | Bryssel | 2006 | 47,7 | 38,2 | 99 | 92 |
| Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto | Luxemburg | 2007 | 64 | 4,4 | 12 | 9 |
| Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto | Bryssel | 2008 | 8,9 | 5,2 | 32 | 32 |
| Tutkimuksen toimeenpanovirasto (22) | Bryssel | 2009 | 21,6 | — | 88 | — |
| Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto | Bryssel | 2009 | 14,5 | — | 100 | — |
| Yhteensä | 1 500,6 | 1 488,5 | 4 566 | 4 122,5 |

Euroopan unionin virastot ja toimeenpanovirastot

Päätoimipaikka

Ensimmäinen taloudellisesti itsenäinen vuosi

Talousarvio (18)

(miljoonaa euroa)

Hyväksytyt toimet

2009

2008

2009

2008

Virasto

Euratomin hankintakeskus (19)

Luxemburg

1960

—

—

—

—

Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus

Thessaloniki

1977

18,6

18,3

101

99

Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö

Dublin

1977

20,2

21,0

101

101

Euroopan ympäristökeskus

Kööpenhamina

1994

39,8

37,1

133

123

Euroopan koulutussäätiö

Torino

1994

21,8

22,4

96

96

Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus

Lissabon

1995

14,7

15,1

82

82

Euroopan lääkevirasto

Lontoo

1994

194,4

182,9

530

481

Euroopan unionin elinten käännöskeskus

Luxemburg

1995

62,6

59,9

233

233

Yhteisön kasvilajikevirasto

Angers

1995

13,2

12,5

46

43

Sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto

Alicante

1995

338,1

318,4

658

643

Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto

Bilbao

1996

15,0

14,9

44

44

Euroopan perusoikeusvirasto

Wien

1998

17,2

15,0

61

49

Euroopan jälleenrakennusvirasto (20)

Thessaloniki

2000

—

235,0

—

93

Euroopan poliisiakatemia

Bramshill

2006

8,8

8,7

26

22,5

Euroopan unionin oikeudellisen yhteistyön yksikkö

Haag

2002

27,6

24,8

185

175

Euroopan lentoturvallisuusvirasto

Köln

2003

122,0

102,0

506

452

Euroopan meriturvallisuusvirasto

Lissabon

2003

53,3

50,2

192

181

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen

Parma

2003

71,0

66,4

355

335

Euroopan verkko- ja tietoturvavirasto

Heraklion

2005

8,1

8,4

44

44

Euroopan rautatievirasto

Valenciennes

2006

21,0

18,0

124

116

Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus

Tukholma

2005

49,3

40,6

170

130

Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto

Varsova

2006

88,8

71,2

119

94

Maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) Euroopan valvontaviranomainen (21)

Bryssel

2006

44,4

10,5

23

50

Yhteisön kalastuksenvalvontavirasto

Vigo

2007

10,1

9,5

45

47

Euroopan kemikaalivirasto

Helsinki

2008

70,4

66,4

324

220

Toimeenpanovirasto

Kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanovirasto

Bryssel

2006

13,3

11,5

37

36

Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto

Bryssel

2006

47,7

38,2

99

92

Terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto

Luxemburg

2007

64

4,4

12

9

Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto

Bryssel

2008

8,9

5,2

32

32

Tutkimuksen toimeenpanovirasto (22)

Bryssel

2009

21,6

—

88

—

Euroopan tutkimusneuvoston toimeenpanovirasto

Bryssel

2009

14,5

—

100

—

Yhteensä

1 500,6

1 488,5

4 566

4 122,5

EUROOPPA-KOULUT

| 9.35 | Tilintarkastustuomioistuimen Eurooppa-kouluja koskeva erityisvuosikertomus (jota ei julkaista virallisessa lehdessä) toimitetaan vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena toimivalle Eurooppa-koulujen johtokunnalle (11). Koulujen talousarvio, joka vuonna 2009 oli 267,2 miljoonan euron suuruinen, rahoitettiin pääasiassa komission tuen (151,9 miljoonaa euroa) ja jäsenvaltioiden maksuosuuksien (53,7 miljoonaa euroa) avulla (12). Eurooppa-kouluja koskevat keskeiset tiedot on esitetty
  taulukossa 9.3. |
| --- | --- |

9.35

Tilintarkastustuomioistuimen Eurooppa-kouluja koskeva erityisvuosikertomus (jota ei julkaista virallisessa lehdessä) toimitetaan vastuuvapauden myöntävänä viranomaisena toimivalle Eurooppa-koulujen johtokunnalle (11). Koulujen talousarvio, joka vuonna 2009 oli 267,2 miljoonan euron suuruinen, rahoitettiin pääasiassa komission tuen (151,9 miljoonaa euroa) ja jäsenvaltioiden maksuosuuksien (53,7 miljoonaa euroa) avulla (12). Eurooppa-kouluja koskevat keskeiset tiedot on esitetty
  taulukossa 9.3.

| 9.36 | Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut olennaisia virheitä, jotka asettaisivat kyseenalaiseksi sen tarkastamien (Münchenissä sijaitsevan koulun ja Luxemburg I koulun sekä keskustoimiston) tilien luotettavuuden ja tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden. Kyseiset tilinpäätökset oli laadittu 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun Eurooppa-koulujen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti. |
| --- | --- |

9.36

Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut olennaisia virheitä, jotka asettaisivat kyseenalaiseksi sen tarkastamien (Münchenissä sijaitsevan koulun ja Luxemburg I koulun sekä keskustoimiston) tilien luotettavuuden ja tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden. Kyseiset tilinpäätökset oli laadittu 24 päivänä lokakuuta 2006 annetun Eurooppa-koulujen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti.

| 9.37 | Tilintarkastustuomioistuimen tietoon ei tarkastuksen yhteydessä tullut seikkoja, jotka antaisivat aiheen uskoa, että konsolidoidussa tilinpäätöksessä ei annettaisi olennaisilta osiltaan oikeita ja riittäviä tietoja relevanttien kirjanpitostandardien mukaisesti. Tästä ovat kuitenkin poikkeuksena seuraavat näkökohdat, jotka johtuvat siitä, että suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta ei ollut noudatettu tyydyttävällä tavalla: a) koulut eivät olleet tehneet varauksia niitä vastaan tuomioistuimessa nostettujen kanteiden osalta, b) vuoden 2009 palkanmukautuksia varten ei ollut tehty varauksia ja c) odotettavissa olevia menoja, jotka eivät liittyneet varainhoitovuoteen 2009, koskevat varaukset kirjattiin taseeseen, vaikka ne olisi pitänyt mainita ainoastaan liitetiedoissa. |
| --- | --- |

9.37

Tilintarkastustuomioistuimen tietoon ei tarkastuksen yhteydessä tullut seikkoja, jotka antaisivat aiheen uskoa, että konsolidoidussa tilinpäätöksessä ei annettaisi olennaisilta osiltaan oikeita ja riittäviä tietoja relevanttien kirjanpitostandardien mukaisesti. Tästä ovat kuitenkin poikkeuksena seuraavat näkökohdat, jotka johtuvat siitä, että suoriteperusteisen kirjanpidon periaatetta ei ollut noudatettu tyydyttävällä tavalla: a) koulut eivät olleet tehneet varauksia niitä vastaan tuomioistuimessa nostettujen kanteiden osalta, b) vuoden 2009 palkanmukautuksia varten ei ollut tehty varauksia ja c) odotettavissa olevia menoja, jotka eivät liittyneet varainhoitovuoteen 2009, koskevat varaukset kirjattiin taseeseen, vaikka ne olisi pitänyt mainita ainoastaan liitetiedoissa.

| 9.37 | KOMISSION VASTAUKSET

  Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteen noudattamista arvioidaan parhaillaan käynnissä olevan Eurooppa-koulujen varainhoitoasetuksen tarkistamisen yhteydessä. Tarkistamisen seurauksena tehtävät ehdotukset toimitetaan Eurooppa-koulujen johtokunnalle myöhemmin tämän vuoden aikana. |
| --- | --- |

9.37

KOMISSION VASTAUKSET

Suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteen noudattamista arvioidaan parhaillaan käynnissä olevan Eurooppa-koulujen varainhoitoasetuksen tarkistamisen yhteydessä. Tarkistamisen seurauksena tehtävät ehdotukset toimitetaan Eurooppa-koulujen johtokunnalle myöhemmin tämän vuoden aikana.

Taulukko 9.3 –   Eurooppa-koulut – Keskeiset tiedot

| Eurooppa-koulu | Maa | Talousarvio (23)
   (24)


  (miljoonaa euroa) | Komission tuki (24)


  (miljoonaa euroa) | Koulun oppilasmäärä (25) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2009 | 2008 | 2009 | 2008 | 2009 | 2008 |
| Pääsihteerin toimisto | Belgia | 9,6 | 9,2 | 8,3 | 7,0 | — | — |
| Luxemburg I | Luxemburg | 39,8 | 37,4 | 26,0 | 22,8 | 3 468 | 3 437 |
| Luxemburg II | Luxemburg | 7,6 | 7,0 | 4,5 | 3,4 | 910 | 888 |
| Bryssel I (Uccle) | Belgia | 33,1 | 32,1 | 23,1 | 22,7 | 3 112 | 3 057 |
| Bryssel II (Woluwé) | Belgia | 32,4 | 31,5 | 22,2 | 21,5 | 3 030 | 2 904 |
| Bryssel III (Ixelles) | Belgia | 29,7 | 29,1 | 20,8 | 19,8 | 2 811 | 2 649 |
| Bryssel IV | Belgia | 5,4 | 5,5 | 2,7 | 3,4 | 594 | 438 |
| Mol | Belgia | 12,0 | 11,3 | 6,9 | 6,0 | 752 | 718 |
| Varese | Italia | 19,8 | 18,7 | 10,2 | 9,3 | 1 304 | 1 341 |
| Karlsruhe | Saksa | 13,4 | 12,9 | 3,8 | 2,4 | 976 | 979 |
| München | Saksa | 20,9 | 19,5 | 0,4 | 0,6 | 1 848 | 1 756 |
| Frankfurt | Saksa | 11,5 | 10,6 | 6,5 | 3,9 | 1 085 | 1 053 |
| Alicante | Espanja | 12,5 | 11,9 | 6,8 | 5,2 | 1 020 | 1 029 |
| Bergen | Alankomaat | 9,8 | 9,8 | 4,8 | 5,1 | 586 | 565 |
| Culham | Yhdistynyt kuningaskunta | 9,7 | 11,4 | 4,9 | 5,7 | 835 | 835 |
| Yhteensä | 267,2 | 258,0 | 151,9 | 138,9 | 22 331 | 21 649 |
| Huom. Summissa voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja. |

Eurooppa-koulu

Maa

Talousarvio (23)
   (24)

(miljoonaa euroa)

Komission tuki (24)

(miljoonaa euroa)

Koulun oppilasmäärä (25)

2009

2008

2009

2008

2009

2008

Pääsihteerin toimisto

Belgia

9,6

9,2

8,3

7,0

—

—

Luxemburg I

Luxemburg

39,8

37,4

26,0

22,8

3 468

3 437

Luxemburg II

Luxemburg

7,6

7,0

4,5

3,4

910

888

Bryssel I (Uccle)

Belgia

33,1

32,1

23,1

22,7

3 112

3 057

Bryssel II (Woluwé)

Belgia

32,4

31,5

22,2

21,5

3 030

2 904

Bryssel III (Ixelles)

Belgia

29,7

29,1

20,8

19,8

2 811

2 649

Bryssel IV

Belgia

5,4

5,5

2,7

3,4

594

438

Mol

Belgia

12,0

11,3

6,9

6,0

752

718

Varese

Italia

19,8

18,7

10,2

9,3

1 304

1 341

Karlsruhe

Saksa

13,4

12,9

3,8

2,4

976

979

München

Saksa

20,9

19,5

0,4

0,6

1 848

1 756

Frankfurt

Saksa

11,5

10,6

6,5

3,9

1 085

1 053

Alicante

Espanja

12,5

11,9

6,8

5,2

1 020

1 029

Bergen

Alankomaat

9,8

9,8

4,8

5,1

586

565

Culham

Yhdistynyt kuningaskunta

9,7

11,4

4,9

5,7

835

835

Yhteensä

267,2

258,0

151,9

138,9

22 331

21 649

Huom. Summissa voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja.

---

(1)  Ennakko- ja jälkitarkastus, sisäinen tarkastus, poikkeusten raportointi ja sisäisen valvonnan standardit. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin teki perusteellisen arvion tuomioistuimen, Euroopan oikeusasiamiehen ja Euroopan tietosuojavaltuutetun valvontajärjestelmistä. Tätä arviota varten tarkastettiin maksutapahtumista poimittu täydentävä otos, joka liittyi henkilöstöresursseihin ja muihin hallintomenoihin.

(2)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(3)  Euroopan parlamentin puhemiehistön 30 päivänä kesäkuuta 2003 hyväksymät säännöt, sellaisina kuin ne ovat muutettuina 22 päivänä maaliskuuta 2006 ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyillä päätöksillä.

(4)  Vuoden 2008 lopussa poliittiset ryhmät siirsivät seuraavalle vuodelle 22 miljoonaa euroa eli 42,5 prosenttia varainhoitovuoden 2008 määrärahoista.

(5)  Ks. alaviite 1.

(6)  Ks. myös vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 11.14 (EUVL C 269, 10.11.2009).

(7)  Ks. kohdassa 9.8 tarkoitettu tarkastuskertomus tilinpäätöksestä.

(8)  Ks. alaviite 1.

(9)  Ks. alaviite 1.

(10)  Tilintarkastustuomioistuimen laatimat vuosikertomukset virastojen tilinpäätöksistä ovat saatavilla tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla (http://www.eca.europa.eu) ja ne julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

(11)  Tilintarkastustuomioistuin toimittaa konsolidoitua tilinpäätöstä koskevan yleisluonteisen tarkastuksen. Samoin se tarkastaa vuosittain keskustoimiston ja toimittaa vuoroperiaatteeseen perustuvan tarkastuksen kahdessa neljästätoista Eurooppa-koulusta.

(12)  Lähde: Eurooppa-koulut, lopullinen tilinpäätös varainhoitovuodelta 2009.

(13)  Ks. kohdan 9.6 alaviite.

(14)  Tarkastukset koskivat 41 maksutapahtumaa henkilöstöhallintoon liittyvässä kulunhallinnassa ja 13 maksutapahtumaa muiden luonteeltaan hallinnollisen kulujen hallinnassa (3 hankintamenettelyä ja 10 muuta maksutapahtumaa).

(15)  Tämä kulu on osa 10 maksutapahtuman otoksesta, jonka kokonaismäärä on 30,86 miljoonaa euroa ja jonka avulla on tarkoitus tarkastaa hallinnollisten kulujen hallintaa (muut kuin erikseen tarkastetut henkilöstöhallintoon ja hankintamenettelyihin liittyvät kulut).

(16)  Unionin tuomioistuimen valvontamääräystä nro 13, jonka mukaan ”yksiköt antavat tarvittavia säännöksiä varmistaakseen, että kaikki tapaukset, joissa ei ole noudatettu valvontaa erityisten olosuhteiden vuoksi tai joissa on niiden vuoksi poikettu säädetyistä käytännöistä ja menettelyistä, todetaan kirjallisesti, perustellaan ja hyväksytään asianmukaisella tasolla ennen toimenpiteisiin ryhtymistä”, on noudatettu mainituissa erityisissä olosuhteissa.

(17)  Ks. unionin tuomioistuimen vastuuvapaudesta vuonna 2007 23. huhtikuuta 2009 annetun päätöslauselman 17 kohta (2008/2278(DEC)) ja ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2011 18. toukokuuta 2010 annetun päätöslauselman 45 kohta (2010/2005(BUD)).

(18)  Maksusitoumusmäärärahat.

(19)  Ks. kohta 9.34.

(20)  Jälleenrakennusvirasto suljettiin vuonna 2008.

(21)  Tilapäinen päätoimipaikka.

(22)  Taloudellisesti riippumaton vuodesta 2009.

(23)  Kunkin Eurooppa-koulun ja pääsihteerin toimiston talousarvioon otettujen tulojen ja menojen kokonaismäärä. Luku sisältää kaikki alun perin hyväksyttyihin talousarvioihin tehdyt muutokset.

(24)  Lähde: Eurooppa-koulut, lopullinen tilinpäätös varainhoitovuodelta 2009.

(25)  Lähde: Pääsihteerin Eurooppa-koulujen johtokunnalle laatima vuosikertomus ”2009 Annual report of the Secretary General to the Board of Governors of the European Schools”.

Huom. Summissa voi olla pyöristämisestä johtuvia eroja.

LIITE 9.1

HALLINTOMENOJA KOSKEVIEN TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Toimielinten henkilöstöön liittyvät menot | Kiinteistöihin liittyvät menot | Muut menot | Yhteensä |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| Tapahtumien yhteismäärä (josta): | 38 | 7 | 12 | 57 | 57 | 56 |
| ennakkomaksuja | 0 | 1 | 1 | 2 | 0 | 0 |
| väli-/loppumaksuja | 38 | 6 | 11 | 55 | 57 | 56 |
| TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä | 97 % | {37} | 100 % | {7} | 75 % | {9} | 93 % | {53} | 91 % | 95 % |
| Tapahtumissa esiintyi virheitä | 3 % | {1} | 0 % | {0} | 25 % | {3} | 7 % | {4} | 9 % | 5 % |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| Todennäköisin virhetaso: | | |
| < 2 % | X | X | X |
| 2 % – 5 % | | | |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Toimielinten henkilöstöön liittyvät menot

Kiinteistöihin liittyvät menot

Muut menot

Yhteensä

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Tapahtumien yhteismäärä (josta):

38

7

12

57

57

56

ennakkomaksuja

0

1

1

2

0

0

väli-/loppumaksuja

38

6

11

55

57

56

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä

97 %

{37}

100 %

{7}

75 %

{9}

93 %

{53}

91 %

95 %

Tapahtumissa esiintyi virheitä

3 %

{1}

0 %

{0}

25 %

{3}

7 %

{4}

9 %

5 %

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Todennäköisin virhetaso:

< 2 %

X

X

X

2 % – 5 %

> 5 %

LIITE 9.2

HALLINTOMENOJA KOSKEVIEN JÄRJESTELMÄTARKASTUSTEN TULOKSET

Valvontajärjestelmien yleisarvio

| Yleisarvio | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Yleisarvio

2009

2008

2007

Värikoodien merkitys

| | Sääntöjenmukainen |
| --- | --- |
| | Osittain sääntöjenmukainen |
| | Ei sääntöjenmukainen |
| e. t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Sääntöjenmukainen

Osittain sääntöjenmukainen

Ei sääntöjenmukainen

e. t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

LIITE 9.3

HALLINTOMENOT: KOMISSION JOHDON ANTAMIA TIETOJA KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET

| Keskeiset pääosastot | Pääjohtajan antama lausuma
   (1) | Esitetyt varaumat | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Yleisarvio luotettavuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto | Ei varaumia | e. t. | — | A |
| Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Bryssel) | Ei varaumia | e. t. | — |
| Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Luxemburg) | Ei varaumia | e. t. | — |
| Tietotekniikan pääosasto | Ei varaumia | e. t. | — |
| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |

Keskeiset pääosastot

Pääjohtajan antama lausuma
   (1)

Esitetyt varaumat

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Yleisarvio luotettavuudesta

Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto

Ei varaumia

e. t.

—

A

Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Bryssel)

Ei varaumia

e. t.

—

Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto (Luxemburg)

Ei varaumia

e. t.

—

Tietotekniikan pääosasto

Ei varaumia

e. t.

—

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeata arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeata arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  Pääjohtaja ilmoittaa lausumassaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet toimien sääntöjenmukaisuudesta.

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeata arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeata arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

LIITE 9.4

HALLINTOMENOJA KOSKEVIEN AIEMPIEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

| Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Toteutetut toimet | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Toimielimen vastaus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1.   Palkkakerroin |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohdat 11.7–11.11; viimeksi vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, liite 11.2: | | | Euroopan parlamentin vastaukset |
| Euroopan parlamentti ja talous- ja sosiaalikomitea soveltavat palkkakertoimista annettuja henkilöstösääntöjen määräyksiä eri tavoin kuin muut toimielimet. Niin ollen ne myöntävät henkilöstölleen taloudellisen edun, jota muut toimielimet eivät myönnä ja joka lisää parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean menoja. | Parlamentti ja talous- ja sosiaalikomitea noudattavat nykyistä käytäntöään, kunnes tuomioistuin ratkaisee lopullisesti toimielinten henkilöstön sen käsiteltäväksi viemät tapaukset. | Tilintarkastustuomioistuin seuraa tuomioistuimen tuomioon perustuvia jatkotoimia. | Euroopan parlamentti pitää hyvänä tilintarkastustuomioistuimen menettelylähtöistä toimintamallia ja odottaa, että unionin tuomioistuin tekee lopullisen ratkaisun asiassa. |
| 2.   Virkamatkoilla aiheutuneiden majoituskustannusten korvaaminen |
| Vuosikertomukset varainhoitovuosilta 2004 ja 2007; viimeksi vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, liite 11.2: | | | Euroopan parlamentin vastaukset |
| Muutetuissa henkilöstösäännöissä, jotka tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004, määrätään, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan tositteita vastaan kunkin maan osalta vahvistetun enimmäismäärän rajoissa (henkilöstösääntöjen liitteessä VII oleva 13 artikla).
  Vastoin tätä määräystä parlamentti on määrännyt sisäisissä säännöissään, että henkilöstölle, jonka ei tarvitse esittää tositteita aiheutuneista majoituskuluista, suoritetaan kiinteämääräinen summa, joka vastaa 60:tä prosenttia sallitusta enimmäismäärästä. | Euroopan parlamentin virkamiesten ja muun henkilöstön virkamatkoja koskeva sisäiset säännöt hyväksyttiin pääsihteerin päätöksellä 10 päivänä joulukuuta 2009. Virkamatkoja koskevien järjestelyjen lisäksi sisäisissä säännöissä määrätään erityisjärjestelyistä, jotka liittyvät parlamentin kolmen toimipaikan (Luxemburg, Strasbourg ja Bryssel) välisiin virkamatkoihin. Näihin kuuluu muun muassa kulujen korvaaminen kiinteämääräisellä summalla ilman, että korvauksen saajaa vaaditaan esittämään tositteita. Niin ollen parlamentti maksaa edelleen Luxemburgissa, Strasbourgissa ja Brysselissä aiheutuneisiin majoituskustannuksiin liittyvien hakemusten osalta kiinteämääräisen summan. | Päivitetyt säännöt eivät vastaa henkilöstösääntöjä. Parlamentin olisi huolehdittava siitä, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan henkilöstösääntöjen mukaisesti. | Parlamentti panee merkille tilintarkastustuomioistuimen kannan uusiin määräyksiin, jotka on nimenomaan vahvistettu aiempien huomautusten johdosta, mutta pitäytyy omassa kannassaan, jonka mukaan henkilöstön matkoja kolmeen toimipaikkaan ja varsinaisia virkamatkoja on käsiteltävä eri tavoin. Parlamentti aikoo henkilöstösääntöjen seuraavan tarkistamisen yhteydessä hyödyntää lainsäätäjän asemaansa henkilöstösääntöjen määräysten muuttamiseksi niin, että niissä tehdään ero parlamentin henkilöstön virkamatkojen ja kolmen toimipaikan välisten matkojen välillä.


  Budjettivallan käyttäjä on jo muuttanut entisen momentin 3000”Henkilöstön virkamatkakulut” nimeä ja selvitysosaa tämän suuntaisesti. Tästedes momentin nimi on ”Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen toimipaikan välillä” ja sen selvitysosassa täsmennetään, että määräraha on tarkoitettu kattamaan toimielimen henkilöstön, kansallisten asiantuntijoiden ja harjoittelijoiden matkakulut asemapaikan ja Euroopan parlamentin kolmen toimipaikan (Bryssel, Luxemburg ja Strasbourg) välillä sekä virkamatkakulut muihin kuin näihin kolmeen toimipaikkaan kohdistuvista matkoista; näin talousarvioon luodaan perusta säännöille, joita parlamentti soveltaa kolmen toimipaikan välisiin matkoihin. |
| 3.   Euroopan parlamentin jäsenille maksetut avustajakorvaukset |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, kohdat 10.10–10.12, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, liite 11.2: | | | Euroopan parlamentin vastaukset |
| Varainhoitovuoden 2006 vuosikertomuksessaan tilintarkastustuomioistuin katsoi, ettei ole olemassa riittävää todentavaa aineistoa siitä, että parlamentin jäsenet todella ovat palkanneet avustajia ja että parlamentin jäsenten allekirjoittamissa sopimuksissa mainitut tehtävät tai palvelut on tosiasiallisesti toteutettu. Puhemiehistön olisi toteutettava tarvittavat toimet saadakseen tositteet, joiden katsotaan olevan oleellisia menojen aiheellisuuden osoittamiseksi.
  Joulukuussa 2006 muutettujen puhemiehistön sääntöjen mukaisesti Euroopan parlamentin jäsenten ei enää tarvitse toimittaa maksuasiamiesten ja palveluntarjoajien laskuja ja maksutositteita, mutta heidän on säilytettävä ne. Tämän sijaan jäsenten on toimitettava jäljennökset maksuasiamiesten ja palvelujentarjoajien antamista ”menoilmoituksista” ja ”laskutuksia koskevista ilmoituksista”. Näitä uusia sääntöjä sovelletaan heinäkuusta 2004 alkaen. Varainhoitovuotta 2007 koskevassa vuosikertomuksessa suositeltiin, että parlamentti lisäisi jäsenten avustajakorvauksia koskevia valvontamenettelyjä, kuten parlamentin jäsenten hallussa olevien laskujen satunnaistarkastuksia. | Parlamentti on saanut selvitettyä kaikki varainhoitovuosien 2004–2007 avustajakorvaukset.
  Varainhoitovuoden 2008 osalta parlamentin hallinto on saanut yli 98 prosenttia menoilmoituksista ja maksutositteista.
  Varainhoitovuoden 2009 osalta parlamentin hallinto parhaillaan käsittelee viime kuukausina saamiaan ilmoituksia. | Tilintarkastustuomioistuin seuraa parlamentin selvitystyötä, joka koskee parlamentin jäsenten menoilmoituksia varainhoitovuosilta 2008 ja 2009.
  Parlamentin hallinnon olisi tarkastettava menoilmoitusten perustana olevat alkuperäiset laskut. | Avustajakuluja koskevien ennakoiden tasaaminen varainhoitovuosilta 2008–2009 (1. vuosipuolisko) suoritetaan jäsenten kuluja ja korvauksia koskevien sääntöjen 14 artiklan nojalla. Vuoden 2008 osalta tasausmenettelyn piiriin kuuluvien maksujen kokonaissummasta on saatu tasattua 99,79 %. Jäljelle jäävä 0,2 % maksuista on parhaillaan tapauskohtaisessa tarkastelussa. Kyseiset määrät on mahdollista maksattaa takaisin tapauskohtaisesti.


  Vuoden 2009 alkupuoliskon (1) ennakoista on saatu tähän mennessä tasattua lähes 92,31 % (eli 94 227 604 euroa yhteensä 102 074 881 eurosta). Loput eli 7,6 % koostuu pääasiassa tarkasteltavina olevista asiakirjoista (6,28 %). Asiakirjatodisteet ovat saamatta vielä 1,41 %:sta tasausmenettelyn piiriin kuuluvista maksuista.


  Aina, kun toimitetuissa tiedoissa on ollut epäselvyyksiä, parlamentin yksiköt ovat pyytäneet jäsentä antamaan lisäselvityksiä, esimerkiksi esittämään laskut.


  Vuoden loppuun mennessä, kun kaikki loputkin asiakirjat on käsitelty, suoritettujen tasauksien määrä lähentelee mitä todennäköisimmin muiden vuosien tasoa. |
| 4.   Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmä |
| Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, taulukko 10.2, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, liite 11.2: | | | Euroopan parlamentin vastaukset |
| Tilintarkastustuomioistuin toistaa huomautukset, jotka se esitti varainhoitovuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessa:






  a) | Tarvitaan uusi vakuutusmatemaattinen tutkimus, jossa arvioidaan niiden päätösten vaikutukset, jotka puhemiehistö teki järjestelmän jäseniin sovellettavien toimenpiteiden osalta. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Toteutetut toimet

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Toimielimen vastaus

1.   Palkkakerroin

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2007, kohdat 11.7–11.11; viimeksi vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, liite 11.2:

Euroopan parlamentin vastaukset

Euroopan parlamentti ja talous- ja sosiaalikomitea soveltavat palkkakertoimista annettuja henkilöstösääntöjen määräyksiä eri tavoin kuin muut toimielimet. Niin ollen ne myöntävät henkilöstölleen taloudellisen edun, jota muut toimielimet eivät myönnä ja joka lisää parlamentin ja talous- ja sosiaalikomitean menoja.

Parlamentti ja talous- ja sosiaalikomitea noudattavat nykyistä käytäntöään, kunnes tuomioistuin ratkaisee lopullisesti toimielinten henkilöstön sen käsiteltäväksi viemät tapaukset.

Tilintarkastustuomioistuin seuraa tuomioistuimen tuomioon perustuvia jatkotoimia.

Euroopan parlamentti pitää hyvänä tilintarkastustuomioistuimen menettelylähtöistä toimintamallia ja odottaa, että unionin tuomioistuin tekee lopullisen ratkaisun asiassa.

2.   Virkamatkoilla aiheutuneiden majoituskustannusten korvaaminen

Vuosikertomukset varainhoitovuosilta 2004 ja 2007; viimeksi vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, liite 11.2:

Euroopan parlamentin vastaukset

Muutetuissa henkilöstösäännöissä, jotka tulivat voimaan 1. toukokuuta 2004, määrätään, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan tositteita vastaan kunkin maan osalta vahvistetun enimmäismäärän rajoissa (henkilöstösääntöjen liitteessä VII oleva 13 artikla).

Vastoin tätä määräystä parlamentti on määrännyt sisäisissä säännöissään, että henkilöstölle, jonka ei tarvitse esittää tositteita aiheutuneista majoituskuluista, suoritetaan kiinteämääräinen summa, joka vastaa 60:tä prosenttia sallitusta enimmäismäärästä.

Euroopan parlamentin virkamiesten ja muun henkilöstön virkamatkoja koskeva sisäiset säännöt hyväksyttiin pääsihteerin päätöksellä 10 päivänä joulukuuta 2009. Virkamatkoja koskevien järjestelyjen lisäksi sisäisissä säännöissä määrätään erityisjärjestelyistä, jotka liittyvät parlamentin kolmen toimipaikan (Luxemburg, Strasbourg ja Bryssel) välisiin virkamatkoihin. Näihin kuuluu muun muassa kulujen korvaaminen kiinteämääräisellä summalla ilman, että korvauksen saajaa vaaditaan esittämään tositteita. Niin ollen parlamentti maksaa edelleen Luxemburgissa, Strasbourgissa ja Brysselissä aiheutuneisiin majoituskustannuksiin liittyvien hakemusten osalta kiinteämääräisen summan.

Päivitetyt säännöt eivät vastaa henkilöstösääntöjä. Parlamentin olisi huolehdittava siitä, että virkamatkoilla aiheutuneet majoituskustannukset korvataan henkilöstösääntöjen mukaisesti.

Parlamentti panee merkille tilintarkastustuomioistuimen kannan uusiin määräyksiin, jotka on nimenomaan vahvistettu aiempien huomautusten johdosta, mutta pitäytyy omassa kannassaan, jonka mukaan henkilöstön matkoja kolmeen toimipaikkaan ja varsinaisia virkamatkoja on käsiteltävä eri tavoin. Parlamentti aikoo henkilöstösääntöjen seuraavan tarkistamisen yhteydessä hyödyntää lainsäätäjän asemaansa henkilöstösääntöjen määräysten muuttamiseksi niin, että niissä tehdään ero parlamentin henkilöstön virkamatkojen ja kolmen toimipaikan välisten matkojen välillä.

Budjettivallan käyttäjä on jo muuttanut entisen momentin 3000”Henkilöstön virkamatkakulut” nimeä ja selvitysosaa tämän suuntaisesti. Tästedes momentin nimi on ”Kulut henkilöstön virkamatkoista ja matkoista kolmen toimipaikan välillä” ja sen selvitysosassa täsmennetään, että määräraha on tarkoitettu kattamaan toimielimen henkilöstön, kansallisten asiantuntijoiden ja harjoittelijoiden matkakulut asemapaikan ja Euroopan parlamentin kolmen toimipaikan (Bryssel, Luxemburg ja Strasbourg) välillä sekä virkamatkakulut muihin kuin näihin kolmeen toimipaikkaan kohdistuvista matkoista; näin talousarvioon luodaan perusta säännöille, joita parlamentti soveltaa kolmen toimipaikan välisiin matkoihin.

3.   Euroopan parlamentin jäsenille maksetut avustajakorvaukset

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, kohdat 10.10–10.12, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, liite 11.2:

Euroopan parlamentin vastaukset

Varainhoitovuoden 2006 vuosikertomuksessaan tilintarkastustuomioistuin katsoi, ettei ole olemassa riittävää todentavaa aineistoa siitä, että parlamentin jäsenet todella ovat palkanneet avustajia ja että parlamentin jäsenten allekirjoittamissa sopimuksissa mainitut tehtävät tai palvelut on tosiasiallisesti toteutettu. Puhemiehistön olisi toteutettava tarvittavat toimet saadakseen tositteet, joiden katsotaan olevan oleellisia menojen aiheellisuuden osoittamiseksi.

Joulukuussa 2006 muutettujen puhemiehistön sääntöjen mukaisesti Euroopan parlamentin jäsenten ei enää tarvitse toimittaa maksuasiamiesten ja palveluntarjoajien laskuja ja maksutositteita, mutta heidän on säilytettävä ne. Tämän sijaan jäsenten on toimitettava jäljennökset maksuasiamiesten ja palvelujentarjoajien antamista ”menoilmoituksista” ja ”laskutuksia koskevista ilmoituksista”. Näitä uusia sääntöjä sovelletaan heinäkuusta 2004 alkaen. Varainhoitovuotta 2007 koskevassa vuosikertomuksessa suositeltiin, että parlamentti lisäisi jäsenten avustajakorvauksia koskevia valvontamenettelyjä, kuten parlamentin jäsenten hallussa olevien laskujen satunnaistarkastuksia.

Parlamentti on saanut selvitettyä kaikki varainhoitovuosien 2004–2007 avustajakorvaukset.

Varainhoitovuoden 2008 osalta parlamentin hallinto on saanut yli 98 prosenttia menoilmoituksista ja maksutositteista.

Varainhoitovuoden 2009 osalta parlamentin hallinto parhaillaan käsittelee viime kuukausina saamiaan ilmoituksia.

Tilintarkastustuomioistuin seuraa parlamentin selvitystyötä, joka koskee parlamentin jäsenten menoilmoituksia varainhoitovuosilta 2008 ja 2009.

Parlamentin hallinnon olisi tarkastettava menoilmoitusten perustana olevat alkuperäiset laskut.

Avustajakuluja koskevien ennakoiden tasaaminen varainhoitovuosilta 2008–2009 (1. vuosipuolisko) suoritetaan jäsenten kuluja ja korvauksia koskevien sääntöjen 14 artiklan nojalla. Vuoden 2008 osalta tasausmenettelyn piiriin kuuluvien maksujen kokonaissummasta on saatu tasattua 99,79 %. Jäljelle jäävä 0,2 % maksuista on parhaillaan tapauskohtaisessa tarkastelussa. Kyseiset määrät on mahdollista maksattaa takaisin tapauskohtaisesti.

Vuoden 2009 alkupuoliskon (1) ennakoista on saatu tähän mennessä tasattua lähes 92,31 % (eli 94 227 604 euroa yhteensä 102 074 881 eurosta). Loput eli 7,6 % koostuu pääasiassa tarkasteltavina olevista asiakirjoista (6,28 %). Asiakirjatodisteet ovat saamatta vielä 1,41 %:sta tasausmenettelyn piiriin kuuluvista maksuista.

Aina, kun toimitetuissa tiedoissa on ollut epäselvyyksiä, parlamentin yksiköt ovat pyytäneet jäsentä antamaan lisäselvityksiä, esimerkiksi esittämään laskut.

Vuoden loppuun mennessä, kun kaikki loputkin asiakirjat on käsitelty, suoritettujen tasauksien määrä lähentelee mitä todennäköisimmin muiden vuosien tasoa.

4.   Euroopan parlamentin jäsenten lisäeläkejärjestelmä

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2006, taulukko 10.2, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, liite 11.2:

Euroopan parlamentin vastaukset

Tilintarkastustuomioistuin toistaa huomautukset, jotka se esitti varainhoitovuotta 2008 koskevassa vuosikertomuksessa:

a)

Tarvitaan uusi vakuutusmatemaattinen tutkimus, jossa arvioidaan niiden päätösten vaikutukset, jotka puhemiehistö teki järjestelmän jäseniin sovellettavien toimenpiteiden osalta.

| b) | Parlamentin olisi täsmennettävä rooliaan rahaston varojen hallinnoinnissa ja valvonnassa. |
| --- | --- |

b)

Parlamentin olisi täsmennettävä rooliaan rahaston varojen hallinnoinnissa ja valvonnassa.

Parlamentin toimittamassa vakuutusmatemaattisessa tutkimuksessa todetaan, että puhemiehistön kokouksessa 1. huhtikuuta 2009 tehdyssä päätöksessä määriteltyjä uusia sääntöjä noudattaen rahaston vakuutusmatemaattinen alijäämä olisi 84,5 miljoonaa euroa 31. joulukuuta 2009.

Parlamentin olisi vaadittava, että rahasto laatii investointistrategian parlamentin antamien suuntaviivojen perusteella.

Parlamentti muistuttaa, että puhemiehistö hyväksyi kokouksessaan 1. huhtikuuta 2009 merkittäviä päätöksiä, joilla pyrittiin määrittämään toimielimen asema suhteessa rahastoon ja varmistamaan, että parlamentin velvoitteet rahastoa kohtaan ja suhteet siihen ovat selkeät.

Mitä tulee parlamentin osuuteen sijoitusstrategiassa se on jo ilmoittanut aikovansa esittää yleisiä suuntaviivoja rahaston hallinnoijille. Parlamentti ei kuitenkaan halua osallistua aktiivisesti varsinaisten sijoituspäätösten tekoon. Koska rahasto on erillinen ja itsenäinen yhteisö, parlamentti ei voisikaan osallistua päätöksentekoon. Parlamentin puhemiehen rahastolle 4. toukokuuta 2009 osoittamassa kirjeessä vahvistetaan suuntaviivat ja kehotetaan rahastoa välttämään altistumista valuuttakurssien vaihtelusta aiheutuville riskeille ja noudattamaan varovaista sijoitusstrategiaa.

Puhemiehistön päätösten, vahvistettujen suuntaviivojen ja rahoitusmarkkinoiden elpymisen yhteisvaikutuksen ansiosta rahasto on onnistunut alentamaan vakuutusmatemaattista alijäämäänsä 121,84 miljoonasta eurosta (31. joulukuuta 2008) 84,56 miljoonaan euroon (31. joulukuuta 2009).

Parlamentti on lisäksi ajantasaistanut riippumattomat vakuutusmatemaattiset tutkimukset voidakseen arvioida eläkerahaston taloudellista asemaa henkilöstösääntöjen voimaantulon ja puhemiehistön 9. maaliskuuta ja 1. huhtikuuta 2009 tekemien, vapaaehtoista lisäeläkejärjestelmää muuttavien päätösten johdosta. Koska parlamentti on myöntänyt vastuunsa alijäämätilanteesta, alijäämän summa on kirjattu taseeseen, kuten tilintarkastustuomioistuin on pyytänyt. Vakuutusmatemaattisten arvioiden ajantasaistaminen on määrä suorittaa vuosittain tilinpäätöksen laatimisen yhteydessä.

5.   Secured European System for Automatic Messaging -järjestelmän (SESAME) valmistumisen määräaika

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 11.10:

Neuvoston vastaus

Neuvoston vuotuisten talousarvioiden valmistelussa käytetyn Secured European System for Automatic Messaging -järjestelmän (SESAME) valmistumisen määräaika on jatkuvasti ollut liian optimistinen. Alkuperäistä hankesuunnitelmaa on muutettu monin tavoin, eivätkä jäsenvaltiot ole sopineet siitä, millä tavoin tiettyjä arkaluontoisia tietoja olisi käsiteltävä. Tämän vuoksi SESAME-järjestelmän vuotuiset määrärahat ovat olleet tarpeettoman suuret joka vuosi.

SESAME-järjestelmälle oli jälleen myönnetty liikaa määrärahoja: vuodeksi 2009 osoitettu 2,7 miljoonan euron määrä oli 2,4 miljoonan euron verran liian suuri. Jäsenvaltioiden muodostama poliittisten ja turvallisuusasioiden komitea antoi kuitenkin lokakuussa 2009 luvan SESAME-järjestelmän matalaa turvaluokitusta koskevan osan toteuttamiseen. Hanke voidaan siis käynnistää. Korkeaa turvaluokitusta koskevasta osasta on kuitenkin vielä päästävä sopimukseen.

Neuvoston olisi huolehdittava siitä, että talousarviosta myönnetään SESAME-järjestelmälle määrärahoja suhteessa hankkeen edistymiseen.

Neuvoston pääsihteeristö hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen analyysin, joka koskee tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2008 tekemää SESAME-hanketta koskeneen huomautuksen jatkotoimenpiteitä.

Sen takaamiseksi, että SESAME-hankkeeseen osoitetut määrärahat vastaavat hankkeen täytäntöönpanon edistymistä, vuoden 2010 talousarvioon ja vuoden 2011 talousarvioesitykseen otettavat määrät vähennetään 400 000 euroon vuotta kohden.

6.   Henkilöstön etuuksia koskevan IRIS-tietojärjestelmän käyttöönotto

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 11.11:

Komission vastaukset

Henkilökohtaisten etuuksien hallinto- ja maksutoimisto otti kesäkuussa 2008 käyttöön uuden Individual Rights Information System -tietojärjestelmän (IRIS), jolla hallinnoidaan henkilöstön etuuksia, muun muassa palkkoja. Siirtyminen IRIS-järjestelmään johti lukuisiin ongelmiin palkanlaskennassa. Virheellisiin tietoihin pyrittiin puuttumaan kiireesti tekemällä palkkojen laskentajärjestelmässä manuaalisia korjauksia, joita ei valvottu riittävällä tavalla. IRIS-järjestelmää ei testattu perusteellisesti, eikä vanhaa ja uutta järjestelmää käytetty rinnakkain siihen asti, että olisi saatu näyttöä uuden järjestelmän asianmukaisesta toiminnasta.

IRIS-tietojärjestelmän kehittäminen lopetettiin siinä ilmenneiden ongelmien vuoksi. Kaksi uutta hanketta käynnistettiin: yksi henkilöstön etuuksien ja toinen sairausvakuutuksen hallinnointia varten. Sovellusten kehittämisen aikana henkilöstön etuudet lasketaan palkkojen laskentajärjestelmään manuaalisesti vietyjen tietojen pohjalta.

Komission pitäisi varmistaa, että uudet sovellukset otetaan käyttöön vasta, kun on saatu näyttöä siitä, että järjestelmien testitulokset ovat tyydyttävät.

Palkkatoimisto on jo aloittanut henkilökohtaisten etuuksien hallinnoimisessa käytettävien uudistettujen moduulien testauksen. Kattavassa testausohjelmassa on hyödynnetty aikaisempia kokemuksia.

7.   Komission lähetystöissä työskentelevän paikallisen henkilöstön eläkejärjestelmä

Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 11.13:

Komission vastaukset

Ulkosuhteiden pääosaston ulkosuhdeyksikkö laati vuonna 1996 eläkejärjestelmän komission lähetystöissä työskentelevää paikallista henkilöstöä varten. Järjestelmää on vuodesta 1996 lähtien hallinnoitu siirtymäsäännösten avulla. Niissä ei kuitenkaan täsmennetä, mikä on komission vastuu rahaston varojen suojaamisen ja rahaston tuoton osalta. Siirtymäsäännöksissä ei myöskään määritellä henkilöstön eläkkeiden maksamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä.

Komissio aikoi tutkia, miten rahastosta voitaisiin tehdä pysyvä järjestely. Lisäksi komissio vahvisti, että asiasta on laadittava säädösehdotus ja tehtävä vakuutusmatemaattinen tutkimus.

Komission olisi annettava järjestelyn rakennetta ja hallinnointia koskevat säännöt.

Jotta nykyisestä täydentävästä järjestelmästä voitaisiin tehdä pysyvä, tarvitaan oikeusperusta. Tämä edellyttää muuhun henkilöstöön sovellettaviin palvelussuhteen ehtoihin tehtävää muutosta, jonka komissio on jo sisällyttänyt neuvostolle ja parlamentille antamaansa Euroopan ulkosuhdehallintoa koskevaan ehdotukseen.

---

(1)  Tilanne 26. heinäkuuta 2010.

---

LIITE I

Euroopan unionin talousarvioon liittyviä taustatietoja

SISÄLLYS

PERUSTIETOJA TALOUSARVIOSTA

| 1. | Talousarvion taustaa |
| --- | --- |

1.

| 2. | Oikeudellinen perusta |
| --- | --- |

2.

| 3. | Perussopimusten ja varainhoitoasetusten talousarviota koskevat periaatteet |
| --- | --- |

3.

| 4. | Talousarvion sisältö ja rakenne |
| --- | --- |

4.

| 5. | Talousarvion rahoitus (talousarvion tulot) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Talousarviomäärärahat |
| --- | --- |

6.

| 7. | Talousarvion toteuttaminen |
| --- | --- |

7.

| 7.1 | Vastuu talousarvion toteuttamisesta |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Tulojen toteuttaminen |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Menojen toteuttaminen |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen |
| --- | --- |

7.4

| 8. | Tilinpäätöksen esittäminen |
| --- | --- |

8.

| 9. | Ulkoinen tarkastus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Vastuuvapauden myöntäminen ja jatkotoimenpiteet |
| --- | --- |

10.

LISÄTIEDOT

Varainhoitoa koskevien tietojen lähdeaineisto

Rahayksikkö

Lyhenteet ja merkit

KAAVIOT

PERUSTIETOJA TALOUSARVIOSTA

1.   TALOUSARVION TAUSTAA

Talousarviosta katetaan Euroopan unionin menot. Talousarvioon otetaan myös hallintomenot, jotka liittyvät yhteistyöhön oikeus- ja sisäasioissa sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alaan, sekä kaikki muut sellaiset menot, joiden neuvosto arvioi kuuluvan talousarviosta rahoitettavaksi kyseisten politiikan alojen täytäntöönpanemiseksi.

2.   OIKEUSPERUSTA

Talousarviosta määrätään varainhoitoa koskevissa perussopimusten säännöksissä (1)
   (2) (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 310–325 artikla ja Euratomin perustamissopimuksen 106 A artikla) sekä varainhoitoasetuksissa (3).

3.   PERUSSOPIMUSTEN JA VARAINHOITOASETUSTEN TALOUSARVIOTA KOSKEVAT PERIAATTEET

Kaikki Euroopan unionin tulot ja menot on koottava yhtenäiseen talousarvioon (yhtenäisyyden ja talousarvion totuudenmukaisuuden periaatteet). Talousarvio vahvistetaan varainhoitovuodeksi (vuotuisuusperiaate). Siihen otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa (tasapainoperiaate). Talousarvio laaditaan, toteutetaan ja tilinpäätös esitetään euroina (laskentayksikön periaate). Tulot on käytettävä erittelemättä kaikkien menojen rahoittamiseen, ja ne on kirjattava menojen tapaan täysimääräisinä talousarvioon ja myöhemmin tilinpäätökseen vähentämättä niitä toisistaan (yleiskatteisuusperiaate). Määrärahat eritellään osastoittain ja luvuittain; luvut jaetaan momentteihin ja alamomentteihin (erittelyperiaate). Talousarviomäärärahat on käytettävä taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteiden mukaisesti (moitteeton varainhoito). Talousarvio laaditaan ja toteutetaan ja tilinpäätös esitetään noudattaen periaatetta avoimuudesta (avoimuus). Näistä pääperiaatteista poiketaan muutamissa tapauksissa.

4.   TALOUSARVION SISÄLTÖ JA RAKENNE

Talousarvioon kuuluu yhteenveto tuloista ja menoista ja kunkin toimielimen pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin. Nämä yhdeksän pääluokkaa ovat: I parlamentti, II neuvosto, III komissio, IV tuomioistuin, V tilintarkastustuomioistuin, VI talous- ja sosiaalikomitea, VII alueiden komitea, VIII Euroopan oikeusasiamies ja IX Euroopan tietosuojavaltuutettu.

Kussakin pääluokassa tulot ja menot on luokiteltu budjettikohtiin (osastot, luvut, momentit ja mahdolliset alamomentit) lajin tai käyttötarkoituksen mukaan.

5.   TALOUSARVION RAHOITUS (TALOUSARVION TULOT)

Talousarvion tulopuoli muodostuu pääasiassa Euroopan unionin omista varoista: BKTL:oon perustuvista omista varoista, alv:oon perustuvista omista varoista, tullimaksuista, maatalousmaksuista sekä sokeri- ja isoglukoosimaksuista (4).

Omien varojen lisäksi on olemassa myös muita tuloeriä (katso
  kaavio I
  ).

6.   TALOUSARVIOMÄÄRÄRAHAT

Arvioitujen menojen kattamiseksi tarkoitetut talousarviomäärärahat eritellään talousarviossa seuraavasti:

| a) | Jaksotetut määrärahat (JM) käytetään monivuotisen toiminnan rahoittamiseen tietyillä talousarvion aloilla. Ne voivat olla maksusitoumusmäärärahoja (MSM) tai maksumäärärahoja (MM).






  — | Maksusitoumusmäärärahojen avulla voidaan sitoutua kuluvan varainhoitovuoden aikana oikeudellisiin velvollisuuksiin sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman kuin yhden varainhoitovuoden verran; |
| --- | --- | --- |

a)

Jaksotetut määrärahat (JM) käytetään monivuotisen toiminnan rahoittamiseen tietyillä talousarvion aloilla. Ne voivat olla maksusitoumusmäärärahoja (MSM) tai maksumäärärahoja (MM).

—

Maksusitoumusmäärärahojen avulla voidaan sitoutua kuluvan varainhoitovuoden aikana oikeudellisiin velvollisuuksiin sellaista toimintaa varten, jonka toteuttaminen kestää useamman kuin yhden varainhoitovuoden verran;

| — | maksumäärärahoilla voidaan rahoittaa menoja, joita koskevat maksusitoumukset on tehty kuluvan varainhoitovuoden aikana ja aiempina varainhoitovuosina. |
| --- | --- |

—

maksumäärärahoilla voidaan rahoittaa menoja, joita koskevat maksusitoumukset on tehty kuluvan varainhoitovuoden aikana ja aiempina varainhoitovuosina.

| b) | Jaksottamattomat määrärahat (EJM) on tarkoitettu yksivuotisia toimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen suorittamiseen varainhoitovuoden kuluessa. |
| --- | --- |

b)

Jaksottamattomat määrärahat (EJM) on tarkoitettu yksivuotisia toimia koskevien maksusitoumusten ja maksujen suorittamiseen varainhoitovuoden kuluessa.

Kunkin varainhoitovuoden osalta onkin tästä syystä laskettava kaksi erillistä kokonaismäärää:

| a) | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MSKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksusitoumusmäärärahat (MSM) (5) |
| --- | --- |

a)

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MSKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksusitoumusmäärärahat (MSM) (5)

| b) | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MMKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksumäärärahat (MM) (5). |
| --- | --- |

b)

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat yhteensä (MMKM) (5) = jaksottamattomat määrärahat (EJM) + maksumäärärahat (MM) (5).

Talousarvion tulojen avulla katetaan maksumääräyksiin käytettävät määrärahat kokonaisuudessaan. Maksusitoumusmäärärahoja ei tarvitse kattaa tuloista.

Seuraavasta yksinkertaistetusta kaaviosta (määrät eivät ole todellisia) käy ilmi määrärahojen jakautuminen kullekin varainhoitovuodelle.

Image

7.   TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

7.1   Vastuu talousarvion toteuttamisesta

Komissio toteuttaa talousarvion varainhoitoasetuksen mukaisesti omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa. Lisäksi komissio uskoo muille toimielimille tarpeellisen toimivallan näitä toimielimiä vastaavien talousarvion pääluokkien toteuttamiseksi (6). Varainhoitoasetuksessa täsmennetään toteuttamismenettelyt ja erityisesti toimielinten tulojen ja menojen hyväksyjien, tilinpitäjien, ennakoiden hoitajien ja sisäisten tarkastajien vastuualueet. Kahdella suurimmalla menoalalla (Euroopan maataloustukirahasto ja koheesiorahasto) Euroopan unionin varojen hoito on jaettu komission ja jäsenvaltioiden kesken.

7.2   Tulojen toteuttaminen

Arvioidut tulot kirjataan talousarvioon; niitä voidaan muuttaa lisätalousarvioissa.

Budjettitulojen toteuttamisessa Euroopan unionin saatavat (omat varat ja muut tulot) todetaan ja peritään. Asiasta säädetään erityisissä säännöksissä (7). Varainhoitovuoden todelliset tulot määritellään kuluvan varainhoitovuoden aikana todettujen saatavien ja aiempina varainhoitovuosina todettujen, aiempien varainhoitovuosien perimättä olevien saatavien summaksi.

7.3   Menojen toteuttaminen

Arvioidut menot kirjataan talousarvioon.

Budjettimenojen toteuttaminen, toisin sanoen määrärahojen kehitys ja käyttö, voidaan esittää tiivistetysti seuraavasti:

| a) | Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat:
  i)   määrärahojen kehitys: varainhoitovuonna käytettävissä olevien, maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksusitoumusmäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta päätöksin tehdyt vielä sitomattomat siirrot + aiempien varainhoitovuosien vapautetut ja uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat
  ii)   määrärahojen käyttö: maksusitoumuksiin käytettävät lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana, ja niitä voidaan käyttää maksusitoumusten tekemiseen (käytetyt maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = tehtyjen maksusitoumusten mukainen määrä)
  iii)   määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle asianomaisen toimielimen päätöksellä; tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä
  iv)   määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu. |
| --- | --- |

a)

Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat:

i)   määrärahojen kehitys: varainhoitovuonna käytettävissä olevien, maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksusitoumusmäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat + edelliseltä varainhoitovuodelta päätöksin tehdyt vielä sitomattomat siirrot + aiempien varainhoitovuosien vapautetut ja uudelleen käyttöön otetut maksusitoumusmäärärahat

ii)   määrärahojen käyttö: maksusitoumuksiin käytettävät lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana, ja niitä voidaan käyttää maksusitoumusten tekemiseen (käytetyt maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = tehtyjen maksusitoumusten mukainen määrä)

iii)   määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle asianomaisen toimielimen päätöksellä; tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä

iv)   määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu.

| b) | Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat:
  i)   määrärahojen kehitys: varainhoitovuoden käytettävissä olevien, maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksumäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta ilman eri toimenpiteitä siirretyt maksumäärärahat tai päätöksin tehdyt siirrot
  ii)   varainhoitovuoden määrärahojen käyttö: maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana maksujen suorittamiseen; niihin ei lueta edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja (käytetyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä)
  iii)   määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle asianomaisen toimielimen päätöksellä; tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä
  iv)   määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu
  v)   varainhoitovuoden maksut yhteensä: varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät, jotka on siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta
  vi)   varainhoitovuoteen kohdennetut todelliset menot: talousarvion toteuttamista koskevassa selvityksessä esitetyt menot (katso kohta 7.4) = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle. |
| --- | --- |

b)

Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat:

i)   määrärahojen kehitys: varainhoitovuoden käytettävissä olevien, maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen kokonaismäärä koostuu seuraavista osatekijöistä: alkuperäinen talousarvio (jaksottamattomat määrärahat ja maksumäärärahat) + lisätalousarviot + käyttötarkoitukseensa sidotut tulot + siirrot + edelliseltä varainhoitovuodelta ilman eri toimenpiteitä siirretyt maksumäärärahat tai päätöksin tehdyt siirrot

ii)   varainhoitovuoden määrärahojen käyttö: maksumääräyksiin käytettävät varainhoitovuoden määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana maksujen suorittamiseen; niihin ei lueta edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja (käytetyt maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä)

iii)   määrärahojen siirrot varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle: varainhoitovuoden käyttämättömät määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle asianomaisen toimielimen päätöksellä; tiettyyn käyttötarkoitukseen osoitetut tulot, joita ei ole käytetty, siirretään ilman eri toimenpiteitä

iv)   määrärahojen peruuntuminen: jäljelle jäävä määrä peruuntuu

v)   varainhoitovuoden maksut yhteensä: varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät, jotka on siirretty edelliseltä varainhoitovuodelta

vi)   varainhoitovuoteen kohdennetut todelliset menot: talousarvion toteuttamista koskevassa selvityksessä esitetyt menot (katso kohta 7.4) = varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista maksetut määrät + varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, jotka siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle.

7.4   Konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta ja varainhoitovuoden saldon määrittäminen

Kunkin varainhoitovuoden päättyessä laaditaan konsolidoitu selvitys talousarvion toteuttamisesta. Siitä ilmenee varainhoitovuoden saldo, joka kirjataan seuraavan varainhoitovuoden talousarvioon lisätalousarvion avulla.

8.   TILINPÄÄTÖKSEN ESITTÄMINEN

Kunkin varainhoitovuoden tilinpäätös toimitetaan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle; tilinpäätös sisältää tilinpäätösasiakirjat ja talousarvion toteuttamista koskevat selvitykset sekä selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta. Alustava tilinpäätös toimitetaan viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31. päivänä; lopullinen tilinpäätös on esitettävä mainitun varainhoitovuoden heinäkuun 31. päivänä.

9.   ULKOINEN TARKASTUS

Vuodesta 1977 alkaen talousarvion ulkoisesta tarkastuksesta on huolehtinut Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuin (8), joka tarkastaa talousarvion kaikkia tuloja ja menoja koskevat tilit. Se antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle lausuman tilien luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta (sääntöjenmukaisuudesta). Se tarkastaa tulojen ja menojen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden sekä varmistautuu siitä, että varainhoito on ollut asianmukaista. Tarkastukset voidaan toimittaa ennen varainhoitovuoden päättymistä; tarkastukset toimitetaan asiakirjojen perusteella ja tarvittaessa paikalla Euroopan unionin toimielimissä, jäsenvaltioissa tai unionin ulkopuolisissa maissa. Tilintarkastustuomioistuin laatii vuosikertomuksen kustakin varainhoitovuodesta. Se voi myös milloin tahansa esittää huomautuksia erityisistä kysymyksistä sekä antaa Euroopan unionin muiden toimielinten pyynnöstä lausuntoja.

10.   VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN JA JATKOTOIMENPITEET

Vuodesta 1977 on noudatettu seuraavia määräyksiä (9): Euroopan parlamentti myöntää neuvoston antamasta suosituksesta komissiolle talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen kyseisen varainhoitovuoden n + 2 huhtikuun 30. päivää. Tätä varten neuvosto ja parlamentti tutkivat komission esittämät tilit ja tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen ja erityiskertomukset. Toimielimet toteuttavat kaikki aiheelliset toimenpiteet vastuuvapautta koskevissa päätöksissä esitettyjen huomautusten pohjalta sekä laativat selvityksen toteutetuista toimenpiteistä.

LISÄTIEDOT

VARAINHOITOA KOSKEVIEN TIETOJEN LÄHDEAINEISTO

Tämän liitteen varainhoitoa koskevat tiedot on poimittu Euroopan unionin tilinpäätöksestä sekä komission toimittamista muista varainhoitoa koskevista tiedoista. Maiden lyhenteinä on käytetty komission keskuskirjanpitojärjestelmän (ABAC) maakoodeja. Kuten komissio on todennut, menojen ja tulojen analysointi jäsenvaltioittain on pelkästään aritmeettinen toimi, joka antaa epätäydellisen kuvan kunkin jäsenvaltion unionilta saamasta hyödystä. Tietoja on siten tulkittava harkiten.

RAHAYKSIKKÖ

Kaikki varainhoitoa koskevat tiedot esitetään miljoonina euroina. Yhteenlasketut summat on esitetty yhden desimaalin tarkkuudella täsmällisestä arvosta, joten ne eivät välttämättä vastaa pyöristettyjen lukujen summaa.

LYHENTEET JA MERKIT

| alv | arvonlisävero |
| --- | --- |
| AT | Itävalta |
| BE | Belgia |
| BG | Bulgaria |
| BKTL | bruttokansantulo |
| CY | Kypros |
| CZ | Tšekki |
| DE | Saksa |
| DK | Tanska |
| EE | Viro |
| EFTA | Euroopan vapaakauppaliitto |
| EJM | jaksottamattomat määrärahat |
| EL | Kreikka |
| ES | Espanja |
| ETY | Euroopan talousyhteisö |
| EU | Euroopan unioni |
| EU-27 | Kaikki Euroopan unionin 27 jäsenvaltiota käsittävä kokonaismäärä |
| Euratom | Euroopan atomienergiayhteisö |
| EUVL/EYVL | Euroopan unionin virallinen lehti / Euroopan yhteisöjen virallinen lehti |
| EY | Euroopan yhteisö(t) |
| FI | Suomi |
| FR | Ranska |
| HU | Unkari |
| IE | Irlanti |
| IT | Italia |
| JM | jaksotetut määrärahat |
| LT | Liettua |
| LU | Luxemburg |
| LV | Latvia |
| MM | maksumäärärahat |
| MMKM | maksumääräyksiin käytettävät määrärahat |
| MSKM | maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat |
| MSM | maksusitoumusmäärärahat |
| MT | Malta |
| NL | Alankomaat |
| os | talousarvion osasto |
| PL | Puola |
| PT | Portugali |
| päälk | talousarvion pääluokka |
| RO | Romania |
| SE | Ruotsi |
| SI | Slovenia |
| SK | Slovakia |
| UK | Yhdistynyt kuningaskunta |
| 0,0 | 0,0–0,05 |
| – | tieto puuttuu |

alv

arvonlisävero

AT

Itävalta

BE

Belgia

BG

Bulgaria

BKTL

bruttokansantulo

CY

Kypros

CZ

Tšekki

DE

Saksa

DK

Tanska

EE

Viro

EFTA

Euroopan vapaakauppaliitto

EJM

jaksottamattomat määrärahat

EL

Kreikka

ES

Espanja

ETY

Euroopan talousyhteisö

EU

Euroopan unioni

EU-27

Kaikki Euroopan unionin 27 jäsenvaltiota käsittävä kokonaismäärä

Euratom

Euroopan atomienergiayhteisö

EUVL/EYVL

Euroopan unionin virallinen lehti / Euroopan yhteisöjen virallinen lehti

EY

Euroopan yhteisö(t)

FI

Suomi

FR

Ranska

HU

Unkari

IE

Irlanti

IT

Italia

JM

jaksotetut määrärahat

LT

Liettua

LU

Luxemburg

LV

Latvia

MM

maksumäärärahat

MMKM

maksumääräyksiin käytettävät määrärahat

MSKM

maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat

MSM

maksusitoumusmäärärahat

MT

Malta

NL

Alankomaat

os

talousarvion osasto

PL

Puola

PT

Portugali

päälk

talousarvion pääluokka

RO

Romania

SE

Ruotsi

SI

Slovenia

SK

Slovakia

UK

Yhdistynyt kuningaskunta

0,0

0,0–0,05

–

tieto puuttuu

KAAVIOT

TALOUSARVIO JA TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN VARAINHOITOVUONNA 2009

| Kaavio I | Talousarvio 2009 – Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat |
| --- | --- |
| Kaavio II | Talousarvio 2009 – Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat |
| Kaavio III | Maksusitoumuksiin käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2009 |
| Kaavio IV | Maksumääräyksiin käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2009 |
| Kaavio V | Omat varat jäsenvaltioittain vuonna 2009 |
| Kaavio VI | Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2009 suoritetut maksut |

Kaavio I

Talousarvio 2009 – Arvioidut tulot ja lopulliset maksumääräyksiin käytettävät määrärahat

Kaavio II

Talousarvio 2009 – Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat

Kaavio III

Maksusitoumuksiin käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2009

Kaavio IV

Maksumääräyksiin käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2009

Kaavio V

Omat varat jäsenvaltioittain vuonna 2009

Kaavio VI

Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2009 suoritetut maksut

VARAINHOITOVUODEN 2009 KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS

| Kaavio VII | Konsolidoitu tase |
| --- | --- |
| Kaavio VIII | Konsolidoitu tuloslaskelma |

Kaavio VII

Konsolidoitu tase

Kaavio VIII

Konsolidoitu tuloslaskelma

Image

Image

Kaavio III

Maksusitoumuksiin käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2009

| (miljoonaa euroa ja %) |
| --- |
| Vuoden 2009 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoituskehyksen otsakkeet | Lopulliset määrärahat (10) | Määrärahojen käyttö |
| Tehdyt sitoumukset | Käyttöaste
  (%) | Siirrot vuodelle 2010 | (%) | Peruuntuneet määrärahat | (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Budjettinimikkeistö |
| I | Parlamentti (päälk I) |

(miljoonaa euroa ja %)

Vuoden 2009 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoituskehyksen otsakkeet

Lopulliset määrärahat (10)

Määrärahojen käyttö

Tehdyt sitoumukset

Käyttöaste

(%)

Siirrot vuodelle 2010

(%)

Peruuntuneet määrärahat

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budjettinimikkeistö

I

Parlamentti (päälk I)

1 596,1

1 467,4

91,9

26,3

1,6

102,4

6,4

| II | Neuvosto (päälk II) |
| --- | --- |

II

Neuvosto (päälk II)

642,1

592,8

92,3

37,7

5,9

11,5

1,8

| III | Komissio (päälk III) |
| --- | --- |

III

Komissio (päälk III)

142 946,7

139 778,5

97,8

2 486,7

1,7

681,5

0,5

| III.1 | Talous ja rahoitus (os 01) |
| --- | --- |

III.1

Talous ja rahoitus (os 01)

444,6

439,7

98,9

1,5

0,3

3,4

0,8

| III.2 | Yritystoiminta (os 02) |
| --- | --- |

III.2

Yritystoiminta (os 02)

757,3

697,6

92,1

55,5

7,3

4,2

0,6

| III.3 | Kilpailu (os 03) |
| --- | --- |

III.3

Kilpailu (os 03)

94,1

91,6

97,3

1,8

2,0

0,7

0,8

| III.4 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04) |
| --- | --- |

III.4

Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04)

11 255,1

11 195,6

99,5

46,0

0,4

13,4

0,1

| III.5 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05) |
| --- | --- |

III.5

Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05)

61 260,4

60 054,0

98,0

1 180,3

1,9

26,1

0,0

| III.6 | Energia ja liikenne (os 06) |
| --- | --- |

III.6

Energia ja liikenne (os 06)

4 859,0

4 803,4

98,9

44,0

0,9

11,5

0,2

| III.7 | Ympäristö (os 07) |
| --- | --- |

III.7

Ympäristö (os 07)

487,8

459,8

94,2

18,7

3,8

9,4

1,9

| III.8 | Tutkimus (os 08) |
| --- | --- |

III.8

Tutkimus (os 08)

5 388,0

5 083,5

94,3

301,2

5,6

3,3

0,1

| III.9 | Tietoyhteiskunta ja viestimet (os 09) |
| --- | --- |

III.9

Tietoyhteiskunta ja viestimet (os 09)

1 609,3

1 555,8

96,7

52,3

3,3

1,2

0,1

| III.10 | Suora tutkimustoiminta (os 10) |
| --- | --- |

III.10

Suora tutkimustoiminta (os 10)

795,3

432,6

54,4

360,8

45,4

1,9

0,2

| III.11 | Kalatalous ja meriasiat (os 11) |
| --- | --- |

III.11

Kalatalous ja meriasiat (os 11)

985,4

976,2

99,1

4,5

0,5

4,7

0,5

| III.12 | Sisämarkkinat (os 12) |
| --- | --- |

III.12

Sisämarkkinat (os 12)

68,5

66,2

96,6

1,1

1,6

1,2

1,8

| III.13 | Aluepolitiikka (os 13) |
| --- | --- |

III.13

Aluepolitiikka (os 13)

38 559,9

38 523,1

99,9

22,0

0,1

14,8

0,0

| III.14 | Verotus ja tulliliitto (os 14) |
| --- | --- |

III.14

Verotus ja tulliliitto (os 14)

133,6

126,2

94,5

1,6

1,2

5,8

4,3

| III.15 | Koulutus ja kulttuuri (os 15) |
| --- | --- |

III.15

Koulutus ja kulttuuri (os 15)

1 691,0

1 566,1

92,6

123,5

7,3

1,4

0,1

| III.16 | Viestintä (os 16) |
| --- | --- |

III.16

Viestintä (os 16)

217,4

213,7

98,3

1,4

0,6

2,3

1,0

| III.17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17) |
| --- | --- |

III.17

Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17)

695,2

675,5

97,2

11,1

1,6

8,6

1,2

| III.18 | Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue (os 18) |
| --- | --- |

III.18

Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue (os 18)

1 032,1

1 008,0

97,7

14,7

1,4

9,4

0,9

| III.19 | Ulkosuhteet (os 19) |
| --- | --- |

III.19

Ulkosuhteet (os 19)

4 167,5

4 105,3

98,5

53,8

1,3

8,4

0,2

| III.20 | Kauppa (os 20) |
| --- | --- |

III.20

Kauppa (os 20)

80,8

77,7

96,2

1,3

1,6

1,8

2,2

| III.21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21) |
| --- | --- |

III.21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21)

2 429,9

2 324,9

95,7

100,0

4,1

5,0

0,2

| III.22 | Laajentuminen (os 22) |
| --- | --- |

III.22

Laajentuminen (os 22)

1 131,6

1 119,9

99,0

10,3

0,9

1,4

0,1

| III.23 | Humanitaarinen apu (os 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitaarinen apu (os 23)

915,0

913,0

99,8

1,0

0,1

0,9

0,1

| III.24 | Petostentorjunta (os 24) |
| --- | --- |

III.24

Petostentorjunta (os 24)

78,4

77,4

98,6

0,0

0,0

1,1

1,4

| III.25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25) |
| --- | --- |

III.25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25)

193,7

187,3

96,7

3,8

2,0

2,7

1,4

| III.26 | Komission hallinto (os 26) |
| --- | --- |

III.26

Komission hallinto (os 26)

1 092,5

1 047,9

95,9

36,5

3,3

8,1

0,7

| III.27 | Talousarvio (os 27) |
| --- | --- |

III.27

Talousarvio (os 27)

274,3

271,7

99,1

2,0

0,7

0,5

0,2

| III.28 | Varainhoidon valvonta (os 28) |
| --- | --- |

III.28

Varainhoidon valvonta (os 28)

10,9

10,5

96,8

0,2

1,9

0,1

1,3

| III.29 | Tilastotiedot (os 29) |
| --- | --- |

III.29

Tilastotiedot (os 29)

143,4

133,0

92,7

7,1

4,9

3,3

2,3

| III.30 | Eläkkeet (os 30) |
| --- | --- |

III.30

Eläkkeet (os 30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Kielipalvelut (os 31) |
| --- | --- |

III.31

Kielipalvelut (os 31)

455,8

424,0

93,0

28,5

6,2

3,4

0,7

| III.40 | Varaukset (os 40) |
| --- | --- |

III.40

Varaukset (os 40)

503,0

—

—

—

—

503,0

100,0

| IV | Tuomioistuin (päälk IV) |
| --- | --- |

IV

Tuomioistuin (päälk IV)

317,6

312,8

98,5

1,2

0,4

3,6

1,1

| V | Tilintarkastustuomioistuin (päälk V) |
| --- | --- |

V

Tilintarkastustuomioistuin (päälk V)

188,2

173,5

92,2

0,4

0,2

14,3

7,6

| VI | Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI) |
| --- | --- |

VI

Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI)

122,3

119,9

98,0

0,4

0,3

2,0

1,6

| VII | Alueiden komitea (päälk VII) |
| --- | --- |

VII

Alueiden komitea (päälk VII)

88,2

86,8

98,4

0,1

0,1

1,4

1,6

| VIII | Euroopan oikeusasiamies (päälk VIII) |
| --- | --- |

VIII

Euroopan oikeusasiamies (päälk VIII)

9,0

8,3

92,0

—

—

0,7

8,0

| IX | Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk IX) |
| --- | --- |

IX

Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk IX)

6,7

5,4

81,4

—

—

1,2

18,6

Maksusitoumuksiin käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Rahoituskehys

| 1 | Kestävä kasvu |
| --- | --- |

1

Kestävä kasvu

63 923,3

62 444,5

97,7

972,1

1,5

506,7

0,8

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

62 718,4

61 484,4

98,0

1 192,8

1,9

41,3

0,1

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

2 327,7

2 264,1

97,3

49,9

2,1

13,7

0,6

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

8 713,5

8 481,4

97,3

166,3

1,9

65,8

0,8

| 5 | Hallinto |
| --- | --- |

5

Hallinto

8 024,7

7 661,9

95,5

171,6

2,1

191,2

2,4

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Maksusitoumuksiin käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

145 916,8

142 545,4

97,7

2 552,7

1,7

818,7

0,6

Maksumääräyksiin käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Kaavio IV

Maksumääräyksiin käytettävissä olleet määrärahat ja niiden käyttö vuonna 2009

| (miljoonaa euroa ja %) |
| --- |
| Vuoden 2009 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoituskehyksen otsakkeet | Lopulliset määrärahat (11) | Määrärahojen käyttö |
| Vuonna 2009 suoritetut maksut | Käyttöaste
  (%) | Siirrot vuoteen 2010 | (%) | Peruuntun. määrärahat | (%) |
| (a) | (b) | (b)/(a) | (c) | (c)/(a) | (d) = (a) – (b) – (c) | (d)/(a) |
| Budjettinimikkeistö |
| I | Parlamentti (päälk I) |

(miljoonaa euroa ja %)

Vuoden 2009 budjettinimikkeistöä vastaavat pääluokat (päälk) ja osastot (os) sekä rahoituskehyksen otsakkeet

Lopulliset määrärahat (11)

Määrärahojen käyttö

Vuonna 2009 suoritetut maksut

Käyttöaste

(%)

Siirrot vuoteen 2010

(%)

Peruuntun. määrärahat

(%)

(a)

(b)

(b)/(a)

(c)

(c)/(a)

(d) = (a) – (b) – (c)

(d)/(a)

Budjettinimikkeistö

I

Parlamentti (päälk I)

1 798,8

1 466,1

81,5

211,9

11,8

120,8

6,7

| II | Neuvosto (päälk II) |
| --- | --- |

II

Neuvosto (päälk II)

762,2

658,8

86,4

82,8

10,9

20,6

2,7

| III | Komissio (päälk III) |
| --- | --- |

III

Komissio (päälk III)

121 234,7

115 589,9

95,3

4 127,4

3,4

1 517,3

1,3

| III.1 | Talous ja rahoitus (os 01) |
| --- | --- |

III.1

Talous ja rahoitus (os 01)

345,2

327,4

94,8

14,1

4,1

3,7

1,1

| III.2 | Yritystoiminta (os 02) |
| --- | --- |

III.2

Yritystoiminta (os 02)

705,0

558,4

79,2

88,6

12,6

58,0

8,2

| III.3 | Kilpailu (os 03) |
| --- | --- |

III.3

Kilpailu (os 03)

107,0

94,5

88,3

10,1

9,4

2,4

2,3

| III.4 | Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04) |
| --- | --- |

III.4

Työllisyys- ja sosiaaliasiat (os 04)

9 929,4

8 906,4

89,7

754,7

7,6

268,3

2,7

| III.5 | Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05) |
| --- | --- |

III.5

Maatalous ja maaseudun kehittäminen (os 05)

56 412,6

55 208,9

97,9

954,2

1,7

249,5

0,4

| III.6 | Energia ja liikenne (os 06) |
| --- | --- |

III.6

Energia ja liikenne (os 06)

2 480,5

2 253,2

90,8

176,5

7,1

50,7

2,0

| III.7 | Ympäristö (os 07) |
| --- | --- |

III.7

Ympäristö (os 07)

408,6

356,1

87,2

30,2

7,4

22,2

5,4

| III.8 | Tutkimus (os 08) |
| --- | --- |

III.8

Tutkimus (os 08)

5 644,1

4 825,8

85,5

788,6

14,0

29,7

0,5

| III.9 | Tietoyhteiskunta ja viestimet (os 09) |
| --- | --- |

III.9

Tietoyhteiskunta ja viestimet (os 09)

1 552,0

1 374,7

88,6

172,7

11,1

4,6

0,3

| III.10 | Suora tutkimustoiminta (os 10) |
| --- | --- |

III.10

Suora tutkimustoiminta (os 10)

734,7

410,5

55,9

313,9

42,7

10,3

1,4

| III.11 | Kalatalous ja meriasiat (os 11) |
| --- | --- |

III.11

Kalatalous ja meriasiat (os 11)

714,9

592,5

82,9

19,2

2,7

103,3

14,4

| III.12 | Sisämarkkinat (os 12) |
| --- | --- |

III.12

Sisämarkkinat (os 12)

75,5

65,6

86,9

7,2

9,5

2,8

3,6

| III.13 | Aluepolitiikka (os 13) |
| --- | --- |

III.13

Aluepolitiikka (os 13)

26 792,8

26 739,5

99,8

14,9

0,1

38,4

0,1

| III.14 | Verotus ja tulliliitto (os 14) |
| --- | --- |

III.14

Verotus ja tulliliitto (os 14)

131,5

120,4

91,5

8,6

6,5

2,5

1,9

| III.15 | Koulutus ja kulttuuri (os 15) |
| --- | --- |

III.15

Koulutus ja kulttuuri (os 15)

1 654,2

1 495,1

90,4

153,4

9,3

5,7

0,3

| III.16 | Viestintä (os 16) |
| --- | --- |

III.16

Viestintä (os 16)

228,6

203,9

89,2

16,4

7,2

8,3

3,6

| III.17 | Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17) |
| --- | --- |

III.17

Terveys- ja kuluttaja-asiat (os 17)

632,2

526,4

83,3

35,3

5,6

70,6

11,2

| III.18 | Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue (os 18) |
| --- | --- |

III.18

Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue (os 18)

830,4

744,4

89,6

15,7

1,9

70,3

8,5

| III.19 | Ulkosuhteet (os 19) |
| --- | --- |

III.19

Ulkosuhteet (os 19)

3 804,5

3 673,4

96,6

72,5

1,9

58,7

1,5

| III.20 | Kauppa (os 20) |
| --- | --- |

III.20

Kauppa (os 20)

87,9

77,4

88,1

7,5

8,6

2,9

3,4

| III.21 | Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21) |
| --- | --- |

III.21

Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-valtioihin (os 21)

1 872,1

1 697,7

90,7

137,9

7,4

36,6

2,0

| III.22 | Laajentuminen (os 22) |
| --- | --- |

III.22

Laajentuminen (os 22)

1 436,5

1 308,4

91,1

17,9

1,2

110,2

7,7

| III.23 | Humanitaarinen apu (os 23) |
| --- | --- |

III.23

Humanitaarinen apu (os 23)

858,7

799,7

93,1

46,6

5,4

12,4

1,4

| III.24 | Petostentorjunta (os 24) |
| --- | --- |

III.24

Petostentorjunta (os 24)

80,1

71,0

88,6

6,8

8,5

2,3

2,8

| III.25 | Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25) |
| --- | --- |

III.25

Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki (os 25)

211,6

184,7

87,3

19,7

9,3

7,2

3,4

| III.26 | Komission hallinto (os 26) |
| --- | --- |

III.26

Komission hallinto (os 26)

1 225,6

1 033,7

84,3

163,6

13,4

28,2

2,3

| III.27 | Talousarvio (os 27) |
| --- | --- |

III.27

Talousarvio (os 27)

284,6

270,9

95,2

12,2

4,3

1,5

0,5

| III.28 | Varainhoidon valvonta (os 28) |
| --- | --- |

III.28

Varainhoidon valvonta (os 28)

11,5

10,4

90,0

0,9

7,4

0,3

2,5

| III.29 | Tilastotiedot (os 29) |
| --- | --- |

III.29

Tilastotiedot (os 29)

137,8

120,3

87,3

14,7

10,6

2,9

2,1

| III.30 | Eläkkeet (os 30) |
| --- | --- |

III.30

Eläkkeet (os 30)

1 135,9

1 117,3

98,4

—

—

18,7

1,6

| III.31 | Kielipalvelut (os 31) |
| --- | --- |

III.31

Kielipalvelut (os 31)

479,5

421,5

87,9

52,8

11,0

5,1

1,1

| III.40 | Varaukset (os 40) |
| --- | --- |

III.40

Varaukset (os 40)

229,0

—

—

—

—

229,0

100,0

| IV | Tuomioistuin (päälk IV) |
| --- | --- |

IV

Tuomioistuin (päälk IV)

332,2

307,2

92,5

19,4

5,8

5,6

1,7

| V | Tilintarkastustuomioistuin (päälk V) |
| --- | --- |

V

Tilintarkastustuomioistuin (päälk V)

200,5

123,0

61,3

61,7

30,8

15,8

7,9

| VI | Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI) |
| --- | --- |

VI

Talous- ja sosiaalikomitea (päälk VI)

128,0

117,3

91,7

7,6

5,9

3,0

2,4

| VII | Alueiden komitea (päälk VII) |
| --- | --- |

VII

Alueiden komitea (päälk VII)

95,0

85,6

90,1

6,4

6,7

3,0

3,2

| VIII | Euroopan oikeusasiamies (päälk VIII) |
| --- | --- |

VIII

Euroopan oikeusasiamies (päälk VIII)

9,6

8,1

84,6

0,7

7,6

0,8

7,9

| IX | Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk IX) |
| --- | --- |

IX

Euroopan tietosuojavaltuutettu (päälk IX)

7,6

4,9

64,2

1,1

15,0

1,6

20,7

Maksumääräyksiin käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Rahoituskehys

| 1 | Kestävä kasvu |
| --- | --- |

1

Kestävä kasvu

47 520,1

44 683,5

94,0

2 380,6

5,0

455,9

1,0

| 2 | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

2

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

57 106,9

55 877,3

97,8

985,7

1,7

243,9

0,4

| 3 | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

3

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

2 174,4

1 993,0

91,7

75,2

3,5

106,2

4,9

| 4 | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

4

EU maailmanlaajuisena toimijana

8 804,1

7 982,9

90,7

220,0

2,5

601,2

6,8

| 5 | Hallinto |
| --- | --- |

5

Hallinto

8 754,0

7 615,3

87,0

857,5

9,8

281,3

3,2

| 6 | Korvaukset |
| --- | --- |

6

Korvaukset

209,1

209,1

100,0

—

—

—

—

Maksumääräyksiin käytettävissä olleet määrärahat yhteensä

124 568,6

118 361,0

95,0

4 519,1

3,6

1 688,5

1,4

Kaavio V

Omat varat jäsenvaltioittain vuonna 2009

| (miljoonaa euroa ja %) |
| --- |
| Talousarvion tulojen toteutuminen |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK (12) | EU-27 |
| — | Perinteiset omat varat |

(miljoonaa euroa ja %)

Talousarvion tulojen toteutuminen

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK (12)

EU-27

—

Perinteiset omat varat

1 423,0

52,9

166,8

282,8

2 945,9

24,0

176,6

190,8

1 001,8

1 263,0

1 505,4

34,5

18,5

40,3

10,8

92,9

9,6

1 721,1

156,9

299,5

117,6

124,3

68,8

83,6

114,9

370,1

2 232,0

14 528,2

| — | Alv-varat |
| --- | --- |

—

Alv-varat

349,4

51,0

170,0

274,9

1 705,0

19,9

201,4

328,3

1 527,9

2 545,6

1 378,6

24,8

22,5

41,8

41,1

113,2

8,2

264,2

270,7

427,6

227,7

156,6

53,9

77,0

237,2

152,9

2 124,7

12 796,2

| — | BKTL-varat |
| --- | --- |

—

BKTL-varat

2 409,2

240,9

860,8

1 599,7

17 112,6

94,0

947,4

1 578,5

7 211,7

13 629,3

10 395,4

117,6

147,5

202,6

194,5

589,1

38,8

3 992,0

1 872,2

2 031,9

1 078,0

902,1

256,1

463,1

1 204,1

2 045,4

10 773,5

81 988,2

| — | Korjaus Yhd. kuningask. hyväksi (12) |
| --- | --- |

—

Korjaus Yhd. kuningask. hyväksi (12)

251,1

25,1

95,4

172,8

311,7

10,9

106,6

184,1

762,2

1 421,2

1 082,8

12,5

14,0

18,8

21,5

56,5

4,2

92,9

27,7

208,7

113,1

89,7

27,2

46,3

134,6

45,1

–5 657,7

– 321,1

| — | Vähennys Alankomaille ja Ruotsille (13) |
| --- | --- |

—

Vähennys Alankomaille ja Ruotsille (13)

24,1

2,4

9,2

16,9

171,1

1,0

10,0

16,9

73,7

137,7

106,5

1,2

1,4

2,0

2,0

6,1

0,4

– 624,4

19,4

20,1

11,1

8,7

2,5

4,7

12,8

– 148,7

– 115,3

–4,1

| — | Mukautus vuosina 2007 ja 2008 (14) |
| --- | --- |

—

Mukautus vuosina 2007 ja 2008 (14)

204,6

17,4

71,9

143,8

–1 736,4

8,7

91,6

126,2

592,5

1 096,2

949,4

8,8

11,7

16,7

16,9

51,1

3,0

–2 108,7

–31,0

146,1

89,1

61,0

19,0

36,9

110,4

– 609,4

523,7

–88,7

YHTEENSÄ

4 661,4

389,6

1 374,1

2 490,9

20 509,9

158,5

1 533,6

2 424,8

11 169,9

20 093,0

15 418,1

199,4

215,6

322,3

286,7

908,9

64,3

3 337,0

2 315,8

3 133,9

1 636,7

1 342,3

427,7

711,6

1 813,9

1 855,4

10 111,6

108 906,9

4,3 %

0,4 %

1,3 %

2,3 %

18,8 %

0,1 %

1,4 %

2,2 %

10,3 %

18,4 %

14,2 %

0,2 %

0,2 %

0,3 %

0,3 %

0,8 %

0,1 %

3,1 %

2,1 %

2,9 %

1,5 %

1,2 %

0,4 %

0,7 %

1,7 %

1,7 %

9,3 %

100,0 %

Kaavio VI

Jäsenvaltioissa varainhoitovuonna 2009 suoritetut maksut (15)

Huom. Vuonna 2009 suoritetut maksut = vuoden 2009 toimintamäärärahoista suoritetut maksut + vuodelta 2008 siirretyistä määrärahoista suoritetut maksut.

| (miljoonaa euroa ja %) |
| --- |
| Rahoituskehyksen otsakkeet |
| |
| | BE | BG | CZ | DK | DE | EE | IE | EL | ES | FR | IT | CY | LV | LT | LU | HU | MT | NL | AT | PL | PT | RO | SI | SK | FI | SE | UK | Kolm. maat ja sekalaiset menot (16) | Yhteensä |
| — | Kestävä kasvu |

(miljoonaa euroa ja %)

Rahoituskehyksen otsakkeet

Image

BE

BG

CZ

DK

DE

EE

IE

EL

ES

FR

IT

CY

LV

LT

LU

HU

MT

NL

AT

PL

PT

RO

SI

SK

FI

SE

UK

Kolm. maat ja sekalaiset menot (16)

Yhteensä

—

Kestävä kasvu

1 136,8

301,6

2 034,6

191,3

4 352,7

540,2

241,5

2 451,5

4 816,0

3 546,8

3 094,8

88,4

485,3

1 278,6

92,8

2 235,8

41,5

655,8

427,9

6 202,3

2 565,4

963,7

390,9

632,2

386,2

445,3

2 212,2

2 871,4

44 683,5

Kilpailukyky

766,1

34,6

59,7

134,8

1 041,2

22,9

120,1

192,3

641,9

1 626,4

681,4

14,3

15,6

101,9

85,7

61,4

6,2

413,5

189,6

120,2

131,9

45,6

22,7

47,4

192,3

233,0

937,3

2 813,5

10 753,6

Koheesio

370,8

267,0

1 974,9

56,5

3 311,4

517,3

121,3

2 259,2

4 174,2

1 920,4

2 413,3

74,1

469,7

1 176,8

7,1

2 174,4

35,3

242,3

241,2

6 082,0

2 433,6

918,1

368,3

584,8

193,9

212,2

1 274,9

57,9

33 932,9

| — | Luonnonvarojen suojelu ja hallinta |
| --- | --- |

—

Luonnonvarojen suojelu ja hallinta

1 012,2

363,6

928,5

1 192,4

7 388,7

158,4

1 685,2

2 956,7

6 938,6

10 393,5

5 838,6

59,6

237,3

490,8

54,5

1 508,9

8,1

1 274,2

1 340,2

3 176,0

1 120,9

1 170,6

221,6

568,4

818,7

910,8

3 884,2

175,1

55 876,3

| — | Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus |
| --- | --- |

—

Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus

143,0

16,3

16,5

13,0

96,2

10,8

13,1

37,1

93,3

247,0

653,6

15,5

10,3

28,6

11,1

23,2

15,4

65,1

37,1

117,3

32,2

36,6

12,1

8,6

20,3

85,3

90,9

44,4

1 993,9

| — | EU maailmanlaajuisena toimijana |
| --- | --- |

—

EU maailmanlaajuisena toimijana

172,3

221,2

8,6

3,3

26,9

1,0

0,6

5,0

26,6

40,6

37,7

33,4

0,0

4,9

7,9

7,3

—

11,5

16,6

47,9

5,6

620,0

11,2

26,8

5,1

21,7

23,9

6 595,5

7 982,9

| — | Korvaukset |
| --- | --- |

—

Korvaukset

—

64,7

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

144,4

—

—

—

—

—

—

209,1

YHTEENSÄ

2 464,3

967,3

2 988,3

1 400,0

11 864,6

710,4

1 940,3

5 450,3

11 874,5

14 227,9

9 624,6

196,9

732,9

1 802,8

166,3

3 775,3

65,1

2 006,6

1 821,9

9 543,4

3 724,1

2 935,3

635,9

1 236,0

1 230,3

1 462,9

6 211,2

9 686,4

110 745,8

2,2 %

0,9 %

2,7 %

1,3 %

10,7 %

0,6 %

1,8 %

4,9 %

10,7 %

12,8 %

8,7 %

0,2 %

0,7 %

1,6 %

0,2 %

3,4 %

0,1 %

1,8 %

1,6 %

8,6 %

3,4 %

2,7 %

0,6 %

1,1 %

1,1 %

1,3 %

5,6 %

8,7 %

100,0 %

Kaavio VII

Konsolidoitu tase

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Pysyvät vastaavat: |
| Aineettomat hyödykkeet | 72 | 56 |
| Aineelliset hyödykkeet | 4 859 | 4 881 |
| Pitkäaikaiset sijoitukset | 2 379 | 2 078 |
| Lainat | 10 764 | 3 565 |
| Pitkäaikaiset ennakkomaksut | 39 750 | 29 023 |
| Pitkäaikaiset saamiset | 55 | 45 |
| | 57 879 | 39 648 |
| Vaihtuvat vastaavat: |
| Omaisuusluettelot | 77 | 85 |
| Lyhytaikaiset sijoitukset | 1 791 | 1 553 |
| Lyhytaikaiset ennakkomaksut | 9 077 | 10 262 |
| Lyhytaikaiset saamiset | 8 663 | 11 920 |
| Käteisvarat ja muut rahavarat | 23 372 | 23 724 |
| | 42 980 | 47 544 |
| Vastaavaa yhteensä | 100 859 | 87 192 |
| Pitkäaikainen vieras pääoma: |
| Työsuhde-etuudet | –37 242 | –37 556 |
| Pitkäaikaiset varaukset | –1 469 | –1 341 |
| Pitkäaikaiset rahoitusvelat | –10 559 | –3 349 |
| Muut pitkäaikaiset velat | –2 178 | –2 226 |
| | –51 448 | –44 472 |
| Lyhytaikaiset velat: |
| Lyhytaikaiset varaukset | – 213 | – 348 |
| Lyhytaikaiset rahoitusvelat | –40 | – 119 |
| Muut lyhytaikaiset velat | –93 884 | –89 677 |
| | –94 137 | –90 144 |
| Vastattavaa yhteensä | – 145 585 | – 134 616 |
| Nettovarat | –44 726 | –47 424 |
| Varaukset | 3 323 | 3 115 |
| Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet |
| Työsuhde-etuudet | –37 242 | –37 556 |
| Muut määrät | –10 807 | –12 983 |
| Nettovarat | –44 726 | –47 424 |

(miljoonaa euroa)

31.12.2009

31.12.2008

Pysyvät vastaavat:

Aineettomat hyödykkeet

72

56

Aineelliset hyödykkeet

4 859

4 881

Pitkäaikaiset sijoitukset

2 379

2 078

Lainat

10 764

3 565

Pitkäaikaiset ennakkomaksut

39 750

29 023

Pitkäaikaiset saamiset

55

45

57 879

39 648

Vaihtuvat vastaavat:

Omaisuusluettelot

77

85

Lyhytaikaiset sijoitukset

1 791

1 553

Lyhytaikaiset ennakkomaksut

9 077

10 262

Lyhytaikaiset saamiset

8 663

11 920

Käteisvarat ja muut rahavarat

23 372

23 724

42 980

47 544

Vastaavaa yhteensä

100 859

87 192

Pitkäaikainen vieras pääoma:

Työsuhde-etuudet

–37 242

–37 556

Pitkäaikaiset varaukset

–1 469

–1 341

Pitkäaikaiset rahoitusvelat

–10 559

–3 349

Muut pitkäaikaiset velat

–2 178

–2 226

–51 448

–44 472

Lyhytaikaiset velat:

Lyhytaikaiset varaukset

– 213

– 348

Lyhytaikaiset rahoitusvelat

–40

– 119

Muut lyhytaikaiset velat

–93 884

–89 677

–94 137

–90 144

Vastattavaa yhteensä

– 145 585

– 134 616

Nettovarat

–44 726

–47 424

Varaukset

3 323

3 115

Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet

Työsuhde-etuudet

–37 242

–37 556

Muut määrät

–10 807

–12 983

Nettovarat

–44 726

–47 424

Kaavio VIII

Konsolidoitu tuloslaskelma

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | 31.12.2009 | 31.12.2008 |
| Toiminnan tuotot |
| Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista | 110 537 | 112 713 |
| Muut toiminnan tuotot | 7 532 | 9 731 |
| | 118 069 | 122 444 |
| Toiminnan kulut |
| Hallintokulut | –8 133 | –7 720 |
| Toimintamenot | – 104 934 | –97 214 |
| | – 113 067 | – 104 934 |
| Toiminnan ylijäämä | 5 002 | 17 510 |
| Tuotot rahoitustoiminnasta | 835 | 698 |
| Kulut rahoitustoiminnasta | – 594 | – 467 |
| Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen muutos | – 683 | –5 009 |
| Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettovoitoista (-tappioista) | – 103 | –46 |
| Varainhoitovuoden taloudellinen tulos | 4 457 | 12 686 |

(miljoonaa euroa)

31.12.2009

31.12.2008

Toiminnan tuotot

Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista

110 537

112 713

Muut toiminnan tuotot

7 532

9 731

118 069

122 444

Toiminnan kulut

Hallintokulut

–8 133

–7 720

Toimintamenot

– 104 934

–97 214

– 113 067

– 104 934

Toiminnan ylijäämä

5 002

17 510

Tuotot rahoitustoiminnasta

835

698

Kulut rahoitustoiminnasta

– 594

– 467

Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen muutos

– 683

–5 009

Osuus osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettovoitoista (-tappioista)

– 103

–46

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos

4 457

12 686

---

(1)  Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus (SEUT).

(2)  Rooman sopimus (tehty 25 päivänä maaliskuuta 1957): Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimus.

(3)  Erityisesti 25 päivänä kesäkuuta 2002 annettu varainhoitoasetus (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1).

(4)  Omista varoista säädetään pääasiassa seuraavissa: neuvoston päätös 2007/436/EY, Euratom (EUVL L 163, 23.6.2007, s. 17); neuvoston päätös 2000/597/EY, Euratom (EYVL L 253, 7.10.2000, s. 42) sekä neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1).

(5)  On syytä huomata ero ”maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen” ja ”maksusitoumusmäärärahojen” välillä sekä ”maksumääräyksiin käytettävien määrärahojen” ja ”maksumäärärahojen” välillä. Käsitteitä ”maksusitoumusmäärärahat” ja ”maksumäärärahat” käytetään yksinomaan jaksotetuista määrärahoista puhuttaessa.

(6)  Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 317 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 160 A artikla ja varainhoitoasetuksen 50 artikla.

(7)  Varainhoitoasetuksen 69–74 artikla ja asetus (EY, Euratom) N:o 1150/2000.

(8)  Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 285–287 artikla, Euratomin perustamissopimuksen 160 A artikla ja varainhoitoasetuksen 139–147 artikla.

(9)  Ks. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 319 artikla ja Euratomin perustamissopimuksen 160 A artikla.

(10)  Lopulliset talousarviomäärärahat, joissa on otettu huomioon budjettikohtien välillä tehdyt siirrot, käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja koskevat tai niiden kaltaiset määrärahat ja edeltävältä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat.

(11)  Lopulliset talousarviomäärärahat, joissa on otettu huomioon budjettikohtien välillä tehdyt siirrot, käyttötarkoitukseen sidottuja tuloja koskevat tai niiden kaltaiset määrärahat ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt määrärahat.

(12)  Yhdistyneen kuningaskunnan osalta omien varojen bruttomäärään (15 769,3 miljoonaa euroa) sovelletaan korjausta (5 657,7 miljoonaa euroa). Muut jäsenvaltiot rahoittavat mukautuksen.

(13)  Alankomaille ja Ruotsille on myönnetty BKTL-maksuosuuden bruttovähennys vuosiksi 2007-2013. Vuonna 2009 vähennys oli Alankomaiden osalta 624,4 miljoonaa euroa ja Ruotsin osalta 148,7 miljoonaa euroa.

(14)  Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn neuvoston päätöksen 2007/436/EY, Euratom täytäntöönpanosta johtuva varainhoitovuosia 2007 ja 2008 koskeva mukautus.

(15)  Maantieteellinen jakautuminen ei kuvaa jäsenvaltioille suoritettuja maksuja vaan menojen jakautumista komission ABAC-kirjanpitojärjestelmään sisältyvien tietojen mukaisesti.

(16)  Sarake ”Kolmannet maat ja sekalaiset menot” sisältää pääasiassa menoja, jotka liittyvät EU:n alueen ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin ja kolmansien maiden kanssa yhdessä toteutettaviin hankkeisiin. Mukana on myös menoja, joita ei ollut mahdollista jakaa jäsenvaltioittain.

---

LIITE II

Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset edellisen vuosikertomuksen jälkeen:

| — | Erityiskertomus nro 15/2009 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta täytäntöönpantu EU:n apu: päätöksenteko ja seuranta |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 15/2009 – Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöjen kautta täytäntöönpantu EU:n apu: päätöksenteko ja seuranta

| — | Erityiskertomus nro 16/2009 – Turkin liittymistä valmistelevan tuen hallinnointi Euroopan komissiossa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 16/2009 – Turkin liittymistä valmistelevan tuen hallinnointi Euroopan komissiossa

| — | Erityiskertomus nro 17/2009 – Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitetut naisten ammatillista koulutusta koskevat toimet |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 17/2009 – Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitetut naisten ammatillista koulutusta koskevat toimet

| — | Erityiskertomus nro 18/2009 – Alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen suunnatun EKR:n tuen vaikuttavuus Itä- ja Länsi-Afrikassa |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 18/2009 – Alueelliseen taloudelliseen yhdentymiseen suunnatun EKR:n tuen vaikuttavuus Itä- ja Länsi-Afrikassa

| — | Erityiskertomus nro 1/2010 – Valvotaanko tuontiin sovellettavia yksinkertaistettuja tullimenettelyjä vaikuttavalla tavalla? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 1/2010 – Valvotaanko tuontiin sovellettavia yksinkertaistettuja tullimenettelyjä vaikuttavalla tavalla?

| — | Erityiskertomus nro 2/2010 – Kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvien, valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien tukijärjestelmien vaikuttavuus |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 2/2010 – Kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvien, valmisteleviin tutkimuksiin ja uusien infrastruktuurien rakentamiseen liittyvien tukijärjestelmien vaikuttavuus

| — | Erityiskertomus nro 3/2010 – Tukevatko vaikutustenarvioinnit päätöksentekoa EU:n toimielimissä? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 3/2010 – Tukevatko vaikutustenarvioinnit päätöksentekoa EU:n toimielimissä?

| — | Erityiskertomus nro 4/2010 – Tuottaako Leonardo da Vinci -ohjelman liikkuvuustoimien suunnittelu ja hallinnointi todennäköisesti vaikuttavia tuloksia? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 4/2010 – Tuottaako Leonardo da Vinci -ohjelman liikkuvuustoimien suunnittelu ja hallinnointi todennäköisesti vaikuttavia tuloksia?

| — | Erityiskertomus nro 5/2010 – Leader-lähestymistavan sisällyttäminen maaseudun kehittämiseen |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 5/2010 – Leader-lähestymistavan sisällyttäminen maaseudun kehittämiseen

| — | Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 6/2010 – Onko sokerimarkkinauudistuksen päätavoitteet saavutettu?

| — | Erityiskertomus nro 7/2010 – Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä koskeva tarkastus |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 7/2010 – Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä koskeva tarkastus

| — | Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko EU:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 8/2010 – Euroopan laajuisen rautatieliikenteen tehokkuuden parantaminen: ovatko EU:n investoinnit rautateiden infrastruktuuriin olleet vaikuttavia?

| — | Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut EU:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla? |
| --- | --- |

—

Erityiskertomus nro 9/2010 – Käytetäänkö kotitalouksien vesihuoltoon kohdennetut EU:n rakennetoimimenot parhaalla mahdollisella tavalla?

Kertomukset ovat luettavissa ja ladattavissa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen internetsivustolla: www.eca.europa.eu

Kertomukset voi pyytää paperiversiona tilintarkastustuomioistuimelta osoitteesta:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12 rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Puh. +352 4398-1 |
| Sähköposti: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12 rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Puh. +352 4398-1

Sähköposti: euraud@eca.europa.eu

Ne voi myös tilata täyttämällä online-tilauslomakkeen EU-Bookshop-sivustolla.

---

| 9.11.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 303/243 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 303/243

---

VUOSIKERTOMUS KAHDEKSANNESTA, YHDEKSÄNNESTÄ JA KYMMENENNESTÄ EUROOPAN KEHITYSRAHASTOSTA (EKR) RAHOITETUISTA TOIMISTA

2010/C 303/02

Vuosikertomus kahdeksannesta, yhdeksännestä ja kymmenennestä Euroopan kehitysrahastosta (EKR) rahoitetuista toimista

SISÄLLYS

Johdanto

Euroopan kehitysrahastojen erityispiirteet

Ensimmäinen luku – kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n täytäntöönpano

Rahoituksen toteutuminen

Komission vuotuinen selvitys kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n varainhoidosta

Toinen luku – Tilintarkastustuomioistuimen riippumaton tarkastuslausuma Euroopan kehitysrahastoista

Tilintarkastustuomioistuimen riippumaton tarkastuslausuma kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) toimista varainhoitovuonna 2009

Tarkastuslausuman perustana olevat tiedot

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

Tilien luotettavuus

Toimien sääntöjenmukaisuus

Tulot

Sitoumukset

Maksut

Järjestelmien vaikuttavuus

Ennakkotarkastukset

Seuranta ja valvonta

Ulkoiset tarkastukset

Sisäinen tarkastus

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

Päätelmät ja suositukset

| TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET | KOMISSION VASTAUKSET |
| --- | --- |
| JOHDANTO |
| 1. | Tässä vuosikertomuksessa esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio Euroopan kehitysrahastoista (EKR). Keskeiset tiedot tarkastetuista toimista ja varainhoitovuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 1
  . |

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN HUOMAUTUKSET

KOMISSION VASTAUKSET

JOHDANTO

1.

Tässä vuosikertomuksessa esitetään tilintarkastustuomioistuimen arvio Euroopan kehitysrahastoista (EKR). Keskeiset tiedot tarkastetuista toimista ja varainhoitovuoden 2009 menoista esitetään
  taulukossa 1
  .

Taulukko 1 –   Euroopan kehitysrahastot – Keskeiset tiedot

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| Talousarvionosasto | Toimintalohko | Kuvaus | Maksut 2009 | Hallinnointitapa |
| Euroopan kehitysrahastot | 8. EKR | Hallintomenot | 0 | Suora keskitetty |
| Toimintamenot | 0 | Keskitetty välillinen |
| 20 | Suora keskitetty |
| 152 | Hajautettu |
| 0 | Yhteinen |
| 172 |
| 9. EKR | Hallintomenot | 4 | Suora keskitetty |
| Toimintamenot | 36 | Keskitetty välillinen |
| 439 | Suora keskitetty |
| 1 188 | Hajautettu |
| 177 | Yhteinen |
| 1 844 | |
| 10. EKR | Hallintomenot | 71 | Suora keskitetty |
| Toimintamenot | 2 | Keskitetty välillinen |
| 663 | Suora keskitetty |
| 110 | Hajautettu |
| 261 | Yhteinen |
| 1 107 | |
| Hallintomenot yhteensä | 75 | |
| Toimintamenot yhteensä | 3 048 | |
| Maksut yhteensä
   (27) | 3 123 | |
| Yksittäiset sitoumukset yhteensä
   (28) | 4 141 | |
| Kokonaissitoumukset yhteensä
   (28) | 3 405 | |
| Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EuropeAidin antamien tietojen pohjalta. |

(miljoonaa euroa)

Talousarvionosasto

Toimintalohko

Kuvaus

Maksut 2009

Hallinnointitapa

Euroopan kehitysrahastot

8. EKR

Hallintomenot

0

Suora keskitetty

Toimintamenot

0

Keskitetty välillinen

20

Suora keskitetty

152

Hajautettu

0

Yhteinen

172

9. EKR

Hallintomenot

4

Suora keskitetty

Toimintamenot

36

Keskitetty välillinen

439

Suora keskitetty

1 188

Hajautettu

177

Yhteinen

1 844

10. EKR

Hallintomenot

71

Suora keskitetty

Toimintamenot

2

Keskitetty välillinen

663

Suora keskitetty

110

Hajautettu

261

Yhteinen

1 107

Hallintomenot yhteensä

75

Toimintamenot yhteensä

3 048

Maksut yhteensä
   (27)

3 123

Yksittäiset sitoumukset yhteensä
   (28)

4 141

Kokonaissitoumukset yhteensä
   (28)

3 405

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EuropeAidin antamien tietojen pohjalta.

Euroopan kehitysrahastojen erityispiirteet

| 2. | Euroopan kehitysrahasto (EKR) on pääasiallinen rahoitusväline, jonka avulla Euroopan unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Kehitysrahasto perustettiin vuonna 1957 tehdyllä Rooman sopimuksella. |
| --- | --- |

2.

Euroopan kehitysrahasto (EKR) on pääasiallinen rahoitusväline, jonka avulla Euroopan unioni tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (AKT-valtiot) sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä. Kehitysrahasto perustettiin vuonna 1957 tehdyllä Rooman sopimuksella.

| 3. | EKR:ja rahoittavat jäsenvaltiot, niihin sovelletaan EKR:jen omaa varainhoitoasetusta ja rahastojen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. Euroopan komissio vastaa EKR:jen varoin rahoitettavien toimien rahoituksen toteuttamisesta. Komissiossa lähes kaikkia EKR:n ohjelmia hallinnoi EuropeAid-yhteistyötoimisto (jäljempänä ’EuropeAid’). EuropeAid vastaa myös useimpien Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavien ulkosuhteiden sekä kehitysyhteistyön alan menojen hallinnoinnista (1). Pieni osa EKR:n hankkeista (2) liittyy humanitaariseen apuun, ja hankkeiden hallinnoinnista vastaa humanitaarisen avun pääosasto (ECHO). Euroopan investointipankki (EIP) hallinnoi investointikehystä. Investointikehystä ei oteta huomioon tilintarkastustuomioistuimen antamassa tarkastuslausumassa eikä Euroopan parlamentin vastuuvapausmenettelyssä (3)
   (4). |
| --- | --- |

3.

EKR:ja rahoittavat jäsenvaltiot, niihin sovelletaan EKR:jen omaa varainhoitoasetusta ja rahastojen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. Euroopan komissio vastaa EKR:jen varoin rahoitettavien toimien rahoituksen toteuttamisesta. Komissiossa lähes kaikkia EKR:n ohjelmia hallinnoi EuropeAid-yhteistyötoimisto (jäljempänä ’EuropeAid’). EuropeAid vastaa myös useimpien Euroopan unionin yleisestä talousarviosta rahoitettavien ulkosuhteiden sekä kehitysyhteistyön alan menojen hallinnoinnista (1). Pieni osa EKR:n hankkeista (2) liittyy humanitaariseen apuun, ja hankkeiden hallinnoinnista vastaa humanitaarisen avun pääosasto (ECHO). Euroopan investointipankki (EIP) hallinnoi investointikehystä. Investointikehystä ei oteta huomioon tilintarkastustuomioistuimen antamassa tarkastuslausumassa eikä Euroopan parlamentin vastuuvapausmenettelyssä (3)
   (4).

| 4. | EKR:hin sovelletaan kolmea pääasiallista hallinnointimuotoa (
  taulukko 1
  ): keskitetty hallinnointi, yhteishallinnointi sekä hajautettu hallinnointi (5). Keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (40 prosenttia maksuista vuonna 2009) komissio vastaa suoraan tukitoimien täytäntöönpanosta; tämä liittyy lähinnä talousarviotukeen. Yhteishallinnoinnissa (14 prosenttia maksuista vuonna 2009) kansainväliset organisaatiot vastaavat yhteisön rahoittamien toimien täytäntöönpanosta edellyttäen, että niiden kirjanpito-, tarkastus-, valvonta- ja hankintamenettelyt vastaavat varmuudeltaan kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja. EuropeAidin keskeisiä yhteistyökumppaneita ovat Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöt ja Maailmanpankki. Hajautetussa hallinnoinnissa (46 prosenttia maksuista vuonna 2009) komissio antaa tiettyjen tehtävien hallinnoinnin edunsaajamaiden viranomaisten vastuulle. EKR:n hajautetun hallinnoinnin periaate maksuprosessin yhteydessä on kuvattu
  kaaviossa 1
  . |
| --- | --- |

4.

EKR:hin sovelletaan kolmea pääasiallista hallinnointimuotoa (
  taulukko 1
  ): keskitetty hallinnointi, yhteishallinnointi sekä hajautettu hallinnointi (5). Keskitetyn hallinnoinnin yhteydessä (40 prosenttia maksuista vuonna 2009) komissio vastaa suoraan tukitoimien täytäntöönpanosta; tämä liittyy lähinnä talousarviotukeen. Yhteishallinnoinnissa (14 prosenttia maksuista vuonna 2009) kansainväliset organisaatiot vastaavat yhteisön rahoittamien toimien täytäntöönpanosta edellyttäen, että niiden kirjanpito-, tarkastus-, valvonta- ja hankintamenettelyt vastaavat varmuudeltaan kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja. EuropeAidin keskeisiä yhteistyökumppaneita ovat Yhdistyneiden Kansakuntien järjestöt ja Maailmanpankki. Hajautetussa hallinnoinnissa (46 prosenttia maksuista vuonna 2009) komissio antaa tiettyjen tehtävien hallinnoinnin edunsaajamaiden viranomaisten vastuulle. EKR:n hajautetun hallinnoinnin periaate maksuprosessin yhteydessä on kuvattu
  kaaviossa 1
  .

Kaavio 1 – Hajautetun hallinnoinnin periaate maksuprosessin yhteydessä

Image

| 5. | EKR:n tukitoimenpiteiden kohteena ja täytäntöönpanijoina ovat maat, joissa sisäisen valvonnan järjestelmät ovat yleensä heikkoja. Useimpien edunsaajamaiden kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien toimintavalmiudet ovat puutteelliset ja täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden sekä valvonnasta vastaavien tahojen rahoitusmenettelyiden ja valvontatoimien laadinnassa ja soveltamisessa on puutteita; mainitut tekijät aiheuttavat suuren riskin toimien sääntöjenmukaisuuden kannalta. Useat hankkeet toteutetaan kaukana ja joillakin alueella esiintyy konflikteja, mikä myös hankaloittaa osaltaan tarkastusten suorittamista. |
| --- | --- |

5.

EKR:n tukitoimenpiteiden kohteena ja täytäntöönpanijoina ovat maat, joissa sisäisen valvonnan järjestelmät ovat yleensä heikkoja. Useimpien edunsaajamaiden kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien toimintavalmiudet ovat puutteelliset ja täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden sekä valvonnasta vastaavien tahojen rahoitusmenettelyiden ja valvontatoimien laadinnassa ja soveltamisessa on puutteita; mainitut tekijät aiheuttavat suuren riskin toimien sääntöjenmukaisuuden kannalta. Useat hankkeet toteutetaan kaukana ja joillakin alueella esiintyy konflikteja, mikä myös hankaloittaa osaltaan tarkastusten suorittamista.

| 5. | EKR on perustettu auttamaan vaikeuksissa olevia maita, ja kehitysapupolitiikan tehtävänä on varmistaa, että kansalliset viranomaiset vastaavat kehitysstrategioiden toteuttamisesta. Kansallisilla tulojen ja menojen hyväksyjillä on tässä prosessissa keskeinen osa. Useita vuosia käynnissä olleen, erityisesti kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien henkilöstölle suunnitellun koulutusohjelman avulla pyritään takaamaan, että sovellettavia menettelyjä ja sääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

5.

ENSIMMÄINEN LUKU –   KAHDEKSANNEN, YHDEKSÄNNEN JA KYMMENENNEN EKR:N TÄYTÄNTÖÖNPANO

Rahoituksen toteutuminen

| 6. | Kahdeksatta, yhdeksättä ja kymmenettä EKR:a toteutettiin rinnakkain vuonna 2009. EKR:oon perustuvat sopimukset tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi, minkä myötä ohjelmakaudet seuraavat yleensä kumppanuussopimus/yleissopimusjaksoja. Kutakin EKR:a koskevat varat sidotaan viiden vuoden jaksolle, mutta maksuja voidaan suorittaa pidemmällä ajanjaksolla. |
| --- | --- |

6.

Kahdeksatta, yhdeksättä ja kymmenettä EKR:a toteutettiin rinnakkain vuonna 2009. EKR:oon perustuvat sopimukset tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi, minkä myötä ohjelmakaudet seuraavat yleensä kumppanuussopimus/yleissopimusjaksoja. Kutakin EKR:a koskevat varat sidotaan viiden vuoden jaksolle, mutta maksuja voidaan suorittaa pidemmällä ajanjaksolla.

| 6. | Vaikka kukin EKR kattaa noin viiden vuoden ajanjakson, hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpano ja niihin liittyvät maksut voivat ulottua pitemmällekin ajanjaksolle, jonka pituutta on kuitenkin asetuksilla rajoitettu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia otettiin vuonna 2009 vastaan yhteensä 3 296 miljoonaa euroa. Rahoitusosuuksia pyydetään yhä maksettaviksi yhdeksännen EKR:n osalta. |
| --- | --- |

7.

Jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia otettiin vuonna 2009 vastaan yhteensä 3 296 miljoonaa euroa. Rahoitusosuuksia pyydetään yhä maksettaviksi yhdeksännen EKR:n osalta.

| 8. | Kymmenes EKR tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008 ja kattaa vuosien 2008 ja 2013 välisen ajanjakson; sen kautta suunnattavan yhteisön rahoituksen määrä on 22 682 miljoonaa euroa. Määrästä 21 966 miljoonaa euroa suunnataan AKT-maille ja 286 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille. AKT-maiden osuudesta 1 500 miljoonaa euroa ja merentakaisten maiden ja alueiden osuudesta 30 miljoonaa euroa liittyy EIP:n hallinnoimaan investointikehykseen. Lisäksi 430 miljoonaa euroa on sidottu EKR:n ohjelmasuunnittelusta ja täytäntöönpanosta komissiolle aiheutuviin menoihin. |
| --- | --- |

8.

Kymmenes EKR tuli voimaan 1. heinäkuuta 2008 ja kattaa vuosien 2008 ja 2013 välisen ajanjakson; sen kautta suunnattavan yhteisön rahoituksen määrä on 22 682 miljoonaa euroa. Määrästä 21 966 miljoonaa euroa suunnataan AKT-maille ja 286 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille. AKT-maiden osuudesta 1 500 miljoonaa euroa ja merentakaisten maiden ja alueiden osuudesta 30 miljoonaa euroa liittyy EIP:n hallinnoimaan investointikehykseen. Lisäksi 430 miljoonaa euroa on sidottu EKR:n ohjelmasuunnittelusta ja täytäntöönpanosta komissiolle aiheutuviin menoihin.

| 9. | Taulukosta 2
  käy ilmi komission hallinnoimien EKR:jen varojen käyttö ja rahoituksen toteutuminen. Rahoituksen toteutumisennusteet, joita komissio oli laatinut kokonaissitoumusten ja yksittäisten sitoumusten osalta, ylittyivät vuonna 2009. Kokonaissitoumusten määrä oli 3 406 miljoonaa euroa, ja yksittäisten sitoumusten määrä oli suurempi kuin koskaan aikaisemmin, 4 140 miljoonaa euroa. Nettomaksujen määrä oli 3 069 miljoonaa euroa, joka on 92 prosenttia alkuperäisestä ennusteesta. Tätä vajausta selittää maksujen jääminen ennustettua pienemmiksi maissa, joihin sovelletaan Cotonoun sopimuksen 96 artiklaan perustuvaa neuvottelumenettelyä tai muita vuoropuheluun perustuvia toimenpiteitä (6). Niiden maiden osalta, jotka eivät olleet vielä ratifioineet Cotonoun sopimusta (7), sekä maiden osalta, joissa talousarviotukimaksuja ei ollut vielä suoritettu tästä syystä, ei ollut saatu vahvistusta yleis- tai erityisehtojen täyttämisestä (8). Maksamatta olevien maksujen määrä nousi 3 prosentilla, mikä on kohtuullista, kun otetaan huomioon vuoden aikana tehtyjen kokonaissitoumusten ja suoritettujen nettomaksujen välinen ero. Samanaikaisesti vanhojen ja lepäävien maksamatta olevien maksujen määrä kasvoi 23 prosentilla. Tilanne selittyy sillä, että kokonaissitoumusten määrä oli suuri vuonna 2007, kun jäljellä olevat yhdeksännen EKR:n varat pyrittiin käyttämään. Yksittäisten sitoumusten määrä ei noussut kuitenkaan yhtä korkeaksi. |
| --- | --- |

9.

Taulukosta 2
  käy ilmi komission hallinnoimien EKR:jen varojen käyttö ja rahoituksen toteutuminen. Rahoituksen toteutumisennusteet, joita komissio oli laatinut kokonaissitoumusten ja yksittäisten sitoumusten osalta, ylittyivät vuonna 2009. Kokonaissitoumusten määrä oli 3 406 miljoonaa euroa, ja yksittäisten sitoumusten määrä oli suurempi kuin koskaan aikaisemmin, 4 140 miljoonaa euroa. Nettomaksujen määrä oli 3 069 miljoonaa euroa, joka on 92 prosenttia alkuperäisestä ennusteesta. Tätä vajausta selittää maksujen jääminen ennustettua pienemmiksi maissa, joihin sovelletaan Cotonoun sopimuksen 96 artiklaan perustuvaa neuvottelumenettelyä tai muita vuoropuheluun perustuvia toimenpiteitä (6). Niiden maiden osalta, jotka eivät olleet vielä ratifioineet Cotonoun sopimusta (7), sekä maiden osalta, joissa talousarviotukimaksuja ei ollut vielä suoritettu tästä syystä, ei ollut saatu vahvistusta yleis- tai erityisehtojen täyttämisestä (8). Maksamatta olevien maksujen määrä nousi 3 prosentilla, mikä on kohtuullista, kun otetaan huomioon vuoden aikana tehtyjen kokonaissitoumusten ja suoritettujen nettomaksujen välinen ero. Samanaikaisesti vanhojen ja lepäävien maksamatta olevien maksujen määrä kasvoi 23 prosentilla. Tilanne selittyy sillä, että kokonaissitoumusten määrä oli suuri vuonna 2007, kun jäljellä olevat yhdeksännen EKR:n varat pyrittiin käyttämään. Yksittäisten sitoumusten määrä ei noussut kuitenkaan yhtä korkeaksi.

| 9. | Rahoituksen toteutuminen odotettua paremmin sekä kokonaissitoumusten että yksittäisten sitoumusten osalta osoittaa komission onnistuneen yrityksissään nopeuttaa ohjelmien täytäntöönpanoa.

  Maksamatta olevien maksujen määrän nousu vuonna 2009 selittyy toisaalta sillä, että sitoumusten määrä oli erityisen suuri vuonna 2007, sekä toisaalta EKR:n hankkeiden kestolla, joka on keskimäärin kolme vuotta: suurimmat maksut suoritetaan yleensä ensimmäisenä vuonna ja viimeisen vuoden lopussa. |
| --- | --- |

9.

Maksamatta olevien maksujen määrän nousu vuonna 2009 selittyy toisaalta sillä, että sitoumusten määrä oli erityisen suuri vuonna 2007, sekä toisaalta EKR:n hankkeiden kestolla, joka on keskimäärin kolme vuotta: suurimmat maksut suoritetaan yleensä ensimmäisenä vuonna ja viimeisen vuoden lopussa.

Taulukko 2 —   EKR:jen varojen käyttö 31. joulukuuta 2009

| (miljoonaa euroa) |
| --- |
| | Tilanne vuoden 2008 lopussa | Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2009 | Tilanne vuoden 2009 lopussa |
| Kokonais-määrä | Toteutumisaste (30) | 8 EKR (31) | 9 EKR (31) | 10 EKR | Kokonais-määrä | 8 EKR | 9 EKR | 10 EKR | Kokonais-määrä | Toteutumisaste (30) |
| A — | VARAT
   (29) |

(miljoonaa euroa)

Tilanne vuoden 2008 lopussa

Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2009

Tilanne vuoden 2009 lopussa

Kokonais-määrä

Toteutumisaste (30)

8 EKR (31)

9 EKR (31)

10 EKR

Kokonais-määrä

8 EKR

9 EKR

10 EKR

Kokonais-määrä

Toteutumisaste (30)

A —

48 677,7

0,8

1,0

66,6

68,4

10 786,7

16 632,8

21 326,7

48 746,1

B —   KÄYTTÖ

| 1. | Rahoitussitoumukset |
| --- | --- |

1.

32 185,3

66,1 %

–41,7

–53,8

3 501,0

3 405,5

10 744,4

16 579,0

8 267,4

35 590,7

73,0 %

| 2. | Yksittäiset oikeudelliset sitoumukset |
| --- | --- |

2.

24 880,8

51,1 %

–41,8

997,4

3 184,1

4 139,7

10 499,1

15 206,8

3 314,5

29 020,5

59,5 %

| 3. | Maksut
   (32) |
| --- | --- |

3.

20 031,1

41,2 %

152,1

1 805,8

1 111,4

3 069,3

10 082,4

11 816,9

1 201,1

23 100,4

47,4 %

| C — | Maksattamatta (B1–B3) |
| --- | --- |

C —

12 154,1

25,0 %

662,1

4 762,1

7 066,3

12 490,3

25,6 %

| D — | Käytettävissä olevat varat (A–B1) |
| --- | --- |

D —

16 492,5

33,9 %

42,3

53,8

13 059,3

13 155,4

27,0 %

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin EKR:jen rahoituksen toteutumisselvitysten ja 31. joulukuuta 2009 päivättyjen tilinpäätösten perusteella.

Komission vuotuinen selvitys kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n varainhoidosta

| 10. | Kymmenenteen EKR:oon (9) sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaan komission on raportoitava EKR:jen varainhoidosta vuosittain. Varainhoitoa koskevassa selvityksessä kuvataan tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan oikein varainhoitovuoden aikana saavutettuja komission toiminnallisia tavoitteita (etenkin rahoituksen toteutumisen ja valvontatoimien osalta) sekä taloudellista asemaa ja tapahtumia, joilla on ollut merkittävä vaikutus varainhoitovuoden 2009 aikana toteutettuihin toimiin. |
| --- | --- |

10.

Kymmenenteen EKR:oon (9) sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaan komission on raportoitava EKR:jen varainhoidosta vuosittain. Varainhoitoa koskevassa selvityksessä kuvataan tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan oikein varainhoitovuoden aikana saavutettuja komission toiminnallisia tavoitteita (etenkin rahoituksen toteutumisen ja valvontatoimien osalta) sekä taloudellista asemaa ja tapahtumia, joilla on ollut merkittävä vaikutus varainhoitovuoden 2009 aikana toteutettuihin toimiin.

TOINEN LUKU –   TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN RIIPPUMATON TARKASTUSLAUSUMA EUROOPAN KEHITYSRAHASTOISTA

Tilintarkastustuomioistuimen riippumaton tarkastuslausuma kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston (EKR) toimista varainhoitovuonna 2009

| | | |
| --- | --- | --- |

9. syyskuuta 2010

| | |
| --- | --- |

| | | |
| --- | --- | --- |

| | |
| --- | --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Presidentti

| Euroopan tilintarkastustuomioistuin |
| --- |
| 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG |

Euroopan tilintarkastustuomioistuin

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

TARKASTUSLAUSUMAN PERUSTANA OLEVAT TIEDOT

Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa

| 11. | Tarkastuslausuman kohdissa VI ja VII esitetyt EKR:jen tilien luotettavuutta koskevat huomautukset perustuvat kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n konsolidoitujen tilinpäätösten (14) ja konsolidoitujen rahoituksen toteutumaselvitysten tarkastukseen (15). Tarkastuksen osana toteutettiin erilaisia tarkastusmenettelyjä, joiden avulla testattiin rahamääriin ja ilmoitettuihin tietoihin liittyvää aineistoa. Lisäksi tarkastuksessa arvioitiin sovellettuja tilinpäätösperiaatteita, johdon esittämiä merkittäviä arvioita ja konsolidoitujen tilinpäätösten yleistä esittämistapaa. |
| --- | --- |

11.

Tarkastuslausuman kohdissa VI ja VII esitetyt EKR:jen tilien luotettavuutta koskevat huomautukset perustuvat kahdeksannen, yhdeksännen ja kymmenennen EKR:n konsolidoitujen tilinpäätösten (14) ja konsolidoitujen rahoituksen toteutumaselvitysten tarkastukseen (15). Tarkastuksen osana toteutettiin erilaisia tarkastusmenettelyjä, joiden avulla testattiin rahamääriin ja ilmoitettuihin tietoihin liittyvää aineistoa. Lisäksi tarkastuksessa arvioitiin sovellettuja tilinpäätösperiaatteita, johdon esittämiä merkittäviä arvioita ja konsolidoitujen tilinpäätösten yleistä esittämistapaa.

| 12. | Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta (sääntöjenmukaisuutta) koskeva tarkastuksen yleinen lähestymistapa ja tarkastusmenetelmä on kuvattu tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2009 talousarvion toteuttamisesta antaman vuosikertomuksen ensimmäisen luvun liitteen 1.1 toisessa osassa. Tarkastuslausuman kohdissa VIII–X esiin tuodut EKR:jen toimien sääntöjenmukaisuutta koskevat huomautukset perustuvat seuraaviin tekijöihin:






  a) | edustavaan 220 tapahtuman tilastolliseen otokseen kohdistettu tapahtumatarkastus: tarkastuskohteena oli 50 rahoitussitoumusta ja yksittäistä sitoumusta sekä 170 EuropeAidin keskushallinnon ja lähetystöjen suorittamaa väli- ja loppumaksua. Täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin ja lopullisten edunsaajien luo tehtiin tarvittaessa tarkastuskäynti, jonka aikana tarkastettiin rahoituskertomuksissa tai menoilmoituksissa ilmoitetut maksut. |
| --- | --- | --- |

12.

Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta (sääntöjenmukaisuutta) koskeva tarkastuksen yleinen lähestymistapa ja tarkastusmenetelmä on kuvattu tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2009 talousarvion toteuttamisesta antaman vuosikertomuksen ensimmäisen luvun liitteen 1.1 toisessa osassa. Tarkastuslausuman kohdissa VIII–X esiin tuodut EKR:jen toimien sääntöjenmukaisuutta koskevat huomautukset perustuvat seuraaviin tekijöihin:

a)

edustavaan 220 tapahtuman tilastolliseen otokseen kohdistettu tapahtumatarkastus: tarkastuskohteena oli 50 rahoitussitoumusta ja yksittäistä sitoumusta sekä 170 EuropeAidin keskushallinnon ja lähetystöjen suorittamaa väli- ja loppumaksua. Täytäntöönpanosta vastaaviin elimiin ja lopullisten edunsaajien luo tehtiin tarvittaessa tarkastuskäynti, jonka aikana tarkastettiin rahoituskertomuksissa tai menoilmoituksissa ilmoitetut maksut.

| b) | EuropeAidin keskushallinnon ja lähetystöjen valvontajärjestelmien vaikuttavuuden arviointi, jonka yhteydessä keskityttiin seuraaviin osa-alueisiin:






  i) | tulojen ja menojen hyväksyjien toimittamat sopimusten ja maksujen ennakkotarkastukset (kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät mukaan lukien) |
| --- | --- | --- |

b)

EuropeAidin keskushallinnon ja lähetystöjen valvontajärjestelmien vaikuttavuuden arviointi, jonka yhteydessä keskityttiin seuraaviin osa-alueisiin:

i)

tulojen ja menojen hyväksyjien toimittamat sopimusten ja maksujen ennakkotarkastukset (kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät mukaan lukien)

| ii) | seuranta ja valvonta |
| --- | --- |

ii)

seuranta ja valvonta

| iii) | ulkoiset tarkastukset |
| --- | --- |

iii)

ulkoiset tarkastukset

| iv) | sisäinen tarkastus |
| --- | --- |

iv)

sisäinen tarkastus

| c) | yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 4
  . |
| --- | --- |

c)

yhteenveto aiempien huomautusten seurannasta on esitetty
  liitteessä 4
  .

Tilien luotettavuus

| 13. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EKR:jen tilinpäätökset antavat olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2009 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. |
| --- | --- |

13.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EKR:jen tilinpäätökset antavat olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2009 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti.

| 14. | EKR:jen tilinpäätös varainhoitovuodelta 2009 on ensimmäinen tilinpäätös, joka on laadittu uuden suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän (ABAC-FED) avulla (samaa järjestelmää käytetään myös Euroopan unionin yleisen talousarvion yhteydessä). Järjestelmä otettiin käyttöön helmikuussa 2009, kun siirtymävaihe aiemmasta kassaperusteisesta kirjanpitojärjestelmästä (OLAS) oli saatettu onnistuneesti päätökseen. Uusi järjestelmä tukee paremmin suoriteperusteista raportointia esimerkiksi vähentämällä manuaalisten mukautusten tarvetta suoriteperusteisia tilejä varten varainhoitovuoden lopussa. ABAC-FED-järjestelmä on näin ollen lujittanut kirjanpitoympäristöä. |
| --- | --- |

14.

EKR:jen tilinpäätös varainhoitovuodelta 2009 on ensimmäinen tilinpäätös, joka on laadittu uuden suoriteperusteisen kirjanpitojärjestelmän (ABAC-FED) avulla (samaa järjestelmää käytetään myös Euroopan unionin yleisen talousarvion yhteydessä). Järjestelmä otettiin käyttöön helmikuussa 2009, kun siirtymävaihe aiemmasta kassaperusteisesta kirjanpitojärjestelmästä (OLAS) oli saatettu onnistuneesti päätökseen. Uusi järjestelmä tukee paremmin suoriteperusteista raportointia esimerkiksi vähentämällä manuaalisten mukautusten tarvetta suoriteperusteisia tilejä varten varainhoitovuoden lopussa. ABAC-FED-järjestelmä on näin ollen lujittanut kirjanpitoympäristöä.

| 15. | EuropeAidin toimittamissa jälkitarkastuksissa havaittiin, että kirjaamisvirheiden esiintyvyys oli aiempaa korkeampi (16). Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tilinpäätöksen tarkastuksessa ei havaittu, että virhetaso olisi niiden vuoksi ollut olennainen, mutta kirjaamisvirheet ovat silti huolestuttava tekijä, sillä ne voivat vaikuttaa tilinpäätöksen laadinnassa käytettävien tietojen oikeellisuuteen etenkin kirjanpidollisen jaksotusmenettelyn yhteydessä varainhoitovuoden lopussa. |
| --- | --- |

15.

EuropeAidin toimittamissa jälkitarkastuksissa havaittiin, että kirjaamisvirheiden esiintyvyys oli aiempaa korkeampi (16). Tilintarkastustuomioistuimen toimittamassa tilinpäätöksen tarkastuksessa ei havaittu, että virhetaso olisi niiden vuoksi ollut olennainen, mutta kirjaamisvirheet ovat silti huolestuttava tekijä, sillä ne voivat vaikuttaa tilinpäätöksen laadinnassa käytettävien tietojen oikeellisuuteen etenkin kirjanpidollisen jaksotusmenettelyn yhteydessä varainhoitovuoden lopussa.

| 15. | Joissakin tapauksissa siirtyminen uuteen projektinhallinnan IT-järjestelmään on saattanut aiheuttaa sekaannusta päivämäärien kirjaamisessa. EuropeAid on järjestänyt sekä lähetystöissä että keskushallinnossaan lukuisia koulutustilaisuuksia, joiden avulla on pyritty parantamaan järjestelmän käyttöä.

  Vuoden 2009 lopussa EuropeAidin keskushallinnon yhteyteen perustettiin myös erityinen osasto valvomaan CRIS-järjestelmään kirjattavien tietojen laatua, minkä pitäisi entisestään parantaa tilinpäätöksen laadinnassa käytettävien tietojen luotettavuutta.


  Näillä asioilla ei ollut olennaista vaikutusta tilinpäätökseen, kuten tilintarkastustuomioistuin totesi. |
| --- | --- |

15.

Vuoden 2009 lopussa EuropeAidin keskushallinnon yhteyteen perustettiin myös erityinen osasto valvomaan CRIS-järjestelmään kirjattavien tietojen laatua, minkä pitäisi entisestään parantaa tilinpäätöksen laadinnassa käytettävien tietojen luotettavuutta.

Näillä asioilla ei ollut olennaista vaikutusta tilinpäätökseen, kuten tilintarkastustuomioistuin totesi.

| 16. | Komissio ilmoitti vastauksessaan EKR:ja koskevaan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2008 (17), että se aikoo hioa menetelmää, jota se käyttää arvioitaessa varausta sellaisia laskuja varten, joita ei ole vielä saatu. Komissio on toiminut ilmoituksensa mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus vahvisti, että menetelmää oli sovellettu asianmukaisesti. Tarkastuksessa havaittiin niin ikään, että virhetaso ei ollut olennainen tilinpäätöksessä ilmoitetuissa menojäämissä. |
| --- | --- |

16.

Komissio ilmoitti vastauksessaan EKR:ja koskevaan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen varainhoitovuodelta 2008 (17), että se aikoo hioa menetelmää, jota se käyttää arvioitaessa varausta sellaisia laskuja varten, joita ei ole vielä saatu. Komissio on toiminut ilmoituksensa mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus vahvisti, että menetelmää oli sovellettu asianmukaisesti. Tarkastuksessa havaittiin niin ikään, että virhetaso ei ollut olennainen tilinpäätöksessä ilmoitetuissa menojäämissä.

| 17. | Tilinpäätöksen liitetietojen kohdan 2.2 mukaan saatujen ennakkorahoitukseen perustuvien, voimassa olevien takuiden määrään sisältyi 413,6 miljoonan euron määrä varainhoitovuoden 2009 lopussa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että määrä oli ilmoitettu 82,3 miljoonaa euroa (19,9 prosenttia) liian pienenä. |
| --- | --- |

17.

Tilinpäätöksen liitetietojen kohdan 2.2 mukaan saatujen ennakkorahoitukseen perustuvien, voimassa olevien takuiden määrään sisältyi 413,6 miljoonan euron määrä varainhoitovuoden 2009 lopussa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että määrä oli ilmoitettu 82,3 miljoonaa euroa (19,9 prosenttia) liian pienenä.

| 17. | Komissio hyväksyy huomautuksen, ja tulojen ja menojen hyväksyjä on tehnyt tarvittavat oikaisut vuonna 2010.

  Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuin löysi yksittäisen 3,5 miljoonan euron virheen 39 sopimuksen otoksesta, josta tiedot ekstrapoloitiin. |
| --- | --- |

17.

Komissio toteaa, että tilintarkastustuomioistuin löysi yksittäisen 3,5 miljoonan euron virheen 39 sopimuksen otoksesta, josta tiedot ekstrapoloitiin.

| 18. | Tilinpäätöksen liitetietojen kohdassa 5.1 ilmoitettava takuupidätysten määrä oli 186,2 miljoonaa euroa varainhoitovuoden 2009 lopussa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että määrä oli ilmoitettu 58,4 miljoonaa euroa (31,4 prosenttia) liian suurena. |
| --- | --- |

18.

Tilinpäätöksen liitetietojen kohdassa 5.1 ilmoitettava takuupidätysten määrä oli 186,2 miljoonaa euroa varainhoitovuoden 2009 lopussa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että määrä oli ilmoitettu 58,4 miljoonaa euroa (31,4 prosenttia) liian suurena.

| 18. | Komissio hyväksyy huomautuksen, mutta toteaa, että tilintarkastustuomioistuin löysi yksittäisen 3,5 miljoonan euron virheen 39 sopimuksen otoksesta, josta tiedot ekstrapoloitiin. |
| --- | --- |

18.

Toimien sääntöjenmukaisuus

| 19. | Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 1
  . |
| --- | --- |

19.

Yhteenveto tapahtumatarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 1
  .

Tulot

| 20. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tuloihin liittyvät tapahtumat ja totesi, että niiden virhetaso ei ole olennainen. |
| --- | --- |

20.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti tuloihin liittyvät tapahtumat ja totesi, että niiden virhetaso ei ole olennainen.

Sitoumukset

| 21. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti sitoumukset ja totesi, että niiden virhetaso ei ole olennainen, mutta havaitsi, että ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden esiintyvyys oli huomattava. Havaitut virheet koskivat tarjouskilpailusääntöjen noudattamista, sopimusten allekirjoittamiselle säädettyjä määräaikoja sekä pakollisiin takuisiin sovellettavia säännöksiä. Talousarviotukeen liittyvien sitoumusten tapauksessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission soveltaman dynaamisen tulkinnan yhteydessä (18) EuropeAid osoitti vakiomuotoisesti ja järjestelmällisesti, että Cotonoun sopimuksen vaatimuksia noudatetaan. |
| --- | --- |

21.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti sitoumukset ja totesi, että niiden virhetaso ei ole olennainen, mutta havaitsi, että ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden esiintyvyys oli huomattava. Havaitut virheet koskivat tarjouskilpailusääntöjen noudattamista, sopimusten allekirjoittamiselle säädettyjä määräaikoja sekä pakollisiin takuisiin sovellettavia säännöksiä. Talousarviotukeen liittyvien sitoumusten tapauksessa tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission soveltaman dynaamisen tulkinnan yhteydessä (18) EuropeAid osoitti vakiomuotoisesti ja järjestelmällisesti, että Cotonoun sopimuksen vaatimuksia noudatetaan.

| 21. | Komissio korostaa, ettei mitään maksuja suoritettu ilman rahoitustakuita. Komissio pitää myönteisenä havaintoa, jonka mukaan talousarviotukikelpoisuus määritettiin vakiomuotoisilla ja järjestelmällisillä arvioinneilla. |
| --- | --- |

21.

Maksut

| 22. | Tilintarkastustuomioistuin tarkasti maksut ja totesi, että niiden virhetaso ei ole olennainen (19). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin joitakin virheitä; niitä analysoidaan kohdissa 23–25. |
| --- | --- |

22.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti maksut ja totesi, että niiden virhetaso ei ole olennainen (19). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin joitakin virheitä; niitä analysoidaan kohdissa 23–25.

Hankemaksut

| 23. | Tarkastuksessa havaittiin seuraavat hankemaksuihin liittyvät kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden päälajit:






  a) | oikeellisuus: laskelmat olivat virheellisiä |
| --- | --- | --- |

23.

Tarkastuksessa havaittiin seuraavat hankemaksuihin liittyvät kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden päälajit:

a)

oikeellisuus: laskelmat olivat virheellisiä

| b) | tosiasiallisuus: toimitettuihin palveluihin tai tavaroihin liittyviä laskuja tai muita tositteita puuttui |
| --- | --- |

b)

tosiasiallisuus: toimitettuihin palveluihin tai tavaroihin liittyviä laskuja tai muita tositteita puuttui

| c) | tukikelpoisuus: ilmoitettuja menoja oli aiheutunut toteuttamisjakson ulkopuolella tai menot liittyivät eriin, joita ei ollut mainittu sopimuksessa, tai suoritetut alv-maksut olivat aiheettomia taikka pakollisia seuraamuksia ei sovellettu. |
| --- | --- |

c)

tukikelpoisuus: ilmoitettuja menoja oli aiheutunut toteuttamisjakson ulkopuolella tai menot liittyivät eriin, joita ei ollut mainittu sopimuksessa, tai suoritetut alv-maksut olivat aiheettomia taikka pakollisia seuraamuksia ei sovellettu.

| 24. | Ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä esiintyi lähinnä seuraavissa tapauksissa: pankkitakuisiin sovellettavia sääntöjä ei ollut noudatettu, millä voi olla taloudellista vaikutusta, jos toimeksisaaja on maksukyvytön, ja toimeksisaajilta saatavien ennakoiden palautusten laskelmissa oli virheitä. |
| --- | --- |

24.

Ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevia virheitä esiintyi lähinnä seuraavissa tapauksissa: pankkitakuisiin sovellettavia sääntöjä ei ollut noudatettu, millä voi olla taloudellista vaikutusta, jos toimeksisaaja on maksukyvytön, ja toimeksisaajilta saatavien ennakoiden palautusten laskelmissa oli virheitä.

| 24. | Komissio huomauttaa, että kaikki ennakoiden palautusten laskelmissa olleet virheet korjattiin ennen sopimusten päättymistä. |
| --- | --- |

24.

Talousarviotuen maksut

| 25. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden esiintyvyys oli talousarviotuen maksuissa korkea, koska maksuedellytysten noudattamista ei osoitettu vakiomuotoisesti ja järjestelmällisesti. Tilanne johtui lähinnä siitä, että lähetystöjen julkistalouden hoitoa koskevissa arviointiraporteissa ei selitetty, millaisin perustein edistystä oli arvioitava (esimerkiksi mitkä vaiheet on toteutettava ja mitkä tulokset saavutettava asianomaisen jakson kuluessa). Raporteissa ei myöskään selvitetty, millaista edistystä on saavutettu, eikä syitä, joista johtuen uudistusohjelmaa ei kenties ole pantu täytäntöön tuen vastaanottajavaltion suunnitelman mukaisesti. Tällaiset virheet vaikuttivat kuitenkin lähinnä yhdeksännen EKR:n rahoitussopimuksiin perustuviin maksuihin (joiden osalta puuttuivat selkeät arviointipuitteet) sekä talousarviotuen lisämaksuihin, joita suoritetaan suojattomuutta koskevan Flex-välineen sekä B–määrärahojen (hätäapu) avulla; tukimekanismien tavoitteena on kompensoida maailmanlaajuisen rahoituskriisin ja elintarvikehintojen voimakkaan nousun sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. Tällaisia virheitä ei yhtä tapausta lukuun ottamatta liittynyt kymmenennen EKR:n rahoitussopimuksiin perustuviin maksuihin (ks. kohta 32). |
| --- | --- |

25.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden esiintyvyys oli talousarviotuen maksuissa korkea, koska maksuedellytysten noudattamista ei osoitettu vakiomuotoisesti ja järjestelmällisesti. Tilanne johtui lähinnä siitä, että lähetystöjen julkistalouden hoitoa koskevissa arviointiraporteissa ei selitetty, millaisin perustein edistystä oli arvioitava (esimerkiksi mitkä vaiheet on toteutettava ja mitkä tulokset saavutettava asianomaisen jakson kuluessa). Raporteissa ei myöskään selvitetty, millaista edistystä on saavutettu, eikä syitä, joista johtuen uudistusohjelmaa ei kenties ole pantu täytäntöön tuen vastaanottajavaltion suunnitelman mukaisesti. Tällaiset virheet vaikuttivat kuitenkin lähinnä yhdeksännen EKR:n rahoitussopimuksiin perustuviin maksuihin (joiden osalta puuttuivat selkeät arviointipuitteet) sekä talousarviotuen lisämaksuihin, joita suoritetaan suojattomuutta koskevan Flex-välineen sekä B–määrärahojen (hätäapu) avulla; tukimekanismien tavoitteena on kompensoida maailmanlaajuisen rahoituskriisin ja elintarvikehintojen voimakkaan nousun sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset. Tällaisia virheitä ei yhtä tapausta lukuun ottamatta liittynyt kymmenennen EKR:n rahoitussopimuksiin perustuviin maksuihin (ks. kohta 32).

| 25. | Komissio pitää myönteisenä havaintoa, jonka mukaan tukikelpoisuuden määrittämisessä on havaittavissa selkeää parantumista, koska kymmenennen EKR:n rahoitussopimuksissa on selkeämmät puitteet tukikelpoisuusehtojen arviointia varten.

  Komissio myöntää, että saavutettujen parannusten säilyttämiseksi ja vastaavanlaisten virheiden välttämiseksi julkistalouden hoidossa tapahtuneen edistymisen arvioinnin järjestelmällisyyttä on tarpeen lisätä entisestään. Tätä varten komissio on laatinut uudet arviointimekanismit julkistalouden hoidossa tapahtuneen edistymisen seurantaa ja raportointia varten. Niissä keskitytään tuloksiin, joita on saavutettu asetettuihin perusodotuksiin nähden. Uudistettu arviointimalli saatiin valmiiksi kesäkuussa 2010, ja loppuvuoden 2010 maksujen osalta ja siitä eteenpäin tukikelpoisuus määritetään tämän uuden mallin mukaisesti laadittujen maakohtaisten selvitysten perusteella. Tätä taustaa vasten komissio odottaa pystyvänsä parantamaan edelleen tähän liittyvien ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden tasoa tulevissa DAS-tarkastuksissa.


  Mainittujen hätäavun välineiden (suojattomuutta koskeva Flex-väline ja B-määrärahat) osalta komissio säilytti tiukan linjan tukikelpoisuuden arvioinnissa, mistä on osoituksena se, että monet ohjelmat jäivät ilman tukea. |
| --- | --- |

25.

Komissio myöntää, että saavutettujen parannusten säilyttämiseksi ja vastaavanlaisten virheiden välttämiseksi julkistalouden hoidossa tapahtuneen edistymisen arvioinnin järjestelmällisyyttä on tarpeen lisätä entisestään. Tätä varten komissio on laatinut uudet arviointimekanismit julkistalouden hoidossa tapahtuneen edistymisen seurantaa ja raportointia varten. Niissä keskitytään tuloksiin, joita on saavutettu asetettuihin perusodotuksiin nähden. Uudistettu arviointimalli saatiin valmiiksi kesäkuussa 2010, ja loppuvuoden 2010 maksujen osalta ja siitä eteenpäin tukikelpoisuus määritetään tämän uuden mallin mukaisesti laadittujen maakohtaisten selvitysten perusteella. Tätä taustaa vasten komissio odottaa pystyvänsä parantamaan edelleen tähän liittyvien ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden tasoa tulevissa DAS-tarkastuksissa.

Mainittujen hätäavun välineiden (suojattomuutta koskeva Flex-väline ja B-määrärahat) osalta komissio säilytti tiukan linjan tukikelpoisuuden arvioinnissa, mistä on osoituksena se, että monet ohjelmat jäivät ilman tukea.

Järjestelmien vaikuttavuus

| 26. | Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 2
  . |
| --- | --- |

26.

Yhteenveto järjestelmätarkastusten tuloksista on esitetty
  liitteessä 2
  .

| 27. | Kuten kohdassa 3 tuotiin esille, EuropeAidin tehtävänä on panna täytäntöön suurin osa ulkoisen tuen välineistä (20), jotka rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta sekä EKR:ista. Näin ollen sekä valvontajärjestelmien vaikuttavuutta että pääjohtajan vuotuisen toimintakertomuksen ja lausuman luotettavuutta koskevat tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat – jollei toisin tarkenneta – kaikkia EuropeAidin vastuualueita. |
| --- | --- |

27.

Kuten kohdassa 3 tuotiin esille, EuropeAidin tehtävänä on panna täytäntöön suurin osa ulkoisen tuen välineistä (20), jotka rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta sekä EKR:ista. Näin ollen sekä valvontajärjestelmien vaikuttavuutta että pääjohtajan vuotuisen toimintakertomuksen ja lausuman luotettavuutta koskevat tilintarkastustuomioistuimen huomautukset koskevat – jollei toisin tarkenneta – kaikkia EuropeAidin vastuualueita.

| 28. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että EuropeAidin valvontajärjestelmät ovat kaiken kaikkiaan osittain vaikuttavia. |
| --- | --- |

28.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että EuropeAidin valvontajärjestelmät ovat kaiken kaikkiaan osittain vaikuttavia.

| 28. | EuropeAid on suunnitellut tarkastuksensa niin, että ne kattavat sen monivuotisten hankkeiden koko elinkaaren. Se uskoo näiden valvontajärjestelmien olevan vaikuttavia ja parantuneen merkittävästi vuosi vuodelta, mikä näkyy täysin laillisten ja asianmukaisten maksujen osuuden kasvuna tilintarkastustuomioistuimen otoksissa. Tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina antamat suositukset on pantu täytäntöön. Tilintarkastustuomioistuin on pannut merkille monet näistä parannuksista, ja näin ollen tärkeimpien valvontajärjestelmien monien keskeisten osatekijöiden on arvioitu toimivan tehokkaasti. |
| --- | --- |

28.

Ennakkotarkastukset

EuropeAidin keskushallinto

| 29. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että EuropeAidin keskushallinnon tulojen ja menojen hyväksyjien suorittamat ennakkotarkastukset ovat vaikuttavia. |
| --- | --- |

29.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että EuropeAidin keskushallinnon tulojen ja menojen hyväksyjien suorittamat ennakkotarkastukset ovat vaikuttavia.

Lähetystöt

| 30. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että lähetystöjen tulojen ja menojen hyväksyjien suorittamat ennakkotarkastukset ovat osittain vaikuttavia pyrittäessä havaitsemaan ja korjaamaan virheitä. |
| --- | --- |

30.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että lähetystöjen tulojen ja menojen hyväksyjien suorittamat ennakkotarkastukset ovat osittain vaikuttavia pyrittäessä havaitsemaan ja korjaamaan virheitä.

| 30. | Komissio tarjoaa sekä keskusyksikköjensä että lähetystöjensä henkilökunnalle jatkuvaa koulutusta, jota järjestetään yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnoinnin tarpeisiin räätälöidyn laajan koulutusohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Hankemaksuissa havaittiin puutteita, jotka liittyivät menojen tukikelpoisuuden tarkastuksiin, ilmoitettujen määrien laskentaan sekä vaadittujen tositteiden saatavillaoloon. |
| --- | --- |

31.

Hankemaksuissa havaittiin puutteita, jotka liittyivät menojen tukikelpoisuuden tarkastuksiin, ilmoitettujen määrien laskentaan sekä vaadittujen tositteiden saatavillaoloon.

| 32. | Talousarviotuen osalta tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että EKR:ista annetussa varainhoitovuoden 2008 vuosikertomuksessa esille tuotu parannus on toteutunut (21). Kymmenennen EKR:n rahoitussopimuksissa on selkeämmät puitteet yleisten tukikelpoisuusehtojen arviointia varten. Julkistalouden hoitoon sovellettavien tukikelpoisuusehtojen osalta rahoitussopimuksissa viitataan hallitusten, komission ja muiden rahoittajien välillä sovittuihin arviointijärjestelmiin. Järjestelmiin lukeutuvat tulosten arviointimekanismit, joita on tarkoitus käyttää yhteisten vuotuisten talousarviotuen tarkistusten yhteydessä. Tällaisten ensisijaiset tavoitteet, aikataulut sekä käytettävät tietolähteet määrittävien mekanismien soveltaminen helpottaa vakiomuotoisten ja järjestelmällisten edistymisen arviointien toteuttamista ja edistää samalla maksatuspäätösten avoimuutta. Tulosten perusteella maksettaviin vaihtelevan suuruisiin eriin sovellettavat erityisehdot eivät ole kuitenkaan usein riittävän selkeitä indikaattoreiden tavoitearvojen, varmennuslähteiden ja laskentamenetelmien osalta; tilanne saattaa vaikuttaa maksatuspäätösten avoimuuteen. |
| --- | --- |

32.

Talousarviotuen osalta tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että EKR:ista annetussa varainhoitovuoden 2008 vuosikertomuksessa esille tuotu parannus on toteutunut (21). Kymmenennen EKR:n rahoitussopimuksissa on selkeämmät puitteet yleisten tukikelpoisuusehtojen arviointia varten. Julkistalouden hoitoon sovellettavien tukikelpoisuusehtojen osalta rahoitussopimuksissa viitataan hallitusten, komission ja muiden rahoittajien välillä sovittuihin arviointijärjestelmiin. Järjestelmiin lukeutuvat tulosten arviointimekanismit, joita on tarkoitus käyttää yhteisten vuotuisten talousarviotuen tarkistusten yhteydessä. Tällaisten ensisijaiset tavoitteet, aikataulut sekä käytettävät tietolähteet määrittävien mekanismien soveltaminen helpottaa vakiomuotoisten ja järjestelmällisten edistymisen arviointien toteuttamista ja edistää samalla maksatuspäätösten avoimuutta. Tulosten perusteella maksettaviin vaihtelevan suuruisiin eriin sovellettavat erityisehdot eivät ole kuitenkaan usein riittävän selkeitä indikaattoreiden tavoitearvojen, varmennuslähteiden ja laskentamenetelmien osalta; tilanne saattaa vaikuttaa maksatuspäätösten avoimuuteen.

| 32. | Komissio on ilahtunut tilintarkastustuomioistuimen havainnosta, jonka mukaan yleisten tukikelpoisuusehtojen arviointipuitteiden selkeys on jatkuvasti parantunut.

  Komissio tunnustaa, että tulosten perusteella maksettaviin eriin sovellettaviin erityisehtoihin tarvitaan samanlaista selkeyttä. Komissio pyrkii tarvittaessa ottamaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen tekemät erityishuomiot tekemällä vaadittavat tarkistukset rahoitussopimuksiin. Samalla tähän asiaan aletaan kiinnittää tarkempaa huomiota EuropeAidin vertaisarvioinnissa (Quality Support Group) uusia ohjelmia valittaessa. |
| --- | --- |

32.

Komissio tunnustaa, että tulosten perusteella maksettaviin eriin sovellettaviin erityisehtoihin tarvitaan samanlaista selkeyttä. Komissio pyrkii tarvittaessa ottamaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen tekemät erityishuomiot tekemällä vaadittavat tarkistukset rahoitussopimuksiin. Samalla tähän asiaan aletaan kiinnittää tarkempaa huomiota EuropeAidin vertaisarvioinnissa (Quality Support Group) uusia ohjelmia valittaessa.

| 33. | Vuonna 2009 havaittiin parannusta myös siltä osin, että komissio otti käyttöön uudet ohjeet, joita sovelletaan epävakaalla pohjalla oleville valtioille suunnattavaan talousarviotukeen; talousarviotuen myöntämisen edellytyksenä on tiettyjen hyvin perusluontoisten, julkistalouden hoitoon liittyviin järjestelmiin sovellettavien tekijöiden toteutuminen. Komissio myös muokkasi rahoitusprosessia siten, että maksujen hyväksymisprosessin aikana suoritettavien taloudellisten ja toiminnallisten tarkastusten järjestys on aiempaa loogisempi. |
| --- | --- |

33.

Vuonna 2009 havaittiin parannusta myös siltä osin, että komissio otti käyttöön uudet ohjeet, joita sovelletaan epävakaalla pohjalla oleville valtioille suunnattavaan talousarviotukeen; talousarviotuen myöntämisen edellytyksenä on tiettyjen hyvin perusluontoisten, julkistalouden hoitoon liittyviin järjestelmiin sovellettavien tekijöiden toteutuminen. Komissio myös muokkasi rahoitusprosessia siten, että maksujen hyväksymisprosessin aikana suoritettavien taloudellisten ja toiminnallisten tarkastusten järjestys on aiempaa loogisempi.

| 33. | Komissio on tyytyväinen siihen, että tilintarkastustuomioistuimen mielestä näiden kahden tärkeän toimenpiteen ansiosta talousarviotukea annetaan nyt entistä järjestelmällisemmin ja vakioidummalla tavalla. |
| --- | --- |

33.

Seuranta ja valvonta

Lähetystöt

| 34. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että lähetystöjen suorittama seuranta ja valvonta on osittain vaikuttavaa. |
| --- | --- |

34.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että lähetystöjen suorittama seuranta ja valvonta on osittain vaikuttavaa.

| 35. | Tilintarkastustuomioistuin havaitsi – kuten edeltävinäkin vuosina – että useimmilla edunsaajamaiden kansallisilla tulojen ja menojen hyväksyjillä oli puutteelliset toimintavalmiudet, minkä seurauksena tarkastukset dokumentoitiin puutteellisesti ja ne olivat tehottomia. Lähetystöt antavat usein toimintavalmiuksien tukemiseen tähtäävää teknistä apua, mutta tulokset jäävät usein laihoiksi joko siksi, etteivät kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät huolehdi tehtävistään asianmukaisesti, tai siksi, että resurssit ovat rajalliset tai henkilöstön vaihtuvuus on suuri. |
| --- | --- |

35.

Tilintarkastustuomioistuin havaitsi – kuten edeltävinäkin vuosina – että useimmilla edunsaajamaiden kansallisilla tulojen ja menojen hyväksyjillä oli puutteelliset toimintavalmiudet, minkä seurauksena tarkastukset dokumentoitiin puutteellisesti ja ne olivat tehottomia. Lähetystöt antavat usein toimintavalmiuksien tukemiseen tähtäävää teknistä apua, mutta tulokset jäävät usein laihoiksi joko siksi, etteivät kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät huolehdi tehtävistään asianmukaisesti, tai siksi, että resurssit ovat rajalliset tai henkilöstön vaihtuvuus on suuri.

| 35. | Komission lähetystöjen kansallisille tulojen ja menojen hyväksyjille antaman tuen ja teknisen avun lisäksi EuropeAid järjestää joka vuosi useita kursseja kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien ja ministeriöiden henkilöstölle. EuropeAidin verkkosivuilta on myös saatavissa runsaasti tietoa menettelyistä. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin puutteita myös täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden ja valvonnasta vastaavien tahojen perustamissa rahoitusmenettelyissä sekä valvontatoimissa:






  a) | menojen tukikelpoisuutta valvottiin puutteellisesti, tositteiden arkistointi ja säilytys ei ollut asianmukaista ja kirjanpidon valvonta oli heikkoa, sillä valvonnan avulla ei saatu varmuutta siitä, että menot kirjataan ja niistä raportoidaan oikein tai että aritmeettiset virheet kyetään estämään; |
| --- | --- | --- |

36.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin puutteita myös täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden ja valvonnasta vastaavien tahojen perustamissa rahoitusmenettelyissä sekä valvontatoimissa:

a)

menojen tukikelpoisuutta valvottiin puutteellisesti, tositteiden arkistointi ja säilytys ei ollut asianmukaista ja kirjanpidon valvonta oli heikkoa, sillä valvonnan avulla ei saatu varmuutta siitä, että menot kirjataan ja niistä raportoidaan oikein tai että aritmeettiset virheet kyetään estämään;

| b) | tiettyjen urakkasopimusten tapauksessa valvonnasta vastaavat tahot eivät tarkastaneet toimeksisaajien esittämiä laskuja asianmukaisesti. |
| --- | --- |

b)

tiettyjen urakkasopimusten tapauksessa valvonnasta vastaavat tahot eivät tarkastaneet toimeksisaajien esittämiä laskuja asianmukaisesti.

| 36. | Komissio toteaa, että viime vuosina luodut valvontavälineet ja -menettelyt alkavat tuottaa tulosta. Se lupaa jatkaa työtään henkilöstön kouluttamiseksi ja hallinto- ja valvontatyökaluja koskevan tiedon levittämiseksi.







  a) | Komissio odottaa tuensaajille tarkoitetun varainhoitotyökalun olevan valmis vuoden 2010 loppupuolella. Varainhoitoon tarkoitetun työkalun päätehtävänä on antaa käytännön opastusta helppokäyttöisessä muodossa ja auttaa siten tuensaajia noudattamaan varainhoitoa koskevia sääntöjä EY:n rahoittamissa yhteisön ulkopuolelle suunnattavaan tukeen liittyvissä toimissa. |
| --- | --- | --- |

36.

a)

Komissio odottaa tuensaajille tarkoitetun varainhoitotyökalun olevan valmis vuoden 2010 loppupuolella. Varainhoitoon tarkoitetun työkalun päätehtävänä on antaa käytännön opastusta helppokäyttöisessä muodossa ja auttaa siten tuensaajia noudattamaan varainhoitoa koskevia sääntöjä EY:n rahoittamissa yhteisön ulkopuolelle suunnattavaan tukeen liittyvissä toimissa.

| 37. | Lähetystöt olivat yleisesti ottaen tietoisia mainituista puutteista eivätkä pitäneet valvontatoimia täysin luotettavina; ne saattoivat esimerkiksi suorittaa tiettyjä tarkastuksia uudelleen tai edellyttää pakollisia ja riskiperusteisia tarkastuksia tai menojen tarkastuksia ennen hankkeiden tilinpäätöstä tai teettää käynnissä olevien urakkasopimusten teknisiä tarkastuksia. Lähetystöjen resurssit ovat kuitenkin rajalliset, mikä usein rajoittaa niiden valmiuksia tiettyihin toimiin, kuten esimerkiksi paikan päällä tapahtuvaan hankeseurantaan, koulutukseen ja hankehallinnoinnin tukemiseen. |
| --- | --- |

37.

Lähetystöt olivat yleisesti ottaen tietoisia mainituista puutteista eivätkä pitäneet valvontatoimia täysin luotettavina; ne saattoivat esimerkiksi suorittaa tiettyjä tarkastuksia uudelleen tai edellyttää pakollisia ja riskiperusteisia tarkastuksia tai menojen tarkastuksia ennen hankkeiden tilinpäätöstä tai teettää käynnissä olevien urakkasopimusten teknisiä tarkastuksia. Lähetystöjen resurssit ovat kuitenkin rajalliset, mikä usein rajoittaa niiden valmiuksia tiettyihin toimiin, kuten esimerkiksi paikan päällä tapahtuvaan hankeseurantaan, koulutukseen ja hankehallinnoinnin tukemiseen.

| 37. | Lähetystöt tekevät runsaasti lisätarkastuksia kansallisten tulojen ja menojen hyväksyjien toiminnan puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

37.

EuropeAidin keskushallinto

| 38. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että EuropeAidin keskushallinnon suorittama seuranta ja valvonta on vaikuttavaa. |
| --- | --- |

38.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että EuropeAidin keskushallinnon suorittama seuranta ja valvonta on vaikuttavaa.

| 39. | Puitesopimuksen perusteella teetettävien tarkastusten avulla saadaan arvokasta tietoa hankkeiden valvontajärjestelmiin vaikuttavista puutteista sekä mahdollisten tukeen oikeuttamattomien menojen määrästä ja luonteesta. EuropeAidin keskushallinto analysoi näitä tuloksia vuosittain ja seuraa täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden kohdalla tehtäviä toistuvia havaintoja; esimerkkeinä voidaan mainita puuttuva tai riittämätön dokumentointi ja väärien hankintamenettelyiden käyttö. EuropeAidin keskushallinto kehittää parhaillaan varainhoitoa varten työkalua, jonka tarkoituksena on puuttua virheiden syihin lisäämällä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tietämystä ja ymmärtämystä varainhoitoa koskevista säännöistä. Vuonna 2009 EuropeAidin keskushallinto teki 14 tarkastuskäyntiä. Maantieteelliset yksiköt tekivät lisäksi omasta aloitteestaan tarkastuskäyntejä lähetystöihin. Kaikki edellä mainitut toimet johtivat hyödylliseen koulutukseen sekä tukeen ja tarkoituksenmukaisiin suosituksiin sisäisen valvonnan parantamisesta tarkastuskohteena olleissa lähetystöissä. |
| --- | --- |

39.

Puitesopimuksen perusteella teetettävien tarkastusten avulla saadaan arvokasta tietoa hankkeiden valvontajärjestelmiin vaikuttavista puutteista sekä mahdollisten tukeen oikeuttamattomien menojen määrästä ja luonteesta. EuropeAidin keskushallinto analysoi näitä tuloksia vuosittain ja seuraa täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden kohdalla tehtäviä toistuvia havaintoja; esimerkkeinä voidaan mainita puuttuva tai riittämätön dokumentointi ja väärien hankintamenettelyiden käyttö. EuropeAidin keskushallinto kehittää parhaillaan varainhoitoa varten työkalua, jonka tarkoituksena on puuttua virheiden syihin lisäämällä täytäntöönpanosta vastaavien organisaatioiden tietämystä ja ymmärtämystä varainhoitoa koskevista säännöistä. Vuonna 2009 EuropeAidin keskushallinto teki 14 tarkastuskäyntiä. Maantieteelliset yksiköt tekivät lisäksi omasta aloitteestaan tarkastuskäyntejä lähetystöihin. Kaikki edellä mainitut toimet johtivat hyödylliseen koulutukseen sekä tukeen ja tarkoituksenmukaisiin suosituksiin sisäisen valvonnan parantamisesta tarkastuskohteena olleissa lähetystöissä.

| 39. | Komissio on tyytyväinen siitä, että tilintarkastustuomioistuin arvostaa EuropeAidin suorittamaa tarkastusten seurantaa ja seurantakäyntejä. |
| --- | --- |

39.

| 40. | EuropeAidin keskushallinnon analyysi lähetystöjen kahdesti vuodessa julkaisemista yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointikertomuksista osoittaa, että henkilöstön suuri vaihtuvuus ja vaikeudet löytää tarvittavan asiantuntemuksen omaavaa henkilöstöä etenkin epävakaassa asemassa oleviin maihin olivat yleisimpiä esteitä tuen vaikuttavalle täytäntöönpanolle. Lähetystöissä avoimina olevien toimien määrä on sisällytetty kriittisenä riskinä vuotta 2010 koskevaan EuropeAidin riskirekisteriin. |
| --- | --- |

40.

EuropeAidin keskushallinnon analyysi lähetystöjen kahdesti vuodessa julkaisemista yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen hallinnointikertomuksista osoittaa, että henkilöstön suuri vaihtuvuus ja vaikeudet löytää tarvittavan asiantuntemuksen omaavaa henkilöstöä etenkin epävakaassa asemassa oleviin maihin olivat yleisimpiä esteitä tuen vaikuttavalle täytäntöönpanolle. Lähetystöissä avoimina olevien toimien määrä on sisällytetty kriittisenä riskinä vuotta 2010 koskevaan EuropeAidin riskirekisteriin.

| 40. | Koska komissioon ei oteta uutta henkilöstöä ennen vuotta 2013, EuropeAid ratkaisee lähetystöjensä henkilöstökysymykset aktiivisella henkilöstöpolitiikalla, jota se harjoittaa toimivaltuuksiensa rajoissa. Avoimien toimien määrä on ongelma lähinnä sopimussuhteisten toimihenkilöiden kohdalla; ongelmana ei ole niinkään suuri vaihtuvuus, vaan se, miten löydetään henkilöstöä, jolla on tarvittava asiantuntemus. Henkilöstön valintaa hoiti aiemmin keskushallinto, mutta aikaa vievän rekrytointiprosessin lyhentämiseksi tämä tehtävä on nyt annettu lähetystöjen päälliköille. EuropeAid pyytää myös edelleen säännöllisesti uusia varallaololuetteloita, joissa on riittävä määrä hakijoita, jotta kaikkiin tehtäviin ja kaikkiin maakategorioihin saadaan rekrytoitua henkilöstöä. |
| --- | --- |

40.

| 41. | EuropeAidin keskushallinto seuraa säännöstenmukaisuustekijöitä tapahtumiin kohdistettavien jälkitarkastusten avulla. Keskushallinto päätti vuonna 2009 laajentaa tarkastusten sisältöä siten, että ne kattavat vuodesta 2010 alkaen myös rahoitussopimusten ja sopimusmenettelyiden noudattamisen. EuropeAid aikoo vuonna 2010 myös tarkistaa lähestymistapaansa. Tavoitteena on löytää tapoja, joiden avulla parannettaisiin tarkastusten tarkoituksenmukaisuutta ja vaikuttavuutta tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden ja tulojen ja menojen hyväksyjien suorittamien ennakkotarkastusten laadun tarkastamisen osalta. |
| --- | --- |

41.

EuropeAidin keskushallinto seuraa säännöstenmukaisuustekijöitä tapahtumiin kohdistettavien jälkitarkastusten avulla. Keskushallinto päätti vuonna 2009 laajentaa tarkastusten sisältöä siten, että ne kattavat vuodesta 2010 alkaen myös rahoitussopimusten ja sopimusmenettelyiden noudattamisen. EuropeAid aikoo vuonna 2010 myös tarkistaa lähestymistapaansa. Tavoitteena on löytää tapoja, joiden avulla parannettaisiin tarkastusten tarkoituksenmukaisuutta ja vaikuttavuutta tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden ja tulojen ja menojen hyväksyjien suorittamien ennakkotarkastusten laadun tarkastamisen osalta.

Ulkoiset tarkastukset

| 42. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että ulkoiset tarkastukset ovat EuropeAidin keskushallinnon osalta vaikuttavia ja lähetystöjen tapauksessa osittain vaikuttavia. |
| --- | --- |

42.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että ulkoiset tarkastukset ovat EuropeAidin keskushallinnon osalta vaikuttavia ja lähetystöjen tapauksessa osittain vaikuttavia.

| 43. | Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että ulkoisten tarkastusten hallinnointi parani huomattavasti vuonna 2009. Vuotuiset tarkastussuunnitelmat laadittiin jäsenneltyjen riskinarviointien perusteella, jotka toteutettiin EuropeAidin suuntaviivojen mukaisesti. Tarkastuksia suoritettiin oikea-aikaisesti ja vahvistetun vuotuisen tarkastussuunnitelman toteutumisaste parani aiempiin vuosiin verrattuna. |
| --- | --- |

43.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa havaittiin, että ulkoisten tarkastusten hallinnointi parani huomattavasti vuonna 2009. Vuotuiset tarkastussuunnitelmat laadittiin jäsenneltyjen riskinarviointien perusteella, jotka toteutettiin EuropeAidin suuntaviivojen mukaisesti. Tarkastuksia suoritettiin oikea-aikaisesti ja vahvistetun vuotuisen tarkastussuunnitelman toteutumisaste parani aiempiin vuosiin verrattuna.

| 44. | Uutta, lokakuussa 2007 hyväksyttyä toimeksiantoa käytettiin asianmukaisesti, mikä edisti standardoitua tarkastuksen lähestymistapaa. Tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa tarkastusten päätelmien perusteella oli ryhdytty toimiin; esimerkiksi tukeen oikeuttamattomien määrien osalta oli ryhdytty rahoitusoikaisuihin takaisinperinnän avulla tai määrät oli vähennetty myöhempien tai loppumaksujen yhteydessä. Parannetun toimeksiannon vaikutukset eivät kuitenkaan olleet vielä kokonaisuudessaan näkyvissä vuonna 2009, sillä useat lopulliset tarkastuskertomukset perustuivat yhä aiempaan toimeksiantoon, joka ei ollut yhtä tarkka etenkään tarkastuslausuman sanamuodon osalta. |
| --- | --- |

44.

Uutta, lokakuussa 2007 hyväksyttyä toimeksiantoa käytettiin asianmukaisesti, mikä edisti standardoitua tarkastuksen lähestymistapaa. Tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa tarkastusten päätelmien perusteella oli ryhdytty toimiin; esimerkiksi tukeen oikeuttamattomien määrien osalta oli ryhdytty rahoitusoikaisuihin takaisinperinnän avulla tai määrät oli vähennetty myöhempien tai loppumaksujen yhteydessä. Parannetun toimeksiannon vaikutukset eivät kuitenkaan olleet vielä kokonaisuudessaan näkyvissä vuonna 2009, sillä useat lopulliset tarkastuskertomukset perustuivat yhä aiempaan toimeksiantoon, joka ei ollut yhtä tarkka etenkään tarkastuslausuman sanamuodon osalta.

| 44. | Yli 95 prosenttia puitesopimuksen mukaisten palveluntarjoajien laatimista tarkastuskertomuksista esitettiin 1. lokakuuta 2007 lähtien voimassa olleen mallin mukaisesti, kun vuonna 2008 vastaava osuus oli 40 prosenttia. (ks. alaviite 38 vuotuisen toimintakertomuksen kohdassa 3.1.2.1.2.) |
| --- | --- |

44.

| 45. | Parannukset ovat yhä tarpeen useilla aloilla. Lähetystöjen henkilöstöpula heikentää niiden mahdollisuuksia käynnistää riskiperusteisia tarkastuksia – painopisteenä ovat pakolliset tarkastukset. Henkilöstöpula vaikuttaa kielteisesti myös tarkastukseen perustuvan kuulemismenettelyn pituuteen; tilanteeseen liittyy riski, että tukeen oikeuttamattomia menoja ei voida enää periä takaisin. |
| --- | --- |

45.

Parannukset ovat yhä tarpeen useilla aloilla. Lähetystöjen henkilöstöpula heikentää niiden mahdollisuuksia käynnistää riskiperusteisia tarkastuksia – painopisteenä ovat pakolliset tarkastukset. Henkilöstöpula vaikuttaa kielteisesti myös tarkastukseen perustuvan kuulemismenettelyn pituuteen; tilanteeseen liittyy riski, että tukeen oikeuttamattomia menoja ei voida enää periä takaisin.

| 45. | Vaikka henkilöstöpula vaikuttaa kielteisesti myös tarkastukseen perustuvan kuulemismenettelyn pituuteen, valtaosan tilintarkastuskertomuksista täytyy olla toimitettuna, ennen kuin komissio suorittaa loppumaksun, jolloin riski siitä, että tukeen oikeuttamattomia menoja ei voida enää periä takaisin, on äärimmäisen pieni.

  Vuonna 2009 EuropeAid jatkoi tarkastustyötään sekä järjesti 15 lähetystölleen kuusi EKR-koulutusta, joihin osallistui 180 lähetystöjen henkilökunnan jäsentä sekä ulkopuolista henkilöstöä yhteensä 220 henkilöä (tulojen ja menojen hyväksyjien ja ministeriöiden henkilöstöä, projektipäällikköjä, kansalaisjärjestöjen ja tarkastusyritysten edustajia). |
| --- | --- |

45.

Vuonna 2009 EuropeAid jatkoi tarkastustyötään sekä järjesti 15 lähetystölleen kuusi EKR-koulutusta, joihin osallistui 180 lähetystöjen henkilökunnan jäsentä sekä ulkopuolista henkilöstöä yhteensä 220 henkilöä (tulojen ja menojen hyväksyjien ja ministeriöiden henkilöstöä, projektipäällikköjä, kansalaisjärjestöjen ja tarkastusyritysten edustajia).

| 46. | CRIS Audit -järjestelmä on parantanut EuropeAidin valmiuksia seurata tarkastustoimia ja kerätä sekä analysoida tarkastushavaintoja ja suosituksia ja ryhtyä niiden perusteella toimiin. Aiempien vuosien tapaan (22) ja EuropeAidin keskushallinnon esittämistä muistutuksista sekä ajan tasalle saatetuista suuntaviivoista huolimatta kaikki lähetystöt eivät kuitenkaan kirjaa tietoja oikea-aikaisesti ja kattavasti. Tilanne vaikuttaa hallintotietoina käytettävien aggregaattitietojen luotettavuuteen; tiedot liittyvät esimerkiksi tarkastuslausumien luonteeseen ja tukeen oikeuttamattomien menojen määriin. CRIS Audit -järjestelmästä ei myöskään saada aina oikeellisia tietoja tarkastusten kustannuksista, eikä järjestelmää ole suunniteltu siten, että sen avulla saataisiin tietoja tarkastusten perusteella tehdyistä rahoitusoikaisuista. EuropeAid ei näin ollen vielä hyödynnä järjestelmän mahdollisuuksia täysimääräisesti esimerkiksi varmistaakseen, että sen tarkastusstrategia on kustannustehokas. |
| --- | --- |

46.

CRIS Audit -järjestelmä on parantanut EuropeAidin valmiuksia seurata tarkastustoimia ja kerätä sekä analysoida tarkastushavaintoja ja suosituksia ja ryhtyä niiden perusteella toimiin. Aiempien vuosien tapaan (22) ja EuropeAidin keskushallinnon esittämistä muistutuksista sekä ajan tasalle saatetuista suuntaviivoista huolimatta kaikki lähetystöt eivät kuitenkaan kirjaa tietoja oikea-aikaisesti ja kattavasti. Tilanne vaikuttaa hallintotietoina käytettävien aggregaattitietojen luotettavuuteen; tiedot liittyvät esimerkiksi tarkastuslausumien luonteeseen ja tukeen oikeuttamattomien menojen määriin. CRIS Audit -järjestelmästä ei myöskään saada aina oikeellisia tietoja tarkastusten kustannuksista, eikä järjestelmää ole suunniteltu siten, että sen avulla saataisiin tietoja tarkastusten perusteella tehdyistä rahoitusoikaisuista. EuropeAid ei näin ollen vielä hyödynnä järjestelmän mahdollisuuksia täysimääräisesti esimerkiksi varmistaakseen, että sen tarkastusstrategia on kustannustehokas.

| 46. | Lähetystöille muistutetaan säännöllisesti, muun muassa seminaareissa ja koulutuksessa, että kaikki tiedot on kirjattava oikea-aikaisesti CRIS Audit -järjestelmään. Helmikuusta 2010 lähtien allekirjoituspäivämäärä siirtyy tarkastussopimuksen (CRIS-sopimus) allekirjoittamisen yhteydessä aina automaattisesti CRIS Audit -järjestelmään. Uusi tulosnäyttö on myös kattavampi ja helpompi täyttää, eikä tarkastusta voida päättää, ellei tämä kenttä ole täytettynä. Siihen sisältyy tarkastuslausuma sekä tukeen oikeuttamattomien menojen määrä. Tarkastusten tuloksena annettuja takaisinperintämääräyksiä koskevat tiedot sisältyvät CRIS Recovery Order -moduuliin. Joitakin tulosten vahvistamiseen liittyviä parannuksia voitaisiin harkita, mutta se edellyttäisi IT-järjestelmän kehittämistä. Saatavilla on myös tiedot loppumaksun maksamisen yhteydessä havaittujen ja korjattujen tukeen oikeuttamattomien menojen lopullisesta määrästä. Vuonna 2009 niiden osuus oli 0,7 prosenttia laskutetuista summista. |
| --- | --- |

46.

Sisäinen tarkastus

| 47. | Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että sisäinen tarkastus on osittain vaikuttava. |
| --- | --- |

47.

Tilintarkastustuomioistuin arvioi, että sisäinen tarkastus on osittain vaikuttava.

| 47. | Komissio katsoo, että EuropeAid-yhteistyötoimiston sisäisen tarkastusyksikön toiminta on ollut vuoden 2009 aikana tehokasta sen toimintavalmiuksien heikentymisestä huolimatta. Vaikka yksikön päällikön paikka oli täyttämättä 1. heinäkuuta ja 15. marraskuuta välisen ajan, yksikkö sai valmiiksi yhdeksän seurantatarkastusta (suunniteltujen kahdeksan sijaan). Vuodeksi 2009 suunnitelluista neljästä uudesta tarkastuksesta saatiin toimitettua yksi lopullinen tarkastuskertomus ja kaksi tarkastuskertomusluonnosta (joka vastaa sisäisen tarkastuksen osaston käyttämän menetelmän mukaisesti 85:tä prosenttia lopullisesta tarkastuskertomuksesta). |
| --- | --- |

47.

| 48. | EuropeAidin sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi noudattaen tavoitettaan, jonka mukaan yksikön on annettava pääjohtajalle varmuus EuropeAidin riskinhallinnan, valvonnan sekä sisäisten hallintomenettelyiden vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta. Sisäisen tarkastuksen yksikön toimintavalmiuksia heikensi kuitenkin huomattavasti henkilöstöpula, johon se ei voinut itse vaikuttaa – yksiköltä muun muassa puuttui päällikkö suurimman osan vuodesta. Mainituista syistä sisäisen tarkastuksen yksikkö ei voinut toteuttaa vuoden 2009 työohjelmaansa täysimääräisesti. Sisäisen tarkastuksen toimiala laati EuropeAidin sisäisen tarkastuksen yksikön itsearvioinnin validointia koskevasta toisesta seurantatarkastuksesta raportin, jossa se mainitsi jälleen, että EuropeAidin hallinto tarvitsi huomattavan pitkän ajan ryhtyäkseen toimiin sisäisen tarkastuksen yksikön antamien suositusten perusteella. |
| --- | --- |

48.

EuropeAidin sisäisen tarkastuksen yksikkö toimi noudattaen tavoitettaan, jonka mukaan yksikön on annettava pääjohtajalle varmuus EuropeAidin riskinhallinnan, valvonnan sekä sisäisten hallintomenettelyiden vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta. Sisäisen tarkastuksen yksikön toimintavalmiuksia heikensi kuitenkin huomattavasti henkilöstöpula, johon se ei voinut itse vaikuttaa – yksiköltä muun muassa puuttui päällikkö suurimman osan vuodesta. Mainituista syistä sisäisen tarkastuksen yksikkö ei voinut toteuttaa vuoden 2009 työohjelmaansa täysimääräisesti. Sisäisen tarkastuksen toimiala laati EuropeAidin sisäisen tarkastuksen yksikön itsearvioinnin validointia koskevasta toisesta seurantatarkastuksesta raportin, jossa se mainitsi jälleen, että EuropeAidin hallinto tarvitsi huomattavan pitkän ajan ryhtyäkseen toimiin sisäisen tarkastuksen yksikön antamien suositusten perusteella.

Komission johdon antamien tietojen luotettavuus

| 49. | Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 3
  . |
| --- | --- |

49.

Yhteenveto komission johdon antamia tietoja koskevan arvioinnin tuloksista on esitetty
  liitteessä 3
  .

| 50. | Vuotuinen toimintakertomus antaa oikean ja riittävän kuvan käytössä olevien valvontajärjestelmien täytäntöönpanosta ja tuloksista. Kertomus on selkeä ja informatiivinen, sillä siinä käytetään määrällisiä indikaattoreita. Kertomuksessa todetaan, että monivuotisuuteen perustuvan valvontajärjestelmän rakenteen ja tulokset huomioon ottaen EuropeAid ei usko, että sen portfolioon kohdistuva jäännösriskitaso edellyttää varauman esittämistä pääjohtajan lausumassa (23). EuropeAid ei kuitenkaan esitä aineistoa tämän toteaman tueksi. EuropeAid ei kykene osoittamaan, että puutteiden ja virheiden vaikutus jää asetettujen olennaisuuskriteereiden alapuolelle, sillä ei ole olemassa keskeistä indikaattoria, jota sovelletaan jäännösvirheen taloudellisen vaikutuksen arviointiin kaikkien ennakko- ja jälkitarkastusten jälkeen (24). |
| --- | --- |

50.

Vuotuinen toimintakertomus antaa oikean ja riittävän kuvan käytössä olevien valvontajärjestelmien täytäntöönpanosta ja tuloksista. Kertomus on selkeä ja informatiivinen, sillä siinä käytetään määrällisiä indikaattoreita. Kertomuksessa todetaan, että monivuotisuuteen perustuvan valvontajärjestelmän rakenteen ja tulokset huomioon ottaen EuropeAid ei usko, että sen portfolioon kohdistuva jäännösriskitaso edellyttää varauman esittämistä pääjohtajan lausumassa (23). EuropeAid ei kuitenkaan esitä aineistoa tämän toteaman tueksi. EuropeAid ei kykene osoittamaan, että puutteiden ja virheiden vaikutus jää asetettujen olennaisuuskriteereiden alapuolelle, sillä ei ole olemassa keskeistä indikaattoria, jota sovelletaan jäännösvirheen taloudellisen vaikutuksen arviointiin kaikkien ennakko- ja jälkitarkastusten jälkeen (24).

| 50. | Komissio katsoo, että vuotuisen toimintakertomuksen neljässä moduulissa esitetyt laadulliset ja määrälliset indikaattorit tukevat pääjohtajan lausumaa riittävästä varmuudesta. EuropeAid kuitenkin myöntää, että monivuotisuuteen perustuvassa valvontajärjestelmässä käytettävien erityisindikaattorien kehittämistä olisi mahdollista jatkaa. Työ aloitettiin vuonna 2010 pohtimalla menetelmiä, joita olisi mahdollista käyttää jäännösvirheen taloudellisen vaikutuksen arviointiin. |
| --- | --- |

50.

| 51. | EuropeAidin pääjohtaja totesi saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla voitiin taata tarpeellisessa määrin toimien sääntöjenmukaisuus varainhoitovuonna 2009. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus ei tue tätä kannanottoa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EuropeAidin järjestelmät olivat osittain vaikuttavia ja että maksujen virhetaso oli kaiken kaikkiaan olennainen. EKR:jen maksujen virhetaso ei ollut olennainen, mutta sitä vastoin virhetaso oli olennainen maksuissa, joita EuropeAid suoritti Euroopan yhteisön yleisestä talousarviosta rahoitettavien ulkosuhteiden sekä kehitysyhteistyön alalla (25). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

51.

EuropeAidin pääjohtaja totesi saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla voitiin taata tarpeellisessa määrin toimien sääntöjenmukaisuus varainhoitovuonna 2009. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastus ei tue tätä kannanottoa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että EuropeAidin järjestelmät olivat osittain vaikuttavia ja että maksujen virhetaso oli kaiken kaikkiaan olennainen. EKR:jen maksujen virhetaso ei ollut olennainen, mutta sitä vastoin virhetaso oli olennainen maksuissa, joita EuropeAid suoritti Euroopan yhteisön yleisestä talousarviosta rahoitettavien ulkosuhteiden sekä kehitysyhteistyön alalla (25). Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

Päätelmät ja suositukset

| 52. | Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että EKR:jen tilinpäätökset antavat olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2009 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa kiinnittämään huomiota kohdissa 17 ja 18 esitettyihin huomautuksiin, jotka koskevat takuiden määriä. |
| --- | --- |

52.

Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että EKR:jen tilinpäätökset antavat olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot EKR:jen taloudellisesta asemasta 31 päivältä joulukuuta 2009 sekä toimien tuloksista ja rahavirroista päättyneeltä varainhoitovuodelta varainhoitoasetuksen ja tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin kehottaa kiinnittämään huomiota kohdissa 17 ja 18 esitettyihin huomautuksiin, jotka koskevat takuiden määriä.

| 53. | Tilintarkastustuomioistuin esittää tarkastustyönsä perusteella seuraavat päätelmät 31. joulukuuta 2009 päättyneen varainhoitovuoden osalta:






  a) | EKR:jen tulojen virhetaso ei ole olennainen. |
| --- | --- | --- |

53.

Tilintarkastustuomioistuin esittää tarkastustyönsä perusteella seuraavat päätelmät 31. joulukuuta 2009 päättyneen varainhoitovuoden osalta:

a)

EKR:jen tulojen virhetaso ei ole olennainen.

| b) | EKR:jen sitoumuksiin liittyvä virhetaso ei ole olennainen, mutta ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden esiintyvyys sitoumuksissa oli sitä vastoin huomattava. |
| --- | --- |

b)

EKR:jen sitoumuksiin liittyvä virhetaso ei ole olennainen, mutta ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevien virheiden esiintyvyys sitoumuksissa oli sitä vastoin huomattava.

| c) | EKR:jen maksujen virhetaso ei ole olennainen. Maksuissa ilmeni kuitenkin usein virheitä, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti. |
| --- | --- |

c)

EKR:jen maksujen virhetaso ei ole olennainen. Maksuissa ilmeni kuitenkin usein virheitä, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti.

| 54. | Kuten tilintarkastustuomioistuin toi esille jo EKR:ja koskevassa varainhoitovuoden 2008 vuosikertomuksessa (26), EuropeAid on ottanut käyttöön kattavan valvontastrategian. Vuonna 2009 EuropeAid teki edelleen merkittäviä parannuksia valvontajärjestelmiensä rakenteeseen ja täytäntöönpanoon, mutta tietyillä aloilla on yhä puutteita. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että EuropeAidin valvontajärjestelmillä kyettiin osittain vaikuttavasti varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuus. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon seuraavat suositukset: |
| --- | --- |

54.

Kuten tilintarkastustuomioistuin toi esille jo EKR:ja koskevassa varainhoitovuoden 2008 vuosikertomuksessa (26), EuropeAid on ottanut käyttöön kattavan valvontastrategian. Vuonna 2009 EuropeAid teki edelleen merkittäviä parannuksia valvontajärjestelmiensä rakenteeseen ja täytäntöönpanoon, mutta tietyillä aloilla on yhä puutteita. Tilintarkastustuomioistuin toteaa tarkastustyönsä perusteella, että EuropeAidin valvontajärjestelmillä kyettiin osittain vaikuttavasti varmistamaan maksujen sääntöjenmukaisuus. Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon seuraavat suositukset:

| 54. | EuropeAid on suunnitellut tarkastuksensa niin, että ne kattavat sen monivuotisten hankkeiden koko elinkaaren. Se uskoo näiden valvontajärjestelmien olevan vaikuttavia ja parantuneen merkittävästi vuosi vuodelta, mikä näkyy täysin laillisten ja asianmukaisten maksujen osuuden kasvuna tilintarkastustuomioistuimen otoksissa. Tilintarkastustuomioistuimen viime vuosina antamat suositukset on pantu täytäntöön. Tilintarkastustuomioistuin on pannut merkille monet näistä parannuksista, ja näin ollen tärkeimpien valvontajärjestelmien monien keskeisten osatekijöiden on arvioitu toimivan tehokkaasti. |
| --- | --- |

54.

| a) | EuropeAidin pitäisi kehittää suunnitteilla olevan yleisen valvontastrategiansa tarkistuksen yhteydessä keskeinen indikaattori, jota sovelletaan jäännösvirheiden taloudellisen vaikutuksen arviointiin sen jälkeen kun kaikki ennakko- ja jälkitarkastukset on toteutettu; indikaattorin perustana voisi olla esimerkiksi päättyneistä hankkeista poimittavan edustavan tilastollisen otoksen tarkastus; |
| --- | --- |

a)

EuropeAidin pitäisi kehittää suunnitteilla olevan yleisen valvontastrategiansa tarkistuksen yhteydessä keskeinen indikaattori, jota sovelletaan jäännösvirheiden taloudellisen vaikutuksen arviointiin sen jälkeen kun kaikki ennakko- ja jälkitarkastukset on toteutettu; indikaattorin perustana voisi olla esimerkiksi päättyneistä hankkeista poimittavan edustavan tilastollisen otoksen tarkastus;

| a) | Komissio alkoi pohtia mahdollisia menetelmiä jäännösvirheiden taloudellisen vaikutuksen arvioimiseen tarkoitetun keskeisen indikaattorin kehittämiseksi vuonna 2010, niin kuin komission vastauksessa varainhoitovuotta 2008 koskevaan vuosikertomukseen luvattiin. |
| --- | --- |

a)

| b) | EuropeAidin pitäisi arvioida tarkistuksen yhteydessä eri valvontamuotojen – erityisesti tapahtumien jälkitarkastukseen sovellettavan valvontajärjestelmän – kustannustehokkuutta; |
| --- | --- |

b)

EuropeAidin pitäisi arvioida tarkistuksen yhteydessä eri valvontamuotojen – erityisesti tapahtumien jälkitarkastukseen sovellettavan valvontajärjestelmän – kustannustehokkuutta;

| b) | Komissio aloitti valvontastrategiansa tarkistamisen vuoden 2010 alussa, niin kuin komission vastauksessa varainhoitovuotta 2008 koskevaan vuosikertomukseen luvattiin. Komissio laatii vuonna 2010 tiedonannon hyväksyttävästä virheriskistä yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen alalla. |
| --- | --- |

b)

| c) | EuropeAidin pitäisi viimeistellä varainhoitoa varten tarkoitettu työkalu ja levittää sitä; painopisteeksi olisi asetettava toimintaan liittyvä korkea virheriskin taso täytäntöönpanosta vastaavissa organisaatioissa sekä toimeksisaajien ja edunsaajien luona; tavoitteeksi olisi asetettava riittävän varainhoitoa ja tukikelpoisuussääntöjä koskevan tietämyksen varmistamine; |
| --- | --- |

c)

EuropeAidin pitäisi viimeistellä varainhoitoa varten tarkoitettu työkalu ja levittää sitä; painopisteeksi olisi asetettava toimintaan liittyvä korkea virheriskin taso täytäntöönpanosta vastaavissa organisaatioissa sekä toimeksisaajien ja edunsaajien luona; tavoitteeksi olisi asetettava riittävän varainhoitoa ja tukikelpoisuussääntöjä koskevan tietämyksen varmistamine;

| c) | Varainhoitoa varten tarkoitettu työkalu viimeistellään vuoden 2010 aikana, ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon tilintarkastustuomioistuimen esiin nostamat asiat. |
| --- | --- |

c)

| d) | EuropeAidin olisi jatkettava toimiaan sen varmistamiseksi, että lähetystöt kirjaavat tiedot CRIS Audit -järjestelmään kattavasti ja oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

d)

EuropeAidin olisi jatkettava toimiaan sen varmistamiseksi, että lähetystöt kirjaavat tiedot CRIS Audit -järjestelmään kattavasti ja oikea-aikaisesti;

| d) | EuropeAid jatkaa toimiaan sen varmistamiseksi, että tiedot kirjataan CRIS Audit -järjestelmään kattavasti ja oikea-aikaisesti. |
| --- | --- |

d)

| e) | CRIS Audit -järjestelmään rakennetta olisi muutettava siten, että järjestelmän avulla saadaan tietoa tukeen oikeuttamattomien menojen lopullisesta määrästä ja rahoitusoikaisujen määrästä sen jälkeen kun kuulemismenettely tarkastuskohteen kanssa on saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

e)

CRIS Audit -järjestelmään rakennetta olisi muutettava siten, että järjestelmän avulla saadaan tietoa tukeen oikeuttamattomien menojen lopullisesta määrästä ja rahoitusoikaisujen määrästä sen jälkeen kun kuulemismenettely tarkastuskohteen kanssa on saatettu päätökseen.

| e) | Tukeen oikeuttamattomien menojen määrä on syötettävä CRIS Audit -järjestelmään, ennen kuin tarkastuskirjaus voidaan päättää (pakollinen kenttä helmikuusta 2010 lähtien). Tarkastusten tuloksena annettuja takaisinperintämääräyksiä koskevat tiedot sisältyvät CRIS Recovery Order -moduuliin. Joitakin tulosten vahvistamiseen liittyviä parannuksia voitaisiin harkita, mutta se edellyttäisi IT-järjestelmän kehittämistä. Saatavilla on myös tiedot loppumaksun maksamisen yhteydessä havaittujen ja korjattujen tukeen oikeuttamattomien menojen lopullisesta määrästä. Vuonna 2009 niiden osuus oli 0,7 prosenttia laskutetuista summista. |
| --- | --- |

e)

| 55. | Talousarviotuen osalta tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että EuropeAid varmistaa, että |
| --- | --- |

55.

Talousarviotuen osalta tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että EuropeAid varmistaa, että

55.

| a) | tulosten perusteella maksettaviin vaihtelevan suuruisiin eriin sovellettavissa erityisehdoissa yksilöidään selkeästi indikaattorit, tavoitteet, laskentamenetelmät ja varmennuslähteet; |
| --- | --- |

a)

tulosten perusteella maksettaviin vaihtelevan suuruisiin eriin sovellettavissa erityisehdoissa yksilöidään selkeästi indikaattorit, tavoitteet, laskentamenetelmät ja varmennuslähteet;

| a) | Komissio myöntää, että tavoitteet, laskentamenetelmät ja varmennuslähteet on tärkeää yksilöidä entistä selkeämmin. Tähän aletaan kiinnittää tarkempaa huomiota EuropeAidin vertaisarvioinnissa (Quality Support Group) uusia ohjelmia valittaessa. |
| --- | --- |

a)

| b) | lähetystöjen kertomuksissa annetaan jäsennelty ja vakiomuotoinen esitys julkistalouden hoidon edistymisestä; kertomuksissa on tarpeen esittää selkeästi kriteerit, joiden perusteella edistymistä oli määrä arvioida (eli tulokset, jotka edunsaajavaltion oli määrä saavuttaa asianomaisen ajanjakson kuluessa). Lisäksi on arvioitava saavutettua edistystä sekä syitä siihen, miksi ohjelmaa ei kenties ole toteutettu suunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

b)

lähetystöjen kertomuksissa annetaan jäsennelty ja vakiomuotoinen esitys julkistalouden hoidon edistymisestä; kertomuksissa on tarpeen esittää selkeästi kriteerit, joiden perusteella edistymistä oli määrä arvioida (eli tulokset, jotka edunsaajavaltion oli määrä saavuttaa asianomaisen ajanjakson kuluessa). Lisäksi on arvioitava saavutettua edistystä sekä syitä siihen, miksi ohjelmaa ei kenties ole toteutettu suunnitelman mukaisesti.

| b) | Komissio on laatinut uudet arviointimekanismit julkistalouden hoidossa tapahtuneen edistymisen seurantaa ja raportointia varten. Niissä keskitytään tuloksiin, joita on saavutettu asetettuihin perusodotuksiin nähden. Uudistettu arviointimalli saatiin valmiiksi kesäkuussa 2010, ja loppuvuoden 2010 maksujen osalta ja siitä eteenpäin tukikelpoisuus määritetään tämän uuden mallin mukaisesti laadittujen maakohtaisten selvitysten perusteella. |
| --- | --- |

b)

---

(1)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2009, kuudes luku (talousarvion toteuttaminen).

(2)  Niiden osuus varainhoitovuoden 2009 maksuista on 0,9 prosenttia.

(3)  Kymmenenteen Euroopan kehitysrahastoon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 18 päivänä helmikuuta 2008 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 215/2008 (EUVL L 78, 19.3.2008, s. 1), 118, 125 ja 134 artikla. Mainittua asetusta koskevasta ehdotuksesta antamassaan lausunnossa nro 9/2007 (EUVL C 23, 28.1.2008) tilintarkastustuomioistuin korosti, että kyseiset säännökset kaventavat Euroopan parlamentin vastuuvapauden myöntämiseen liittyviä valtuuksia.

(4)  Näitä toimia koskevaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastukseen sovellettavista säännöistä määrätään EIP:n, komission ja tilintarkastustuomioistuimen välisessä kolmikantasopimuksessa (edellä mainitun kymmenenteen EKR:oon sovellettavan 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun varainhoitoasetuksen 134 artikla).

(5)  Kymmenenteen EKR:oon sovellettava varainhoitoasetus, 21–29 artikla.

(6)  Madagascar, Mauritania, Niger ja Guinean tasavalta.

(7)  Sudan ja Päiväntasaajan Guinea.

(8)  Malawi, Haiti, Kongon demokraattinen tasavalta ja Etiopia.

(9)  118 ja 124 artikla.

(10)  Konsolidoitu tilinpäätös sisältää taseen, tuloslaskelman, rahavirtalaskelman ja Euroopan kehitysrahastojen saamisia koskevan taulukon.

(11)  Kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2, 3 ja 4 artiklan ja 125 artiklan 4 kohdan sekä 134 artiklan mukaisesti tarkastuslausuma ei koske EIP:n hallinnoimia ja sen vastuulla olevia EKR:n varoja.

(12)  Komission tasolla johtoon kuuluvat toimielimen jäsenet, valtuutetut ja edelleenvaltuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjä ja varainhoito-, tarkastus- ja valvontayksiköiden johtohenkilöstö. Edunsaajavaltioiden tasolla johtoon kuuluvat kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät, tilinpitäjät, maksuviranomaiset sekä täytäntöönpanosta vastaavien elinten johtohenkilöstö.

(13)  EKR:n tilinpitäjän soveltamat kirjanpitosäännöt perustuvat kansainvälisen tilintarkastajaliiton (International Federation of Accountants, IFAC) antamiin kansainvälisiin julkisen sektorin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) tai niiden puuttuessa kansainvälisen tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen (International Accounting Standards Board, IASB) antamiin kansainvälisiin IAS/IFRS-tilinpäätösstandardeihin (International Accounting Standards/International Financial Reporting Standards). ”Konsolidoitu tilinpäätös” varainhoitovuodelta 2009 on laadittu varainhoitoasetuksen mukaisesti EKR:n tilinpitäjän soveltamien kirjanpitosääntöjen perusteella. Kyseisillä kirjanpitosäännöillä suoriteperusteisia kirjanpidon periaatteita on mukautettu yhteisöjen toimintaympäristöön sopiviksi. Konsolidoitu selvitys EKR:jen toteuttamisesta laaditaan yhä pääasiallisesti kassatapahtumien perusteella.

(14)  Ks. 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 122 artikla: tilinpäätös sisältää taseen, selvityksen taloudellisesta tuloksesta, rahavirtalaskelman ja EKR:n saamisia koskevan taulukon.

(15)  Ks. 18 päivänä helmikuuta 2008 annetun kymmenenteen EKR:oon sovellettavan varainhoitoasetuksen 123 artikla: rahoituksen toteutumaselvitykseen sisältyy taulukoita, joissa esitetään määrärahat, maksusitoumukset ja maksusuoritukset.

(16)  Esimerkiksi sopimustyyppi tai sopimuksen alkamis- ja päättymisajankohta.

(17)  Kohta 15 (EUVL C 269, 10.11.2009).

(18)  Erityiskertomus nro 2/2005 EKR:n talousarviotuesta AKT-maille, kohdat 28 ja 29 (EUVL C 249, 7.10.2005).

(19)  Tilintarkastustuomioistuimen asettama olennaisuusraja on 2 prosenttia.

(20)  Lukuun ottamatta liittymistä valmistelevaa tukea, Länsi-Balkanin maiden tukea, humanitaarista apua, makrotaloudellista tukea, yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä nopean toiminnan järjestelmää.

(21)  Kohta 46.

(22)  EKR:ja koskeva vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohta 39.

(23)  Sivu 56.

(24)  EKR:ja koskeva tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2008, kohdat 29 ja 54.

(25)  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2009, kuudes luku (talousarvion toteuttaminen).

(26)  Kohta 55.

(27)  Bruttomaksut takaisin perittyjä määriä lukuun ottamatta.

(28)  Yksittäisten sitoumusten ja kokonaissitoumusten kokonaismääriin sisältyvät vapautetut määrärahat.

Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EuropeAidin antamien tietojen pohjalta.

(29)  8., 9. ja 10. EKR:n alkuperäiset määrärahat, osarahoitus, korot, muut varat, siirrot edeltävistä EKR:ista ja kirjanpitojärjestelmästä toiseen siirtymiseen liittyvät mukautukset.

(30)  Prosentuaalisena osuutena varoista.

(31)  Negatiiviset määrät vastaavat vapautettuja määrärahoja.

(32)  Maksujen nettomäärä takaisin perittyjen määrien jälkeen.

Lähde: Tilintarkastustuomioistuin EKR:jen rahoituksen toteutumisselvitysten ja 31. joulukuuta 2009 päivättyjen tilinpäätösten perusteella.

---

LIITE 1

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET – EUROOPAN KEHITYSRAHASTOT

| | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| Hankkeet | Talousarviotuki | Yhteensä |
| OTOKSEN KOKO JA RAKENNE |
| Sitoumusten kokonaismäärä: | 40 | 10 | 50 | 45 | 60 |
| Tapahtumien yhteismäärä (josta): | 150 | 20 | 170 | 170 | 148 |
| | ennakkomaksuja | 0 | 0 | 0 | 40 | 0 |
| | väli-/loppumaksuja | 150 | 20 | 170 | 130 | 148 |
| TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä | 80 % | {120} | 65 % | {13} | 78 % | {133} | 76 % | 63 % |
| Tapahtumissa esiintyi virheitä | 20 % | {30} | 35 % | {7} | 22 % | {37} | 24 % | 37 % |
| VIRHEITÄ SISÄLTÄNEITÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI |
| (tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä) |
| Analyysi virhetyypeittäin |
| Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti | 57 % | {17} | 100 % | {7} | 65 % | {24} | 61 % | 49 % |
| Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet | 43 % | {13} | 0 % | {0} | 35 % | {13} | 39 % | 51 % |
| Virheet liittyvät: | tukikelpoisuuteen | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 44 % | 68 % |
| tosiasiallisuuteen | 23 % | {3} | 0 % | {0} | 23 % | {3} | 38 % | 21 % |
| oikeellisuuteen | 54 % | {7} | 0 % | {0} | 54 % | {7} | 19 % | 11 % |
| KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS |
| Todennäköisin virhetaso: | | |
| < 2 % | X | | |
| 2 % – 5 % | | X | X |
| > 5 % | | | |

2009

2008

2007

Hankkeet

Talousarviotuki

Yhteensä

OTOKSEN KOKO JA RAKENNE

Sitoumusten kokonaismäärä:

40

10

50

45

60

Tapahtumien yhteismäärä (josta):

150

20

170

170

148

ennakkomaksuja

0

0

0

40

0

väli-/loppumaksuja

150

20

170

130

148

TAPAHTUMATARKASTUSTEN TULOKSET

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Tapahtumissa ei esiintynyt virheitä

80 %

{120}

65 %

{13}

78 %

{133}

76 %

63 %

Tapahtumissa esiintyi virheitä

20 %

{30}

35 %

{7}

22 %

{37}

24 %

37 %

VIRHEITÄ SISÄLTÄNEITÄ TAPAHTUMIA KOSKEVA ANALYYSI

(tapahtumien prosenttiosuus ja lukumäärä)

Analyysi virhetyypeittäin

Virheet, jotka eivät ole ilmaistavissa kvantitatiivisesti

57 %

{17}

100 %

{7}

65 %

{24}

61 %

49 %

Kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevat virheet

43 %

{13}

0 %

{0}

35 %

{13}

39 %

51 %

Virheet liittyvät:

tukikelpoisuuteen

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

44 %

68 %

tosiasiallisuuteen

23 %

{3}

0 %

{0}

23 %

{3}

38 %

21 %

oikeellisuuteen

54 %

{7}

0 %

{0}

54 %

{7}

19 %

11 %

KVANTITATIIVISESTI ILMAISTAVISSA OLEVIEN VIRHEIDEN ARVIOITU VAIKUTUS

Todennäköisin virhetaso:

< 2 %

X

2 % – 5 %

X

X

> 5 %

---

LIITE 2

JÄRJESTELMÄTARKASTUSTEN TULOKSET – EUROOPAN KEHITYSRAHASTOT JA YLEISEEN TALOUSARVIOON PERUSTUVA KEHITYSYHTEISTYÖTUKI

Tarkastukseen valittuja valvontajärjestelmiä koskeva arvio

| Järjestelmä | Ennakkotarkastukset | Seuranta- ja valvonta-menettelyt | Ulkoiset tarkastukset | Sisäiset tarkastukset | Yleisarvio |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAidin keskushallinto | | | | | |
| Lähetystöt | | | | e. t. | |

Järjestelmä

Ennakkotarkastukset

Seuranta- ja valvonta-menettelyt

Ulkoiset tarkastukset

Sisäiset tarkastukset

Yleisarvio

EuropeAidin keskushallinto

Lähetystöt

e. t.

Valvontajärjestelmien yleisarvio

| Yleisarvio | 2009 | 2008 | 2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| | | |

Yleisarvio

2009

2008

2007

Värikoodien merkitys

| | Vaikuttava |
| --- | --- |
| | Osittain vaikuttava |
| | Ei vaikuttava |
| e. t. | Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu |

Vaikuttava

Osittain vaikuttava

Ei vaikuttava

e. t.

Ei tietoa: ei sovellettavissa tai ei arvioitu

---

LIITE 3

KOMISSION JOHDON ANTAMIA TIETOJA KOSKEVAN ARVIOINNIN TULOKSET – EUROOPAN KEHITYSRAHASTOT JA YLEISEEN TALOUSARVIOON PERUSTUVA KEHITYSYHTEISTYÖTUKI

| Keskeiset pääosastot | Pääjohtajan antama lausuma (1) | Esitetyt varaumat | Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset | Yleisarvio luotettavuudesta |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| EuropeAid-yhteistyötoimisto | Ei varaumia | e. t. | EuropeAid on ottanut käyttöön kattavan valvontastrategian ja tehnyt edelleen merkittäviä parannuksia valvontajärjestelmiensä rakenteeseen ja täytäntöönpanoon. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että tietyissä valvontatoimissa on yhä puutteita ja että maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen. | B |
| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |

Keskeiset pääosastot

Pääjohtajan antama lausuma (1)

Esitetyt varaumat

Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset

Yleisarvio luotettavuudesta

EuropeAid-yhteistyötoimisto

Ei varaumia

e. t.

EuropeAid on ottanut käyttöön kattavan valvontastrategian ja tehnyt edelleen merkittäviä parannuksia valvontajärjestelmiensä rakenteeseen ja täytäntöönpanoon. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että tietyissä valvontatoimissa on yhä puutteita ja että maksuihin liittyvä virhetaso on olennainen.

B

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

---

(1)  Pääjohtaja ilmoittaa lausumassaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet toimien sääntöjenmukaisuudesta.

| A: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

A:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| B: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

B:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus antavat osittain oikean ja riittävän arvion varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

| C: | Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta. |
| --- | --- |

C:

Pääjohtajan lausuma ja vuotuinen toimintakertomus eivät anna riittävää ja oikeaa arviota varainhoidon sääntöjenmukaisuudesta.

---

LIITE 4

TARKASTUSLAUSUMAN KESKEISTEN HUOMAUTUSTEN SEURANTA

| | Tilintarkastustuomioistuimen huomautus | Tilintarkastustuomioistuimen arvio | Tilintarkastustuomioistuimen suositukset | Komission vastaus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Päätelmät siitä, kuinka eri valvontatoimien tulokset vaikuttavat pääjohtajan saamaan varmuuteen, voisivat olla selkeämpiä. Lisäksi olisi tarpeen kehittää keskeinen indikaattori, jonka avulla arvioitaisiin kaikkien ennakko- ja jälkitarkastusten toteuttamisen jälkeisten jäännösvirheiden taloudellista vaikutusta. (Vuosikertomus 2008, kohta 54) | Varainhoitovuoden 2009 vuotuinen toimintakertomus antaa oikeat ja riittävät tiedot käytössä olevien valvontajärjestelmien täytäntöönpanosta ja tuloksista. Kertomus on selkeä ja informatiivinen, sillä siinä käytetään määrällisiä indikaattoreita. Kertomuksessa ei kuitenkaan osoiteta selkeästi, että eri valvontamuotojen tulokset vaikuttavat pääjohtajan saamaan kohtuulliseen varmuuteen siitä, että puutteiden ja virheiden vaikutus jää asetettujen olennaisuuskriteereiden alapuolelle. | EuropeAidin pitäisi kehittää suunnitteilla olevan yleisen valvontastrategiansa tarkistuksen yhteydessä keskeinen indikaattori, jota sovelletaan jäännösvirheiden taloudellisen vaikutuksen arviointiin kaikkien ennakko- ja jälkitarkastusten jälkeen. | Kuten komission vastauksessa varainhoitovuoden 2008 vuosikertomukseen tuotiin esille, komissio alkoi tarkastella menetelmiä, joiden avulla olisi mahdollista kehittää keskeinen indikaattori jäännösvirheiden taloudellisen vaikutuksen arviointia varten vuonna 2010. |
| 2. | Ennakkotarkastuksia olisi kehitettävä painottamalla keskeisiä riskejä. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 a) | Menojen tukikelpoisuuden tarkastamisessa, ilmoitettujen määrien laskennassa ja vaadittujen tositteiden saatavillaolossa on yhä puutteita. | EuropeAidin pitäisi viimeistellä varainhoitoa varten tarkoitettu työkalu ja levittää sitä; painopisteeksi olisi asetettava toimintaan liittyvä korkea virheriskin taso täytäntöönpanosta vastaavissa organisaatioissa sekä toimeksisaajien ja edunsaajien luona. Tavoitteeksi olisi asetettava riittävän varainhoitoa ja tukikelpoisuussääntöjä koskevan tietämyksen varmistaminen. | Varainhoitoa varten kehitettävä työkalu viimeistellään vuonna 2010 ja tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomat kysymykset otetaan tarkoin huomioon. |
| 3. | Vuotuiset tarkastussuunnitelmat olisi laadittava paremmin jäsennellyn riskianalyysin ja realistisemman käytettävissä olevien resurssien arvioinnin perusteella. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 b) | Vuotuiset tarkastussuunnitelmat laadittiin jäsennellyn riskinarvioinnin perusteella, joka toteutettiin EuropeAidin suuntaviivojen mukaisesti. Lähetystöjen henkilöstöpula heikentää niiden mahdollisuuksia käynnistää riskiperusteisia tarkastuksia – painopisteenä ovat pakolliset tarkastukset. Henkilöstöpula vaikuttaa kielteisesti myös tarkastukseen perustuvan kuulemismenettelyn pituuteen; tilanteeseen liittyy riski, että tukeen oikeuttamattomia menoja ei voida enää periä takaisin. | Toteutetut toimet ovat olleet tyydyttäviä vuotuisen tarkastusten suunnitteluprosessin osalta. | Tarkastusten suunnitteluprosessi on myös komission näkemyksen mukaan edistynyt huomattavasti. |
| 4. | Vuotuisten tarkastussuunnitelmien täytäntöönpanoa olisi seurattava tiiviisti koko vuoden ajan, jotta huomattavat poikkeamat kyetään havaitsemaan ja korjaaviin toimiin voidaan ryhtyä oikea-aikaisesti. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 c) | EuropeAidin keskushallinto sekä maantieteelliset yksiköt seuraavat säännöllisesti täytäntöönpanon etenemistä. Tarvittaessa poikkeamia tutkitaan ja niiden perusteella ryhdytään toimiin. | Toteutetut toimet ovat olleet tyydyttäviä. | Tarkastussuunnitelmien täytäntöönpanon seurannassa on myös komission näkemyksen mukaan edistytty huomattavasti. |
| 5. | CRIS Audit -järjestelmän toimintoja olisi kehitettävä siten, että tarkastustoimia kyetään seuraamaan ja tarkastushavaintoja ja -suosituksia analysoimaan ja seuraamaan tehokkaammin ja vaikuttavammin. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 d) | CRIS Audit -järjestelmästä ei saada aina oikeellisia tietoja tarkastusten kustannuksista, eikä järjestelmä sisällä tietoja myöskään tarkastusten perusteella tehdyistä rahoitusoikaisuista. | CRIS Audit -järjestelmän rakennetta olisi muutettava siten, että järjestelmän avulla saadaan tietoa tukeen oikeuttamattomien menojen lopullisesta määrästä ja rahoitusoikaisujen määrästä sen jälkeen kun kuulemismenettely tarkastuskohteen kanssa on saatettu päätökseen. | CRIS Audit -järjestelmää parannettiin helmikuussa 2010 siten, että tukeen oikeuttamattomien menojen määrä on nyt osoitettava ennen tarkastukseen perustuvien kirjausten päättämistä. Tarkastusten perusteella laadittuja perintämääräyksiä koskevat tiedot sisällytetään perintämääräyksiä koskevaan CRIS-järjestelmän moduuliin. |
| 6. | EuropeAidin olisi varmistettava, että lähetystöt kirjaavat tiedot CRIS Audit -tietojärjestel kattavasti ja oikea-aikaisesti. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 e) | EuropeAidin keskushallinnon esittämistä muistutuksista sekä ajan tasalle saatetuista suuntaviivoista huolimatta kaikki lähetystöt eivät kirjaa tietoja oikea-aikaisesti ja kattavasti. Tilanne vaikuttaa hallintotietoina käytettävien aggregaattitietojen luotettavuuteen; tiedot liittyvät esimerkiksi tarkastuslausumien luonteeseen ja tukeen oikeuttamattomien menojen määriin. | EuropeAidin olisi jatkettava toimiaan, joiden tavoitteena on varmistaa, että lähetystöt kirjaavat tiedot CRIS Audit -järjestelmään kattavasti ja oikea-aikaisesti. | EuropeAid jatkaa toimiaan, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tiedot kirjataan CRIS Audit -järjestelmään oikein ja oikea-aikaisesti. |
| 7. | AKT-maista vastaavan linjan C soveltaman lähestymistavan avulla saavutettujen tulosten valossa EuropeAidin olisi suoritettava tapahtumien jälkitarkastusjärjestelmän tarkastus, jotta voitaisiin arvioida, kuinka tarpeellista ja mahdollista olisi laajentaa tällaisten tarkastusten sisältöä. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 f) | EuropeAid laajensi vuonna 2009 tarkastusten sisältöä siten, että ne kattavat nyt myös rahoitussopimusten ja sopimusmenettelyiden noudattamisen. EuropeAid aikoo vuonna 2010 tarkistaa lähestymistapaansa. Tavoitteena on parantaa tarkastusten tarkoituksenmukaisuutta ja vaikuttavuutta tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden ja tulojen ja menojen hyväksyjien suorittamien ennakkotarkastusten laadun tarkastamisen osalta. | EuropeAidin pitäisi arvioida tarkistuksen yhteydessä eri valvontamuotojen – erityisesti tapahtumien jälkitarkastukseen sovellettavan valvontajärjestelmän – kustannustehokkuutta, ja tutkia päättyneistä hankkeista poimittavaan edustavaan tilastolliseen otokseen kohdistettavan vuotuisen tarkastuksen tarkoituksenmukaisuutta ja toteutettavuutta. | Kuten komission vuoden 2008 vuosikertomukseen antamassa vastauksessa tuotiin esille, komissio käynnisti vuoden 2010 alussa valvontastrategiansa tarkistustyön (johon sisältyi indikaattori, jota olisi mahdollista soveltaa jäännösvirheeseen, joka perustuu päättyneistä hankkeista poimitun edustavan otoksen tarkastukseen). Komissio laatii vuonna 2010 tiedonannon yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen alalla hyväksyttävästä virheriskistä. |
| 8. | EuropeAidin pitäisi jatkaa toimiaan, joiden avulla se pyrkii tukemaan talousarviotukikelpoisuutta koskevia päätöksiään osoittamalla järjestelmällisesti ja vakiomuotoisesti, että vastaanottajamaalla on asianmukainen uudistusohjelma, jonka avulla se pyrkii puuttumaan kaikkiin merkittäviin ongelmiin kohtuullisen aikataulun puitteissa, ja että maa on sitoutunut ohjelman täytäntöönpanoon. (Vuosikertomus 2008, kohta 56 a) | Kymmenennen EKR:n rahoitussopimuksissa on selkeämmät puitteet yleisten tukikelpoisuusehtojen arviointia varten. Julkistalouden hoitoon sovellettavien tukikelpoisuusehtojen osalta rahoitussopimuksissa viitataan hallitusten, komission ja muiden rahoittajien välillä sovittuihin arviointijärjestelmiin. Järjestelmiin lukeutuvat tulosten arviointimekanismit, joita on tarkoitus käyttää yhteisten vuotuisten talousarviotuen tarkistusten yhteydessä. Tällaisten ensisijaiset tavoitteet, aikataulut sekä käytettävät tietolähteet määrittävien mekanismien soveltaminen helpottaa vakiomuotoisten ja järjestelmällisten edistymisen arviointien toteuttamista ja edistää samalla maksatuspäätösten avoimuutta. | Toteutetut toimet ovat olleet tyydyttäviä. | Talousarviotukeen liittyvää tukikelpoisuutta koskevassa päätöksenteossa ja maksuehdoissa on myös komission näkemyksen mukaan tapahtunut huomattavaa edistystä. |
| 9. | EuropeAidin olisi varmistettava, että kaikki tulevat rahoitussopimukset luovat kattavan ja selkeän perustan arvioinnille, jonka kohteena on maksujen suorittamisehtojen noudattaminen. (Vuosikertomus 2008, kohta 56 b) | Tulosten perusteella maksettaviin vaihtelevan suuruisiin eriin sovellettavat erityisehdot eivät ole usein riittävän selkeitä indikaattoreiden tavoitearvojen, varmennuslähteiden ja laskentamenetelmien osalta; tilanne saattaa vaikuttaa maksatuspäätösten avoimuuteen. | EuropeAidin olisi varmistettava, että tulosten perusteella maksettaviin vaihtelevan suuruisiin eriin sovellettavissa erityisehdoissa yksilöidään selkeästi indikaattorit, tavoitteet, laskentamenetelmät ja varmennuslähteet. | Komissio myöntää, että tulostavoitteet, laskentamenetelmät ja varmennuslähteet on määritettävä kurinalaisemmin. Tähän kysymykseen kiinnitetään enemmän huomiota EuropeAidin vertaisarviointiprosessin yhteydessä (laatutukiryhmä) arvioitaessa uusia ohjelmia. |

Tilintarkastustuomioistuimen huomautus

Tilintarkastustuomioistuimen arvio

Tilintarkastustuomioistuimen suositukset

Komission vastaus

1.

Päätelmät siitä, kuinka eri valvontatoimien tulokset vaikuttavat pääjohtajan saamaan varmuuteen, voisivat olla selkeämpiä. Lisäksi olisi tarpeen kehittää keskeinen indikaattori, jonka avulla arvioitaisiin kaikkien ennakko- ja jälkitarkastusten toteuttamisen jälkeisten jäännösvirheiden taloudellista vaikutusta. (Vuosikertomus 2008, kohta 54)

Varainhoitovuoden 2009 vuotuinen toimintakertomus antaa oikeat ja riittävät tiedot käytössä olevien valvontajärjestelmien täytäntöönpanosta ja tuloksista. Kertomus on selkeä ja informatiivinen, sillä siinä käytetään määrällisiä indikaattoreita. Kertomuksessa ei kuitenkaan osoiteta selkeästi, että eri valvontamuotojen tulokset vaikuttavat pääjohtajan saamaan kohtuulliseen varmuuteen siitä, että puutteiden ja virheiden vaikutus jää asetettujen olennaisuuskriteereiden alapuolelle.

EuropeAidin pitäisi kehittää suunnitteilla olevan yleisen valvontastrategiansa tarkistuksen yhteydessä keskeinen indikaattori, jota sovelletaan jäännösvirheiden taloudellisen vaikutuksen arviointiin kaikkien ennakko- ja jälkitarkastusten jälkeen.

Kuten komission vastauksessa varainhoitovuoden 2008 vuosikertomukseen tuotiin esille, komissio alkoi tarkastella menetelmiä, joiden avulla olisi mahdollista kehittää keskeinen indikaattori jäännösvirheiden taloudellisen vaikutuksen arviointia varten vuonna 2010.

2.

Ennakkotarkastuksia olisi kehitettävä painottamalla keskeisiä riskejä. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 a)

Menojen tukikelpoisuuden tarkastamisessa, ilmoitettujen määrien laskennassa ja vaadittujen tositteiden saatavillaolossa on yhä puutteita.

EuropeAidin pitäisi viimeistellä varainhoitoa varten tarkoitettu työkalu ja levittää sitä; painopisteeksi olisi asetettava toimintaan liittyvä korkea virheriskin taso täytäntöönpanosta vastaavissa organisaatioissa sekä toimeksisaajien ja edunsaajien luona. Tavoitteeksi olisi asetettava riittävän varainhoitoa ja tukikelpoisuussääntöjä koskevan tietämyksen varmistaminen.

Varainhoitoa varten kehitettävä työkalu viimeistellään vuonna 2010 ja tilintarkastustuomioistuimen esiin tuomat kysymykset otetaan tarkoin huomioon.

3.

Vuotuiset tarkastussuunnitelmat olisi laadittava paremmin jäsennellyn riskianalyysin ja realistisemman käytettävissä olevien resurssien arvioinnin perusteella. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 b)

Vuotuiset tarkastussuunnitelmat laadittiin jäsennellyn riskinarvioinnin perusteella, joka toteutettiin EuropeAidin suuntaviivojen mukaisesti. Lähetystöjen henkilöstöpula heikentää niiden mahdollisuuksia käynnistää riskiperusteisia tarkastuksia – painopisteenä ovat pakolliset tarkastukset. Henkilöstöpula vaikuttaa kielteisesti myös tarkastukseen perustuvan kuulemismenettelyn pituuteen; tilanteeseen liittyy riski, että tukeen oikeuttamattomia menoja ei voida enää periä takaisin.

Toteutetut toimet ovat olleet tyydyttäviä vuotuisen tarkastusten suunnitteluprosessin osalta.

Tarkastusten suunnitteluprosessi on myös komission näkemyksen mukaan edistynyt huomattavasti.

4.

Vuotuisten tarkastussuunnitelmien täytäntöönpanoa olisi seurattava tiiviisti koko vuoden ajan, jotta huomattavat poikkeamat kyetään havaitsemaan ja korjaaviin toimiin voidaan ryhtyä oikea-aikaisesti. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 c)

EuropeAidin keskushallinto sekä maantieteelliset yksiköt seuraavat säännöllisesti täytäntöönpanon etenemistä. Tarvittaessa poikkeamia tutkitaan ja niiden perusteella ryhdytään toimiin.

Toteutetut toimet ovat olleet tyydyttäviä.

Tarkastussuunnitelmien täytäntöönpanon seurannassa on myös komission näkemyksen mukaan edistytty huomattavasti.

5.

CRIS Audit -järjestelmän toimintoja olisi kehitettävä siten, että tarkastustoimia kyetään seuraamaan ja tarkastushavaintoja ja -suosituksia analysoimaan ja seuraamaan tehokkaammin ja vaikuttavammin. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 d)

CRIS Audit -järjestelmästä ei saada aina oikeellisia tietoja tarkastusten kustannuksista, eikä järjestelmä sisällä tietoja myöskään tarkastusten perusteella tehdyistä rahoitusoikaisuista.

CRIS Audit -järjestelmän rakennetta olisi muutettava siten, että järjestelmän avulla saadaan tietoa tukeen oikeuttamattomien menojen lopullisesta määrästä ja rahoitusoikaisujen määrästä sen jälkeen kun kuulemismenettely tarkastuskohteen kanssa on saatettu päätökseen.

CRIS Audit -järjestelmää parannettiin helmikuussa 2010 siten, että tukeen oikeuttamattomien menojen määrä on nyt osoitettava ennen tarkastukseen perustuvien kirjausten päättämistä. Tarkastusten perusteella laadittuja perintämääräyksiä koskevat tiedot sisällytetään perintämääräyksiä koskevaan CRIS-järjestelmän moduuliin.

6.

EuropeAidin olisi varmistettava, että lähetystöt kirjaavat tiedot CRIS Audit -tietojärjestel kattavasti ja oikea-aikaisesti. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 e)

EuropeAidin keskushallinnon esittämistä muistutuksista sekä ajan tasalle saatetuista suuntaviivoista huolimatta kaikki lähetystöt eivät kirjaa tietoja oikea-aikaisesti ja kattavasti. Tilanne vaikuttaa hallintotietoina käytettävien aggregaattitietojen luotettavuuteen; tiedot liittyvät esimerkiksi tarkastuslausumien luonteeseen ja tukeen oikeuttamattomien menojen määriin.

EuropeAidin olisi jatkettava toimiaan, joiden tavoitteena on varmistaa, että lähetystöt kirjaavat tiedot CRIS Audit -järjestelmään kattavasti ja oikea-aikaisesti.

EuropeAid jatkaa toimiaan, joiden tarkoituksena on varmistaa, että tiedot kirjataan CRIS Audit -järjestelmään oikein ja oikea-aikaisesti.

7.

AKT-maista vastaavan linjan C soveltaman lähestymistavan avulla saavutettujen tulosten valossa EuropeAidin olisi suoritettava tapahtumien jälkitarkastusjärjestelmän tarkastus, jotta voitaisiin arvioida, kuinka tarpeellista ja mahdollista olisi laajentaa tällaisten tarkastusten sisältöä. (Vuosikertomus 2008, kohta 55 f)

EuropeAid laajensi vuonna 2009 tarkastusten sisältöä siten, että ne kattavat nyt myös rahoitussopimusten ja sopimusmenettelyiden noudattamisen. EuropeAid aikoo vuonna 2010 tarkistaa lähestymistapaansa. Tavoitteena on parantaa tarkastusten tarkoituksenmukaisuutta ja vaikuttavuutta tilien perustana olevien toimien sääntöjenmukaisuuden ja tulojen ja menojen hyväksyjien suorittamien ennakkotarkastusten laadun tarkastamisen osalta.

EuropeAidin pitäisi arvioida tarkistuksen yhteydessä eri valvontamuotojen – erityisesti tapahtumien jälkitarkastukseen sovellettavan valvontajärjestelmän – kustannustehokkuutta, ja tutkia päättyneistä hankkeista poimittavaan edustavaan tilastolliseen otokseen kohdistettavan vuotuisen tarkastuksen tarkoituksenmukaisuutta ja toteutettavuutta.

Kuten komission vuoden 2008 vuosikertomukseen antamassa vastauksessa tuotiin esille, komissio käynnisti vuoden 2010 alussa valvontastrategiansa tarkistustyön (johon sisältyi indikaattori, jota olisi mahdollista soveltaa jäännösvirheeseen, joka perustuu päättyneistä hankkeista poimitun edustavan otoksen tarkastukseen). Komissio laatii vuonna 2010 tiedonannon yhteisön ulkopuolelle suunnattavan tuen alalla hyväksyttävästä virheriskistä.

8.

EuropeAidin pitäisi jatkaa toimiaan, joiden avulla se pyrkii tukemaan talousarviotukikelpoisuutta koskevia päätöksiään osoittamalla järjestelmällisesti ja vakiomuotoisesti, että vastaanottajamaalla on asianmukainen uudistusohjelma, jonka avulla se pyrkii puuttumaan kaikkiin merkittäviin ongelmiin kohtuullisen aikataulun puitteissa, ja että maa on sitoutunut ohjelman täytäntöönpanoon. (Vuosikertomus 2008, kohta 56 a)

Kymmenennen EKR:n rahoitussopimuksissa on selkeämmät puitteet yleisten tukikelpoisuusehtojen arviointia varten. Julkistalouden hoitoon sovellettavien tukikelpoisuusehtojen osalta rahoitussopimuksissa viitataan hallitusten, komission ja muiden rahoittajien välillä sovittuihin arviointijärjestelmiin. Järjestelmiin lukeutuvat tulosten arviointimekanismit, joita on tarkoitus käyttää yhteisten vuotuisten talousarviotuen tarkistusten yhteydessä. Tällaisten ensisijaiset tavoitteet, aikataulut sekä käytettävät tietolähteet määrittävien mekanismien soveltaminen helpottaa vakiomuotoisten ja järjestelmällisten edistymisen arviointien toteuttamista ja edistää samalla maksatuspäätösten avoimuutta.

Toteutetut toimet ovat olleet tyydyttäviä.

Talousarviotukeen liittyvää tukikelpoisuutta koskevassa päätöksenteossa ja maksuehdoissa on myös komission näkemyksen mukaan tapahtunut huomattavaa edistystä.

9.

EuropeAidin olisi varmistettava, että kaikki tulevat rahoitussopimukset luovat kattavan ja selkeän perustan arvioinnille, jonka kohteena on maksujen suorittamisehtojen noudattaminen. (Vuosikertomus 2008, kohta 56 b)

Tulosten perusteella maksettaviin vaihtelevan suuruisiin eriin sovellettavat erityisehdot eivät ole usein riittävän selkeitä indikaattoreiden tavoitearvojen, varmennuslähteiden ja laskentamenetelmien osalta; tilanne saattaa vaikuttaa maksatuspäätösten avoimuuteen.

EuropeAidin olisi varmistettava, että tulosten perusteella maksettaviin vaihtelevan suuruisiin eriin sovellettavissa erityisehdoissa yksilöidään selkeästi indikaattorit, tavoitteet, laskentamenetelmät ja varmennuslähteet.

Komissio myöntää, että tulostavoitteet, laskentamenetelmät ja varmennuslähteet on määritettävä kurinalaisemmin. Tähän kysymykseen kiinnitetään enemmän huomiota EuropeAidin vertaisarviointiprosessin yhteydessä (laatutukiryhmä) arvioitaessa uusia ohjelmia.

---