# Eiropas Savienības C 324/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.324.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 324 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 1. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.324.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 324

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 1. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2010/C 324/01 | Padomes secinājumi par Eiropas kinematogrāfisko mantojumu, tostarp par digitālā laikmeta pārbaudījumiem | 1 |
| 2010/C 324/02 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par prioritātēm ciešākai Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam | 5 |
| 2010/C 324/03 | Padomes secinājumi par kultūras nozīmi cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību | 16 |
| 2010/C 324/04 | Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par ES lomu starptautiskajā cīņā pret dopingu | 18 |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 324/05 | Euro maiņas kurss | 19 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2010/C 324/06 | Paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā 9.a panta 7. punkta īstenošanu (Dalībvalstu lēmumu publicēšana par funkcionālo gaisa telpas bloku izveidi) | 20 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2010/C 324/01

Padomes secinājumi par Eiropas kinematogrāfisko mantojumu, tostarp par digitālā laikmeta pārbaudījumiem

1

2010/C 324/02

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par prioritātēm ciešākai Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam

5

2010/C 324/03

Padomes secinājumi par kultūras nozīmi cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību

16

2010/C 324/04

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par ES lomu starptautiskajā cīņā pret dopingu

18

Eiropas Komisija

2010/C 324/05

Euro maiņas kurss

19

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2010/C 324/06

Paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā 9.a panta 7. punkta īstenošanu (Dalībvalstu lēmumu publicēšana par funkcionālo gaisa telpas bloku izveidi)

(Dalībvalstu lēmumu publicēšana par funkcionālo gaisa telpas bloku izveidi)

20

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 324/07 | Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam | 21 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 324/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 324/09 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  ) | 26 |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 324/10 | Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – Dalībvalsts iesniegts pieprasījums | 27 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 324/07

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam

21

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 324/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor

1

24

2010/C 324/09

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  )

Votorantim/Fischer/JV

1

26

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2010/C 324/10

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam – Dalībvalsts iesniegts pieprasījums

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/1

---

Padomes secinājumi par Eiropas kinematogrāfisko mantojumu, tostarp par digitālā laikmeta pārbaudījumiem

2010/C 324/01

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

1.   ŅEMOT VĒRĀ, KA

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā (2005. gada 16. novembris) par filmu mantojumu un ar to saistīto industriālo darbību konkurētspēju (1) (turpmāk – Ieteikums par filmu mantojumu) ir uzsvērts, ka kinematogrāfiskie darbi ir Eiropas kultūru bagātības un daudzveidības būtiska izpausme un ka tie uzskatāmi par kultūras mantojumu, kas jāsaglabā nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā (2005. gada 16. novembris) par filmu mantojumu un ar to saistīto industriālo darbību konkurētspēju (1) (turpmāk – Ieteikums par filmu mantojumu) ir uzsvērts, ka kinematogrāfiskie darbi ir Eiropas kultūru bagātības un daudzveidības būtiska izpausme un ka tie uzskatāmi par kultūras mantojumu, kas jāsaglabā nākamajām paaudzēm;

2.   ATGĀDINOT

| — | šī temata politisko kontekstu, kas norādīts šo secinājumu pielikumā; |
| --- | --- |

—

šī temata politisko kontekstu, kas norādīts šo secinājumu pielikumā;

3.   PIEŅEM ZINĀŠANAI

| — | Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā programma Eiropai” (2) un jo īpaši ATZĪST to, ka digitālo tehnoloģiju plašāka ieviešana un efektīvāka izmantošana uzlabos eiropiešu dzīves kvalitāti, sagādājot jaunas saziņas iespējas un vienkāršāku piekļuvi kultūrai; |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā programma Eiropai” (2) un jo īpaši ATZĪST to, ka digitālo tehnoloģiju plašāka ieviešana un efektīvāka izmantošana uzlabos eiropiešu dzīves kvalitāti, sagādājot jaunas saziņas iespējas un vienkāršāku piekļuvi kultūrai;

4.   ATZĪST, KA

| — | kinematogrāfiskā mantojuma institūcijas saskaras gan ar joprojām pastāvošajiem analogā laikmeta pārbaudījumiem, gan ar jaunajiem, digitālā laikmeta pārbaudījumiem, |
| --- | --- |

—

kinematogrāfiskā mantojuma institūcijas saskaras gan ar joprojām pastāvošajiem analogā laikmeta pārbaudījumiem, gan ar jaunajiem, digitālā laikmeta pārbaudījumiem,

| — | pastāvīgā tehnoloģiju attīstība un kultūras satura izplatīšanas un izmantošanas līdzekļu pārmaiņas var ietekmēt filmas, kino un mantojuma tradicionālās koncepcijas, |
| --- | --- |

—

pastāvīgā tehnoloģiju attīstība un kultūras satura izplatīšanas un izmantošanas līdzekļu pārmaiņas var ietekmēt filmas, kino un mantojuma tradicionālās koncepcijas,

| — | digitālā vide ļauj kinematogrāfisko mantojumu padarīt pieejamāku autoriem, kinematogrāfijas jomā strādājošajiem, pētniekiem, skolām un pilsoņiem vispār neatkarīgi no jebkādām teritoriālām robežām. Tādējādi kļūst iespējams attīstīt radošumu, palielināt kultūras apmaiņas un paplašināt piekļuvi Eiropas Savienības daudzveidīgajai kultūrai un valodām, |
| --- | --- |

—

digitālā vide ļauj kinematogrāfisko mantojumu padarīt pieejamāku autoriem, kinematogrāfijas jomā strādājošajiem, pētniekiem, skolām un pilsoņiem vispār neatkarīgi no jebkādām teritoriālām robežām. Tādējādi kļūst iespējams attīstīt radošumu, palielināt kultūras apmaiņas un paplašināt piekļuvi Eiropas Savienības daudzveidīgajai kultūrai un valodām,

| — | digitālais laikmets raisa arī jaunus jautājumus par analogo materiālu digitālā formātā radītu kopiju vai jau sākotnēji digitālā formātā radītu materiālu vākšanu, demonstrēšanu un ilgtermiņa glabāšanu, |
| --- | --- |

—

digitālais laikmets raisa arī jaunus jautājumus par analogo materiālu digitālā formātā radītu kopiju vai jau sākotnēji digitālā formātā radītu materiālu vākšanu, demonstrēšanu un ilgtermiņa glabāšanu,

| — | analogo materiālu digitalizācija ir sarežģīta, dārga un ilga procedūra, kurai tādēļ jānosaka prioritātes, īpaši ņemot vērā materiālu vērtību un iespējamo to kvalitātes pasliktināšanos, |
| --- | --- |

—

analogo materiālu digitalizācija ir sarežģīta, dārga un ilga procedūra, kurai tādēļ jānosaka prioritātes, īpaši ņemot vērā materiālu vērtību un iespējamo to kvalitātes pasliktināšanos,

| — | intelektuālā īpašuma tiesību tiesiskajam regulējumam un tā īstenošanai līgumu sistēmā ir jānodrošina pietiekama tiesiskā noteiktība, kas kinematogrāfiskā mantojuma institūcijām ļautu efektīvi pildīt to sabiedriski nozīmīgos uzdevumus, jo īpaši saistībā ar nodoto darbu saglabāšanu un atjaunošanu, kā arī vajadzības gadījumā piekļuves nodrošināšanu šiem darbiem kultūras un izglītības vajadzībām, |
| --- | --- |

—

intelektuālā īpašuma tiesību tiesiskajam regulējumam un tā īstenošanai līgumu sistēmā ir jānodrošina pietiekama tiesiskā noteiktība, kas kinematogrāfiskā mantojuma institūcijām ļautu efektīvi pildīt to sabiedriski nozīmīgos uzdevumus, jo īpaši saistībā ar nodoto darbu saglabāšanu un atjaunošanu, kā arī vajadzības gadījumā piekļuves nodrošināšanu šiem darbiem kultūras un izglītības vajadzībām,

| — | ir vajadzīgs nostiprināt politisko lēmumu pieņēmēju, ieinteresēto personu un vispār pilsoņu izpratni par to, ka ir ārkārtīgi svarīgi vākt, atjaunot un glabāt kinematogrāfijas mantojumu, tostarp digitālos materiālus, |
| --- | --- |

—

ir vajadzīgs nostiprināt politisko lēmumu pieņēmēju, ieinteresēto personu un vispār pilsoņu izpratni par to, ka ir ārkārtīgi svarīgi vākt, atjaunot un glabāt kinematogrāfijas mantojumu, tostarp digitālos materiālus,

| — | ir jāuzlabo plašsaziņas līdzekļu lietotprasme un profesionālā apmācība attiecībā uz jauno tehnoloģiju izmantošanu kinematogrāfiskā mantojuma institūcijās, |
| --- | --- |

—

ir jāuzlabo plašsaziņas līdzekļu lietotprasme un profesionālā apmācība attiecībā uz jauno tehnoloģiju izmantošanu kinematogrāfiskā mantojuma institūcijās,

| — | neskarot kinematogrāfiskā mantojuma digitalizācijas procesus, joprojām ārkārtīgi svarīga ir oriģinālo ierakstu saglabāšana. Šajā sakarā Padome atzīst arī to, cik liela nozīme ir laboratorijām, kuras spēj veikt analogo materiālu atjaunošanu un pavairošanu, |
| --- | --- |

—

neskarot kinematogrāfiskā mantojuma digitalizācijas procesus, joprojām ārkārtīgi svarīga ir oriģinālo ierakstu saglabāšana. Šajā sakarā Padome atzīst arī to, cik liela nozīme ir laboratorijām, kuras spēj veikt analogo materiālu atjaunošanu un pavairošanu,

| — | ar filmām saistītie materiāli ir kinematogrāfiskā mantojuma vērtīga daļa; |
| --- | --- |

—

ar filmām saistītie materiāli ir kinematogrāfiskā mantojuma vērtīga daļa;

5.   UZSVER

| — | savu apņemšanos aktīvi atbalstīt kinematogrāfiskā mantojuma institūcijas visu to uzdevumu izpildē, jo īpaši saistībā ar pāreju uz digitālo vidi, |
| --- | --- |

—

savu apņemšanos aktīvi atbalstīt kinematogrāfiskā mantojuma institūcijas visu to uzdevumu izpildē, jo īpaši saistībā ar pāreju uz digitālo vidi,

| — | publiskā un privātā sektora partnerību iespējamo lomu šo institūciju uzdevumu izpildē, it īpaši veicinot plašu publikas piekļuvi nodotajiem darbiem kultūras un izglītības vajadzībām, vienlaikus ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

—

publiskā un privātā sektora partnerību iespējamo lomu šo institūciju uzdevumu izpildē, it īpaši veicinot plašu publikas piekļuvi nodotajiem darbiem kultūras un izglītības vajadzībām, vienlaikus ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības;

6.   AR INTERESI PAUŽ GANDARĪJUMU PAR

| — | pirmo (3) un otro (4) Komisijas ziņojumu par to, kā īsteno Ieteikumu par filmu mantojumu, |
| --- | --- |

—

pirmo (3) un otro (4) Komisijas ziņojumu par to, kā īsteno Ieteikumu par filmu mantojumu,

| — | pamatnolīgumu, ko Starptautiskā Filmu producentu asociāciju federācija (FIAPF) un Eiropas Kinematēku apvienība (ACE) noslēdza par filmu brīvprātīgu nodošanu saglabāšanas arhīvos (5), |
| --- | --- |

—

pamatnolīgumu, ko Starptautiskā Filmu producentu asociāciju federācija (FIAPF) un Eiropas Kinematēku apvienība (ACE) noslēdza par filmu brīvprātīgu nodošanu saglabāšanas arhīvos (5),

| — | Komisijas ieceri līdz 2010. gadam iesniegt priekšlikumu direktīvai par nenosakāmu autortiesību darbiem, kā teikts tās paziņojumā “Digitālā programma Eiropai”; |
| --- | --- |

—

Komisijas ieceri līdz 2010. gadam iesniegt priekšlikumu direktīvai par nenosakāmu autortiesību darbiem, kā teikts tās paziņojumā “Digitālā programma Eiropai”;

7.   AICINA DALĪBVALSTIS

| — | pielāgot pastāvošos instrumentus, lai noteiktu, ka kinematogrāfiskie darbi, kas ir daļa no to audiovizuālā mantojuma, obligāti jānodod glabāšanā vai nu saskaņā ar tiesību aktiem, vai līgumu, ņemot vērā pāreju uz digitālu producēšanu un izplatīšanu, un nodrošināt šo instrumentu atbilstošu piemērošanu, |
| --- | --- |

—

pielāgot pastāvošos instrumentus, lai noteiktu, ka kinematogrāfiskie darbi, kas ir daļa no to audiovizuālā mantojuma, obligāti jānodod glabāšanā vai nu saskaņā ar tiesību aktiem, vai līgumu, ņemot vērā pāreju uz digitālu producēšanu un izplatīšanu, un nodrošināt šo instrumentu atbilstošu piemērošanu,

| — | veicināt filmu brīvprātīgu nodošanu glabāšanā un to, ka tiek izmantots pamatnolīgums, ko Starptautiskā Filmu producentu asociāciju federācija (FIAPF) un Eiropas Kinematēku apvienība (ACE) noslēdza par filmu brīvprātīgu nodošanu saglabāšanas arhīvos, |
| --- | --- |

—

veicināt filmu brīvprātīgu nodošanu glabāšanā un to, ka tiek izmantots pamatnolīgums, ko Starptautiskā Filmu producentu asociāciju federācija (FIAPF) un Eiropas Kinematēku apvienība (ACE) noslēdza par filmu brīvprātīgu nodošanu saglabāšanas arhīvos,

| — | veidojot kultūras politiku, ņemt vērā kinematogrāfisko mantojumu, |
| --- | --- |

—

veidojot kultūras politiku, ņemt vērā kinematogrāfisko mantojumu,

| — | rūpēties par to, lai kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšana tiktu ņemta vērā to valsts vai reģionālajā kinematogrāfijas politikā, jo īpaši, lai:






  a) | izstrādātu ilgtermiņa stratēģiju savam nacionālajam kinematogrāfijas mantojumam – gan analogā, gan digitālā formātā; |
| --- | --- | --- |

—

rūpēties par to, lai kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšana tiktu ņemta vērā to valsts vai reģionālajā kinematogrāfijas politikā, jo īpaši, lai:

a)

izstrādātu ilgtermiņa stratēģiju savam nacionālajam kinematogrāfijas mantojumam – gan analogā, gan digitālā formātā;

| b) | ņemtu vērā kinematogrāfiskā mantojuma institūciju kinoteātrus un citus kinoteātrus, kuros rāda mantojuma filmas, tad, kad tās īsteno savu politiku, ar ko veicina pāreju uz digitālo kino; |
| --- | --- |

b)

ņemtu vērā kinematogrāfiskā mantojuma institūciju kinoteātrus un citus kinoteātrus, kuros rāda mantojuma filmas, tad, kad tās īsteno savu politiku, ar ko veicina pāreju uz digitālo kino;

| c) | nodrošinātu, ka filmas, kuras ir saņēmušas valsts vai reģionālu līdzekļu atbalstu, tiktu nodotas glabāšanā kādā kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas institūcijā, un veicināt arī visu saistīto materiālu nodošanu, ja vien tas ir īstenojams; |
| --- | --- |

c)

nodrošinātu, ka filmas, kuras ir saņēmušas valsts vai reģionālu līdzekļu atbalstu, tiktu nodotas glabāšanā kādā kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas institūcijā, un veicināt arī visu saistīto materiālu nodošanu, ja vien tas ir īstenojams;

| d) | nodrošinātu, ka, ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības un neskarot tiesīgo mantinieku taisnīgu atlīdzību un filmu pierasto izmantošanu, kinematogrāfiskā mantojuma institūcijas varētu pretendēt uz atbilstošām tiesībām attiecībā uz atbalstīto filmu un saistīto materiālu saglabāšanu un nekomerciālu izmantošanu kultūras vajadzībām, lai atļautu, piemēram,






  — | rīkot publiskus seansus to telpās un/vai |
| --- | --- | --- |

d)

nodrošinātu, ka, ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības un neskarot tiesīgo mantinieku taisnīgu atlīdzību un filmu pierasto izmantošanu, kinematogrāfiskā mantojuma institūcijas varētu pretendēt uz atbilstošām tiesībām attiecībā uz atbalstīto filmu un saistīto materiālu saglabāšanu un nekomerciālu izmantošanu kultūras vajadzībām, lai atļautu, piemēram,

—

rīkot publiskus seansus to telpās un/vai

| — | reproducēt filmu jebkādā formātā saglabāšanas vajadzībām un/vai, |
| --- | --- |

—

reproducēt filmu jebkādā formātā saglabāšanas vajadzībām un/vai,

| — | atjaunot materiālus un/vai, |
| --- | --- |

—

atjaunot materiālus un/vai,

| — | izmantot materiālus izstādēs un/vai, |
| --- | --- |

—

izmantot materiālus izstādēs un/vai,

| — | nodrošināt pētniekiem piekļuvi materiāliem ar droša interneta savienojuma palīdzību un/vai, |
| --- | --- |

—

nodrošināt pētniekiem piekļuvi materiāliem ar droša interneta savienojuma palīdzību un/vai,

| — | izmantot digitālus izvilkumus no materiāliem izglītības vajadzībām un/vai, |
| --- | --- |

—

izmantot digitālus izvilkumus no materiāliem izglītības vajadzībām un/vai,

| — | piešķirt piekļuvi izvilkumiem vai pat visiem materiāliem ar sabiedrisko tiešsaistes platformu starpniecību, kas paver piekļuvi kultūrai, piemēram, Europeana
   (6) un ar to saistīti projekti, vai ar valstu kultūras iestāžu interneta vietņu starpniecību; |
| --- | --- |

—

piešķirt piekļuvi izvilkumiem vai pat visiem materiāliem ar sabiedrisko tiešsaistes platformu starpniecību, kas paver piekļuvi kultūrai, piemēram, Europeana
   (6) un ar to saistīti projekti, vai ar valstu kultūras iestāžu interneta vietņu starpniecību;

| — | ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības, atvieglot kinematogrāfiskā mantojuma apriti un veicināšanu ar tādiem līdzekļiem kā cita starpā:






  a) | materiālu apmaiņa starp kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas institūcijām; |
| --- | --- | --- |

—

ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības, atvieglot kinematogrāfiskā mantojuma apriti un veicināšanu ar tādiem līdzekļiem kā cita starpā:

a)

materiālu apmaiņa starp kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas institūcijām;

| b) | filmu subtitrēšana pēc iespējas lielākā skaitā Eiropas valodu; |
| --- | --- |

b)

filmu subtitrēšana pēc iespējas lielākā skaitā Eiropas valodu;

| — | pastiprināt kinematogrāfiskā mantojuma digitalizācijas centienus un uzlabot tā pieejamību, jo īpaši ar Europeana starpniecību saskaņā ar Digitālās programmas Eiropai principiem, |
| --- | --- |

—

pastiprināt kinematogrāfiskā mantojuma digitalizācijas centienus un uzlabot tā pieejamību, jo īpaši ar Europeana starpniecību saskaņā ar Digitālās programmas Eiropai principiem,

| — | censties attīstīt izglītību un profesionālo apmācību kinematogrāfijas arhīvu jomā, piemēram, iekļaujot īpašus kursus izglītības un apmācības sistēmās un izvēršot plašumā speciālistu apmaiņu uz noteiktu laiku starp kinematogrāfiskā mantojuma institūcijām profesionālās kvalifikācijas celšanas nolūkā, |
| --- | --- |

—

censties attīstīt izglītību un profesionālo apmācību kinematogrāfijas arhīvu jomā, piemēram, iekļaujot īpašus kursus izglītības un apmācības sistēmās un izvēršot plašumā speciālistu apmaiņu uz noteiktu laiku starp kinematogrāfiskā mantojuma institūcijām profesionālās kvalifikācijas celšanas nolūkā,

| — | izstrādāt politiku par analogo materiālu digitālā formātā radītu kopiju, kā arī jau sākotnēji digitālā formātā radītu materiālu ilgtermiņa saglabāšanu saskaņā ar Komisijas Ieteikumu (2006. gada 24. augusts) par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (7) un šajā sakarā pieņemtajiem Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumiem (8), |
| --- | --- |

—

izstrādāt politiku par analogo materiālu digitālā formātā radītu kopiju, kā arī jau sākotnēji digitālā formātā radītu materiālu ilgtermiņa saglabāšanu saskaņā ar Komisijas Ieteikumu (2006. gada 24. augusts) par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (7) un šajā sakarā pieņemtajiem Padomes 2006. gada 13. novembra secinājumiem (8),

| — | turpināt sadarbību un labas prakses apmaiņu šajā jomā; |
| --- | --- |

—

turpināt sadarbību un labas prakses apmaiņu šajā jomā;

8.   AICINA KOMISIJU

| — | turpināt izskatīt to, kā institūcijām, kas nodarbojas ar kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanu, nodrošināt pietiekamu tiesisko noteiktību attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, lai atvieglotu šo institūciju sabiedriski nozīmīgo uzdevumu izpildi, |
| --- | --- |

—

turpināt izskatīt to, kā institūcijām, kas nodarbojas ar kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanu, nodrošināt pietiekamu tiesisko noteiktību attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, lai atvieglotu šo institūciju sabiedriski nozīmīgo uzdevumu izpildi,

| — | turpināt pieredzes un labas prakses apmaiņu Komisijas izveidotajā kino ekspertu grupā (9) un sniegt Padomei ziņojumu par gūtajiem panākumiem, |
| --- | --- |

—

turpināt pieredzes un labas prakses apmaiņu Komisijas izveidotajā kino ekspertu grupā (9) un sniegt Padomei ziņojumu par gūtajiem panākumiem,

| — | turpināt sniegt atbalstu pētījumiem par digitālo materiālu ilgtermiņa saglabāšanu un šādu digitālo materiālu pieejamību daudzvalodu vidē, jo īpaši attiecībā uz digitālo ierakstu un datu formātu ilgtspēju, |
| --- | --- |

—

turpināt sniegt atbalstu pētījumiem par digitālo materiālu ilgtermiņa saglabāšanu un šādu digitālo materiālu pieejamību daudzvalodu vidē, jo īpaši attiecībā uz digitālo ierakstu un datu formātu ilgtspēju,

| — | ņemot vērā pašlaik notiekošo darbu saistībā ar nenosakāmu autortiesību darbiem, izskatīt tos jautājumus, kas ir saistīti ar audiovizuālo nozari; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašlaik notiekošo darbu saistībā ar nenosakāmu autortiesību darbiem, izskatīt tos jautājumus, kas ir saistīti ar audiovizuālo nozari;

9.   AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU, IEVĒROJOT SAVU ATTIECĪGO KOMPETENCI,

| — | veicināt Eiropas standartu piemērošanu kinematogrāfisko datubāzu savstarpējas izmantojamības jomā (10) un, ja vajadzīgs, izstrādāt kopējus standartus digitālo datņu nodošanai kinematogrāfiskā mantojuma institūcijām, |
| --- | --- |

—

veicināt Eiropas standartu piemērošanu kinematogrāfisko datubāzu savstarpējas izmantojamības jomā (10) un, ja vajadzīgs, izstrādāt kopējus standartus digitālo datņu nodošanai kinematogrāfiskā mantojuma institūcijām,

| — | sīki izpētīt problēmas un iespējas, ko digitālais laikmets rada kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas institūcijām, |
| --- | --- |

—

sīki izpētīt problēmas un iespējas, ko digitālais laikmets rada kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanas institūcijām,

| — | sniegt atbalstu pasākumiem, ko šīs institūcijas veic, reaģējot uz šīm problēmām un iespējām, jo īpaši ar jauno tehnoloģiju palīdzību padarot savas kolekcijas pieejamākas. |
| --- | --- |

—

sniegt atbalstu pasākumiem, ko šīs institūcijas veic, reaģējot uz šīm problēmām un iespējām, jo īpaši ar jauno tehnoloģiju palīdzību padarot savas kolekcijas pieejamākas.

---

(1)  OV L 323, 9.12.2005., 57. lpp.

(2)  COM(2010) 245 galīgā redakcija.

(3)  SEC(2008) 2373.

(4)  SEC(2010) 853.

(5)  http://acefilm.de/98.html

(6)  http://www.europeana.eu

(7)  OV L 236, 31.8.2006., 28. lpp.

(8)  OV C 297, 7.12.2006., 1. lpp.

(9)  http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/cinema/experts/index_fr.htm

(10)  Eiropas standarts EN 15744:2009 “Filmu identifikācija – Minimālā metadatu kopa kinematogrāfiskajiem darbiem” un EN 15907 “Filmu identifikācija – Metadatu sadarbspējas uzlabošanas līdzekļi – Elementu kopumi un struktūras”.

---

PIELIKUMS

Politiskais konteksts

| — | Padomes rezolūcija (2000. gada 26. jūnijs) par Eiropas kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanu un vairošanu (1) |
| --- | --- |

—

Padomes rezolūcija (2000. gada 26. jūnijs) par Eiropas kinematogrāfiskā mantojuma saglabāšanu un vairošanu (1)

| — | Komisijas paziņojums (2001. gada 26. septembris) par dažiem tiesiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfiskiem un citiem audiovizuāliem darbiem (2) |
| --- | --- |

—

Komisijas paziņojums (2001. gada 26. septembris) par dažiem tiesiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfiskiem un citiem audiovizuāliem darbiem (2)

| — | Eiropas Padomes 2001. gada 8. novembra Konvencija par audiovizuālā mantojuma aizsardzību (3) |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes 2001. gada 8. novembra Konvencija par audiovizuālā mantojuma aizsardzību (3)

| — | Eiropas Parlamenta 2002. gada 2. jūlija rezolūcija par Komisijas paziņojumu par dažiem tiesiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfiskiem un citiem audiovizuāliem darbiem (4) |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2002. gada 2. jūlija rezolūcija par Komisijas paziņojumu par dažiem tiesiskajiem aspektiem saistībā ar kinematogrāfiskiem un citiem audiovizuāliem darbiem (4)

| — | Padomes rezolūcija (2003. gada 24. novembris) par kinematogrāfisko darbu uzglabāšanu Eiropas Savienībā (5) |
| --- | --- |

—

Padomes rezolūcija (2003. gada 24. novembris) par kinematogrāfisko darbu uzglabāšanu Eiropas Savienībā (5)

| — | Komisijas Ieteikums (2006. gada 24. augusts) par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (6) |
| --- | --- |

—

Komisijas Ieteikums (2006. gada 24. augusts) par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (6)

| — | Padomes secinājumi (2006. gada 13. novembris) par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, to pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (7) |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi (2006. gada 13. novembris) par kultūras materiālu pārveidošanu ciparu formātā, to pieejamību tiešsaistē un saglabāšanu ciparu formātā (7)

| — | Eiropas Padomes Ministru komitejas 2009. gada 23. septembra Ieteikums dalībvalstīm par valstu kinematogrāfijas politiku un kultūras izpausmju daudzveidību (8) |
| --- | --- |

—

Eiropas Padomes Ministru komitejas 2009. gada 23. septembra Ieteikums dalībvalstīm par valstu kinematogrāfijas politiku un kultūras izpausmju daudzveidību (8)

| — | Padomes secinājumi (2010. gada 10. maijs) par Europeana: nākamie soļi (9) |
| --- | --- |

—

Padomes secinājumi (2010. gada 10. maijs) par Europeana: nākamie soļi (9)

---

(1)  OV C 193, 11.7.2000., 1. lpp.

(2)  COM(2001) 534 galīgā redakcija.

(3)  http://conventions.coe.int/Treaty/FR/Treaties/Html/183.htm

(4)  OV C 271E, 15.11.2003., 176. lpp.

(5)  OV C 295, 5.12.2003., 5. lpp.

(6)  OV L 236, 31.8.2006., 28. lpp.

(7)  OV C 297, 7.12.2006., 1. lpp.

(8)  CM/Rec(2009) 73.

(9)  OV C 137, 27.5.2010., 19. lpp.

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/5

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par prioritātēm ciešākai Eiropas sadarbībai profesionālās izglītības un apmācības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam

2010/C 324/02

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN PADOMĒ SANĀKUŠIE DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

APZINOTIES, KA:

| 1. | Padome 2002. gada 12. novembrī apstiprināja Rezolūciju par ciešākas sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācības jomā Eiropā (1); uz šīs rezolūcijas pamata pēc tam sagatavoja deklarāciju, ko ES dalībvalstu, EBTA/EEZ dalībvalstu un ES kandidātvalstu profesionālās izglītības un apmācības (PIA) ministri, Komisija un Eiropas sociālie partneri 2002. gada 29. un 30. novembra sanāksmē Kopenhāgenā pieņēma kā stratēģiju (bieži dēvēta par “Kopenhāgenas procesu”), lai uzlabotu PIA sniegumu, kvalitāti un pievilcību. |
| --- | --- |

1.

Padome 2002. gada 12. novembrī apstiprināja Rezolūciju par ciešākas sadarbības veicināšanu profesionālās izglītības un apmācības jomā Eiropā (1); uz šīs rezolūcijas pamata pēc tam sagatavoja deklarāciju, ko ES dalībvalstu, EBTA/EEZ dalībvalstu un ES kandidātvalstu profesionālās izglītības un apmācības (PIA) ministri, Komisija un Eiropas sociālie partneri 2002. gada 29. un 30. novembra sanāksmē Kopenhāgenā pieņēma kā stratēģiju (bieži dēvēta par “Kopenhāgenas procesu”), lai uzlabotu PIA sniegumu, kvalitāti un pievilcību.

| 2. | Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (2) dalībvalstīm ir ieteikts iekļaut visiem domātas pamatprasmes mūžizglītības stratēģijās, lai dotu iespēju visiem jauniešiem attīstīt šādas prasmes tādā līmenī, kas veido pietiekamu pamatu turpmākai mācību un darba dzīvei. |
| --- | --- |

2.

Eiropas Parlamenta un Padomes Ieteikumā (2006. gada 18. decembris) par pamatprasmēm mūžizglītībā (2) dalībvalstīm ir ieteikts iekļaut visiem domātas pamatprasmes mūžizglītības stratēģijās, lai dotu iespēju visiem jauniešiem attīstīt šādas prasmes tādā līmenī, kas veido pietiekamu pamatu turpmākai mācību un darba dzīvei.

| 3. | Padomes Rezolūcijā (2007. gada 15. novembris) par jaunām iemaņām jaunām darba vietām (3) ir uzsvērta steidzamā vajadzība prognozēt nākotnē nepieciešamās iemaņas, lai sagatavotu cilvēkus darbam jaunās darbavietās zināšanu sabiedrībā, īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir pieskaņot zināšanas, iemaņas un prasmes ekonomikas vajadzībām un novērst iespējamo prasmju trūkumu. |
| --- | --- |

3.

Padomes Rezolūcijā (2007. gada 15. novembris) par jaunām iemaņām jaunām darba vietām (3) ir uzsvērta steidzamā vajadzība prognozēt nākotnē nepieciešamās iemaņas, lai sagatavotu cilvēkus darbam jaunās darbavietās zināšanu sabiedrībā, īstenojot pasākumus, kuru mērķis ir pieskaņot zināšanas, iemaņas un prasmes ekonomikas vajadzībām un novērst iespējamo prasmju trūkumu.

| 4. | Padome 2008. gada 22. maija secinājumos par mācībām pieaugušajiem atzina būtisko nozīmi, kāda pieaugušo izglītībai var būt Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, veicinot sociālo kohēziju, sniedzot pilsoņiem iemaņas, kas vajadzīgas jaunu darbavietu atrašanai un palīdzot Eiropai labāk risināt globalizācijas izraisītās problēmas, un aicināja dalībvalstis veikt virkni konkrētu pasākumu saistībā ar pieaugušo izglītību (4). |
| --- | --- |

4.

Padome 2008. gada 22. maija secinājumos par mācībām pieaugušajiem atzina būtisko nozīmi, kāda pieaugušo izglītībai var būt Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā, veicinot sociālo kohēziju, sniedzot pilsoņiem iemaņas, kas vajadzīgas jaunu darbavietu atrašanai un palīdzot Eiropai labāk risināt globalizācijas izraisītās problēmas, un aicināja dalībvalstis veikt virkni konkrētu pasākumu saistībā ar pieaugušo izglītību (4).

| 5. | Padome 2008. gada 21. novembra secinājumos par jauniešu mobilitāti (5) aicināja dalībvalstis dot iespēju katram jaunietim, kas apgūst profesionālo izglītību un apmācību (PIA), piedalīties kādā no mobilitātes shēmām un uzlabot mobilitātes iespējas saistībā ar PIA. |
| --- | --- |

5.

Padome 2008. gada 21. novembra secinājumos par jauniešu mobilitāti (5) aicināja dalībvalstis dot iespēju katram jaunietim, kas apgūst profesionālo izglītību un apmācību (PIA), piedalīties kādā no mobilitātes shēmām un uzlabot mobilitātes iespējas saistībā ar PIA.

| 6. | Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcijā (2008. gada 21. novembris) par mūžilga karjeras atbalsta sekmīgāku iekļaušanu mūžizglītības stratēģijās (6) bija uzsvērta vajadzība palīdzēt cilvēkiem apzināties savas iemaņas un formulēt mērķus attiecībā uz mācībām, kas vajadzīgas, lai uzlabotu karjeras iespējas. |
| --- | --- |

6.

Padomes un Padomē sanākušo Eiropas Savienības dalībvalstu valdību pārstāvju rezolūcijā (2008. gada 21. novembris) par mūžilga karjeras atbalsta sekmīgāku iekļaušanu mūžizglītības stratēģijās (6) bija uzsvērta vajadzība palīdzēt cilvēkiem apzināties savas iemaņas un formulēt mērķus attiecībā uz mācībām, kas vajadzīgas, lai uzlabotu karjeras iespējas.

| 7. | Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji 2009. gada 12. maija secinājumos (7) par partnerības uzlabošanu starp izglītības un apmācības iestādēm un sociālajiem partneriem, jo īpaši darba devējiem, saistībā ar mūžizglītību mudināja dalībvalstis aktīvi veicināt šādas partnerības. |
| --- | --- |

7.

Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji 2009. gada 12. maija secinājumos (7) par partnerības uzlabošanu starp izglītības un apmācības iestādēm un sociālajiem partneriem, jo īpaši darba devējiem, saistībā ar mūžizglītību mudināja dalībvalstis aktīvi veicināt šādas partnerības.

| 8. | Ar Padomes secinājumiem (2009. gada 12. maijs) par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (8) izveidoja šādu sadarbību laikposmam līdz 2020. gadam saistībā ar sistēmu, kas aptver izglītības un apmācības sistēmas kopumā, ņemot vērā mūžizglītības perspektīvu. |
| --- | --- |

8.

Ar Padomes secinājumiem (2009. gada 12. maijs) par stratēģisku sistēmu Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā (“ET 2020”) (8) izveidoja šādu sadarbību laikposmam līdz 2020. gadam saistībā ar sistēmu, kas aptver izglītības un apmācības sistēmas kopumā, ņemot vērā mūžizglītības perspektīvu.

| 9. | Eiropadome 2010. gada 25. un 26. marta un 2010. gada 17. jūnija secinājumos (9) noteica divus izglītības un apmācības pamatmērķus saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020. Tā arī aicināja Komisiju ierosināt pasākumus, kuri jāveic ES līmenī, lai īstenotu šo stratēģiju, jo īpaši ar vairāku pamatiniciatīvu palīdzību. |
| --- | --- |

9.

Eiropadome 2010. gada 25. un 26. marta un 2010. gada 17. jūnija secinājumos (9) noteica divus izglītības un apmācības pamatmērķus saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020. Tā arī aicināja Komisiju ierosināt pasākumus, kuri jāveic ES līmenī, lai īstenotu šo stratēģiju, jo īpaši ar vairāku pamatiniciatīvu palīdzību.

| 10. | Padomes secinājumos (2010. gada 11. maijs) par prasmēm, atbalstot mūžizglītību un ierosmi par jaunām darba vietām paredzētām jaunām iemaņām (10), dalībvalstis tika mudinātas darīt vairāk, lai atbalstītu visa prasmju klāsta apguvi, atjaunināšanu un pilnīgošanu profesionālās izglītības un mācību jomā, kā arī lai atbalstītu PIA skolotāju un pasniedzēju sākotnējo un tālāko profesionālo attīstību, tostarp lai sagatavotu viņus būt gataviem uzņemties jaunus pienākumus, ko paredz prasmēs balstīta pieeja. |
| --- | --- |

10.

Padomes secinājumos (2010. gada 11. maijs) par prasmēm, atbalstot mūžizglītību un ierosmi par jaunām darba vietām paredzētām jaunām iemaņām (10), dalībvalstis tika mudinātas darīt vairāk, lai atbalstītu visa prasmju klāsta apguvi, atjaunināšanu un pilnīgošanu profesionālās izglītības un mācību jomā, kā arī lai atbalstītu PIA skolotāju un pasniedzēju sākotnējo un tālāko profesionālo attīstību, tostarp lai sagatavotu viņus būt gataviem uzņemties jaunus pienākumus, ko paredz prasmēs balstīta pieeja.

| 11. | Padome secinājumos (2010. gada 10. un 11. maijā) par izglītības un apmācības sociālo dimensiju (11) aicināja dalībvalstis stiprināt pamatprasmju apguvi ar profesionālās izglītības un programmu palīdzību un labāk risināt to studentu vajadzības, kas ir nelabvēlīgā situācijā. |
| --- | --- |

11.

Padome secinājumos (2010. gada 10. un 11. maijā) par izglītības un apmācības sociālo dimensiju (11) aicināja dalībvalstis stiprināt pamatprasmju apguvi ar profesionālās izglītības un programmu palīdzību un labāk risināt to studentu vajadzības, kas ir nelabvēlīgā situācijā.

UZSVER, KA:

| 1. | Gan sākotnējai PIA (S-PIA), gan tālākai PIA (T-PIA) ir divkāršs mērķis, proti, sekmēt nodarbinātības iespējas un ekonomikas izaugsmi, un reaģēt uz plašākiem sociāliem pārbaudījumiem, jo īpaši veicinot sociālo kohēziju. Tai būtu kā jauniešiem, tā arī pieaugušajiem jānodrošina pievilcīgas un mērķtiecīgas karjeras iespējas, un būtu jābūt vienlīdz vērstai uz sievietēm un vīriešiem, uz cilvēkiem ar augstu potenciālu un tiem, kuriem dažādu apstākļu dēļ draud izstumšana no darba tirgus. |
| --- | --- |

1.

Gan sākotnējai PIA (S-PIA), gan tālākai PIA (T-PIA) ir divkāršs mērķis, proti, sekmēt nodarbinātības iespējas un ekonomikas izaugsmi, un reaģēt uz plašākiem sociāliem pārbaudījumiem, jo īpaši veicinot sociālo kohēziju. Tai būtu kā jauniešiem, tā arī pieaugušajiem jānodrošina pievilcīgas un mērķtiecīgas karjeras iespējas, un būtu jābūt vienlīdz vērstai uz sievietēm un vīriešiem, uz cilvēkiem ar augstu potenciālu un tiem, kuriem dažādu apstākļu dēļ draud izstumšana no darba tirgus.

| 2. | Nākotnē Eiropas darba tirgus vienlaikus saskarsies ar iedzīvotāju novecošanos un ar jauniešu grupu skaita sarukšanu pamatizglītības un apmācības sistēmās un darba tirgū. Tajā pašā laikā tam būs jārisina problēmas, kas saistītas ar tehnoloģiju nepārtrauktu attīstību un mainīgām ekonomikas prasībām. Rezultātā pieaugušos un jo īpaši gados vecākus darba ņēmējus aizvien vairāk aicinās atjaunināt un paplašināt iemaņas un prasmes ar tālākas PIA palīdzību. |
| --- | --- |

2.

Nākotnē Eiropas darba tirgus vienlaikus saskarsies ar iedzīvotāju novecošanos un ar jauniešu grupu skaita sarukšanu pamatizglītības un apmācības sistēmās un darba tirgū. Tajā pašā laikā tam būs jārisina problēmas, kas saistītas ar tehnoloģiju nepārtrauktu attīstību un mainīgām ekonomikas prasībām. Rezultātā pieaugušos un jo īpaši gados vecākus darba ņēmējus aizvien vairāk aicinās atjaunināt un paplašināt iemaņas un prasmes ar tālākas PIA palīdzību.

| 3. | Pašreizējā ekonomikas lejupslīde var nopietni ietekmēt ieguldījumus PIA. Budžeta ierobežojumu dēļ ir vajadzīgi novatoriski risinājumi, lai nodrošinātu stabilu finansējumu PIA un lai nodrošinātu resursu lietderīgu piešķiršanu un taisnīgu sadali. |
| --- | --- |

3.

Pašreizējā ekonomikas lejupslīde var nopietni ietekmēt ieguldījumus PIA. Budžeta ierobežojumu dēļ ir vajadzīgi novatoriski risinājumi, lai nodrošinātu stabilu finansējumu PIA un lai nodrošinātu resursu lietderīgu piešķiršanu un taisnīgu sadali.

| 4. | Iemaņu neatbilstība var kavēt ražīgumu, izaugsmi un konkurētspēju. Ir jāprognozē vajadzīgās iemaņas un trūkumi visos kvalifikācijas līmeņos un jāiestrādā šo prognožu rezultāti politikā un praksē, lai uzlabotu sniegtās PIA atbilstību ekonomikas, iedzīvotāju un visas sabiedrības vajadzībām. |
| --- | --- |

4.

Iemaņu neatbilstība var kavēt ražīgumu, izaugsmi un konkurētspēju. Ir jāprognozē vajadzīgās iemaņas un trūkumi visos kvalifikācijas līmeņos un jāiestrādā šo prognožu rezultāti politikā un praksē, lai uzlabotu sniegtās PIA atbilstību ekonomikas, iedzīvotāju un visas sabiedrības vajadzībām.

| 5. | PIA veidošana ir valstu valdību, sociālo partneru, darba devēju un citu attiecīgo ieinteresēto personu, kā, piemēram, nozares organizāciju, PIA sniedzēju, skolotāju, pasniedzēju un audzēkņu, kopīgs pienākums, proti, visi ir ieinteresēti ciešākā sadarbībā. |
| --- | --- |

5.

PIA veidošana ir valstu valdību, sociālo partneru, darba devēju un citu attiecīgo ieinteresēto personu, kā, piemēram, nozares organizāciju, PIA sniedzēju, skolotāju, pasniedzēju un audzēkņu, kopīgs pienākums, proti, visi ir ieinteresēti ciešākā sadarbībā.

| 6. | Eiropas un valstu politikā uzsvars būtu liekams uz to, ka zināšanu sabiedrībā profesionālās iemaņas un prasmes ir tikpat svarīgas kā akadēmiskās iemaņas un prasmes. |
| --- | --- |

6.

Eiropas un valstu politikā uzsvars būtu liekams uz to, ka zināšanu sabiedrībā profesionālās iemaņas un prasmes ir tikpat svarīgas kā akadēmiskās iemaņas un prasmes.

| 7. | Ņemot vērā PIA lomu sabiedrībā un ekonomikā, ir ļoti būtiski saglabāt un turpināt attīstīt izcilību PIA jomā. Pasaules līmeņa PIA ir ārkārtīgi svarīga, lai Eiropa saglabātu savu pozīciju kā lielākā rūpniecības ražojumu eksportētāja pasaulē. Augsti efektīva PIA nozare ir arī ļoti svarīga Eiropas sociālās labklājības modeļa saglabāšanai. |
| --- | --- |

7.

Ņemot vērā PIA lomu sabiedrībā un ekonomikā, ir ļoti būtiski saglabāt un turpināt attīstīt izcilību PIA jomā. Pasaules līmeņa PIA ir ārkārtīgi svarīga, lai Eiropa saglabātu savu pozīciju kā lielākā rūpniecības ražojumu eksportētāja pasaulē. Augsti efektīva PIA nozare ir arī ļoti svarīga Eiropas sociālās labklājības modeļa saglabāšanai.

ATZĪST, KA:

Kopenhāgenas procesam ir bijusi izšķiroša loma, veicinot izpratni par PIA nozīmi gan Eiropas, gan valstu līmenī (12). Pateicoties šā procesa laikā izveidotajai sadarbībai, ir panākta vienošanās par kopējiem Eiropas mērķiem un uzdevumiem, ir notikušas diskusijas par valstu modeļiem un iniciatīvām, kā arī notikusi labākās prakses apmaiņa Eiropas līmenī. Pašreizējā ekonomikas krīze vēl vairāk pastiprina PIA nozīmīgumu. Tomēr uzlabota izpratne par PIA nozīmīgumu ne vienmēr rada papildu resursus un līdzekļus.

Pateicoties Eiropas sadarbībai PIA jomā, ir notikuši ievērojami valstu politikas uzlabojumi un ir izveidoti svarīgi Eiropas instrumenti pārredzamībai, kvalifikāciju un prasmju atzīšanai un kvalitātes nodrošināšanai, proti, vienota Kopienas sistēma kvalifikāciju un kompetences pārskatāmībai (Europass) (13), Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra (14), Eiropas kredītpunktu sistēma PIA jomā (ECVET) (15) un Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra PIA (EQAVET) (16).

Eiropas kvalifikāciju sistēma mūžizglītībai (European qualifications framework for lifelong learning – EQF) atbalsta un veicina visaptverošu valsts kvalifikāciju sistēmu ieviešanu vispārējās izglītības, PIA un augstākās izglītības jomā, un šīs sistēmas balstās uz mācību rezultātiem. Mainot perspektīvu no tāda mācību procesa, kurš vērsts uz ieguldījumu, uz tādu, kurš vērsts uz rezultātiem, šādas sistēmas rada iespējas mūžizglītībai un palīdz nodrošināt labāku atbilstību darba tirgus vajadzībām. Vairumā valstu reālā maiņa no tāda mācību procesa, kurš vērsts uz ieguldījumu, uz tādu, kurš vērsts uz rezultātiem, kļūst acīmredzama gan politikā, gan praksē.

Dalībvalstis aizvien vairāk pārliecinās, ka Eiropas instrumenti var būt atbalsts pārredzamām, visiem pieejamām, elastīgām un iekļaujošām valsts kvalifikāciju sistēmām. Tomēr visi pieejamie Eiropas instrumenti šobrīd nav pilnībā izmantoti. Lai arī Eiropas izglītības un apmācības telpa jau veidojas, sākotnējais mērķis novērst šķēršļus mobilitātei vēl nav sasniegts. Mācību mobilitāte PIA jomā vēl ir jāuzlabo.

Tāpat kā Kopenhāgenas process pastiprināja PIA nozīmi Lisabonas stratēģijā (2000.–2010. gadam), arī šiem secinājumiem būtu jāpalīdz izpildīt jaunās nodarbinātības un izaugsmes stratēģijas Eiropa 2020 prioritātes un ar tām saistītās pamatiniciatīvas. PIA būtu jāpalīdz izpildīt arī abus izglītības jomā nospraustos pamatmērķus, proti, – līdz 2020. gadam – vismaz līdz 40 % palielināt tādu 30–34 gadus veco iedzīvotāju daļu, kas ieguvuši augstāko vai tai pielīdzināmu izglītību, un samazināt mācības pārtraukušo cilvēku īpatsvaru zem 10 %.

PIA jomā nospraustajiem mērķiem arī turpmāk būtu jāatbilst kopējiem mērķiem un prioritātēm, ko paredz stratēģiskā sistēma Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā “ET 2020”. Eiropas sadarbībai saskaņā ar Kopenhāgenas procesu būtu jāveicina Eiropas izglītības un apmācības telpas attīstība, kur vienā valstī iegūtu kvalifikāciju atzīst citas Eiropas valstis, lai veicinātu jauniešu un pieaugušo mobilitāti. No vienas puses, Eiropas PIA sistēmu daudzveidība ir ieguvums, lai savstarpēji bagātinātos un mācītos. No otras puses, ir vajadzīga pārredzamība un vienota pieeja kvalitātes nodrošināšanai, lai veidotu savstarpēju uzticēšanos starp dažādām sistēmām.

VIENOJAS, KA:

Sadarbībai saskaņā ar Kopenhāgenas procesu vajadzētu dot jaunu impulsu. Tā kā Kopenhāgenas process ir būtiska stratēģiskās sistēmas “ET 2020” daļa, PIA mērķiem vajadzētu palikt saskanīgiem ar kopējiem sistēmā paredzētajiem mērķiem. Turklāt, pārskatot Kopenhāgenas procesu, būtu jāņem vērā gan līdzšinējā pieredze, gan turpmākie uzdevumi, kā arī nākamās desmitgades (2011.–2020. gadam) jaunā politiskā situācija, jo īpaši, ņemot vērā stratēģiju Eiropa 2020.

Pilnīgi ievērojot subsidiaritātes principu, dalībvalstis tiek attiecīgi aicinātas lemt par šādu jautājumu pieņemšanu:

| I. | vispārējs redzējums par PIA 2020. gadā; |
| --- | --- |

I.

vispārējs redzējums par PIA 2020. gadā;

| II. | stratēģiskie mērķi laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam un vairāki atbalsta transversālie mērķi; |
| --- | --- |

II.

stratēģiskie mērķi laikposmam no 2011. gada līdz 2020. gadam un vairāki atbalsta transversālie mērķi;

| III. | principi, uz kuriem balstās Kopenhāgenas procesa pārvaldība un atbildība par to; |
| --- | --- |

III.

principi, uz kuriem balstās Kopenhāgenas procesa pārvaldība un atbildība par to;

| IV. | īstermiņa uzdevumi pirmajiem četriem gadiem (2011.–2014. gadam), |
| --- | --- |

IV.

īstermiņa uzdevumi pirmajiem četriem gadiem (2011.–2014. gadam),

kā tie izklāstīti tālāk tekstā I–IV sadaļā.

I.   VISPĀRĒJS REDZĒJUMS PAR PROFESIONĀLO IZGLĪTĪBU UN APMĀCĪBU 2020. GADĀ

Līdz 2020. gadam Eiropas PIA sistēmām būtu jākļūst pievilcīgākām, atbilstīgākām, vairāk orientētām uz karjeru, novatoriskākām, pieejamākām un elastīgākām nekā 2010. gadā, un tām būtu jāveicina izcilība un vienlīdzība mūžizglītībā, nodrošinot:

| — | pievilcīgu un iekļaujošu PIA (gan sākotnējās PIA, gan tālākās PIA jomā) ar kvalificētiem skolotājiem un pasniedzējiem, novatoriskām mācību metodēm, kvalitatīvu infrastruktūru un aprīkojumu, augstu atbilstību darba tirgus prasībām un ar turpmākas izglītības un apmācības iespējām, |
| --- | --- |

—

pievilcīgu un iekļaujošu PIA (gan sākotnējās PIA, gan tālākās PIA jomā) ar kvalificētiem skolotājiem un pasniedzējiem, novatoriskām mācību metodēm, kvalitatīvu infrastruktūru un aprīkojumu, augstu atbilstību darba tirgus prasībām un ar turpmākas izglītības un apmācības iespējām,

| — | augstas kvalitātes sākotnējo profesionālo izglītību un apmācību (S-PIA), kuru audzēkņi, vecāki un plašāka sabiedrība var uzskatīt par pievilcīgu iespēju līdzās vispārējai izglītībai. S-PIA būtu jānodrošina audzēkņiem gan pamatprasmes, gan konkrētas profesionālās iemaņas, |
| --- | --- |

—

augstas kvalitātes sākotnējo profesionālo izglītību un apmācību (S-PIA), kuru audzēkņi, vecāki un plašāka sabiedrība var uzskatīt par pievilcīgu iespēju līdzās vispārējai izglītībai. S-PIA būtu jānodrošina audzēkņiem gan pamatprasmes, gan konkrētas profesionālās iemaņas,

| — | viegli pieejamu un uz karjeru orientētu tālāku PIA (T-PIA) darba ņēmējiem, darba devējiem, neatkarīgiem uzņēmējiem un bezdarbniekiem, kas veicina gan prasmju pilnveidi, gan karjeras maiņu, |
| --- | --- |

—

viegli pieejamu un uz karjeru orientētu tālāku PIA (T-PIA) darba ņēmējiem, darba devējiem, neatkarīgiem uzņēmējiem un bezdarbniekiem, kas veicina gan prasmju pilnveidi, gan karjeras maiņu,

| — | elastīgas PIA sistēmas, kuru pamatā ir uz mācību rezultātu balstīta pieeja, kas veicina elastīgus izglītošanās veidus, kas atļauj mijiedarbību starp dažādajām izglītības un apmācības sistēmām (skolas izglītība, PIA, augstākā izglītība, pieaugušo izglītība) un kas gādā par ikdienējas un neformālās izglītības atzīšanu, ietverot darba praksē iegūtās prasmes, |
| --- | --- |

—

elastīgas PIA sistēmas, kuru pamatā ir uz mācību rezultātu balstīta pieeja, kas veicina elastīgus izglītošanās veidus, kas atļauj mijiedarbību starp dažādajām izglītības un apmācības sistēmām (skolas izglītība, PIA, augstākā izglītība, pieaugušo izglītība) un kas gādā par ikdienējas un neformālās izglītības atzīšanu, ietverot darba praksē iegūtās prasmes,

| — | Eiropas izglītības un apmācības telpu ar pārredzamām kvalifikāciju sistēmām, kas ļauj pārnest un uzkrāt mācību rezultātus, kā arī atzīt kvalifikācijas un prasmes un kas uzlabo starpvalstu mobilitāti, |
| --- | --- |

—

Eiropas izglītības un apmācības telpu ar pārredzamām kvalifikāciju sistēmām, kas ļauj pārnest un uzkrāt mācību rezultātus, kā arī atzīt kvalifikācijas un prasmes un kas uzlabo starpvalstu mobilitāti,

| — | ievērojami uzlabotas starpvalstu mobilitātes iespējas PIA studentiem un PIA profesionāļiem, |
| --- | --- |

—

ievērojami uzlabotas starpvalstu mobilitātes iespējas PIA studentiem un PIA profesionāļiem,

| — | viegli pieejamu un kvalitatīvu informāciju mūža garumā, profesionālās orientācijas un konsultāciju pakalpojumus, kas veido saskaņotu tīklu un ļauj Eiropas pilsoņiem pieņemt pārdomātus lēmumus un plānot mācību iespējas un profesionālo karjeru, laužot tradicionālos pieņēmumus par vīriešu vai sieviešu profesijām. |
| --- | --- |

—

viegli pieejamu un kvalitatīvu informāciju mūža garumā, profesionālās orientācijas un konsultāciju pakalpojumus, kas veido saskaņotu tīklu un ļauj Eiropas pilsoņiem pieņemt pārdomātus lēmumus un plānot mācību iespējas un profesionālo karjeru, laužot tradicionālos pieņēmumus par vīriešu vai sieviešu profesijām.

II.   STRATĒĢISKIE MĒRĶI LAIKPOSMAM NO 2011. GADA LĪDZ 2020. GADAM

1.   PIA kvalitātes un efektivitātes uzlabošana – tās pievilcīguma un atbilstības veicināšana
   (17)

PIA būtu pilnīgi jāatbilst darba tirgus un cilvēku karjeras prasībām. Lai padarītu PIA pievilcīgāku, dalībvalstīm būtu jāīsteno šādi mērķi un darbības:

1.1.   
  S-PIA pārveide pievilcīgā mācību iespējā

| a) | uzlabot S-PIA kvalitāti (skatīt arī 1.2. punktu), uzlabojot skolotāju, pasniedzēju un skolu vadītāju darba kvalitāti un prasmes, ieviešot elastīgas pārejas starp visiem izglītības līmeņiem un palielinot sabiedrības informētību par PIA piedāvātajām iespējām. Tas ir īpaši svarīgi dalībvalstīs, kur ir tendence pietiekami nenovērtēt PIA nozīmi; |
| --- | --- |

a)

uzlabot S-PIA kvalitāti (skatīt arī 1.2. punktu), uzlabojot skolotāju, pasniedzēju un skolu vadītāju darba kvalitāti un prasmes, ieviešot elastīgas pārejas starp visiem izglītības līmeņiem un palielinot sabiedrības informētību par PIA piedāvātajām iespējām. Tas ir īpaši svarīgi dalībvalstīs, kur ir tendence pietiekami nenovērtēt PIA nozīmi;

| b) | mudināt veikt praktiskas darbības un sniegt kvalitatīvu informāciju un profesionālo orientāciju, kas dod iespēju jauniem skolēniem, kuri apgūst obligāto izglītību, kā arī viņu vecākiem, iepazīties ar dažādām profesijām un karjeras iespējām; |
| --- | --- |

b)

mudināt veikt praktiskas darbības un sniegt kvalitatīvu informāciju un profesionālo orientāciju, kas dod iespēju jauniem skolēniem, kuri apgūst obligāto izglītību, kā arī viņu vecākiem, iepazīties ar dažādām profesijām un karjeras iespējām;

| c) | nodrošināt pamatprasmju integrēšanu S-PIA programmās un izstrādāt pienācīgus novērtēšanas instrumentus; |
| --- | --- |

c)

nodrošināt pamatprasmju integrēšanu S-PIA programmās un izstrādāt pienācīgus novērtēšanas instrumentus;

| d) | organizēt mācīšanas un mācīšanās pasākumus, kuri veicina karjeras vadības iemaņu pilnveidošanu S-PIA jomā; |
| --- | --- |

d)

organizēt mācīšanas un mācīšanās pasākumus, kuri veicina karjeras vadības iemaņu pilnveidošanu S-PIA jomā;

| e) | nodrošināt S-PIA audzēkņiem piekļuvi modernām tehniskām iekārtām, mācību materiāliem un infrastruktūrām. PIA sniedzējiem būtu jāizskata iespēja sadalīt izmaksas un izmantot iekārtas kopīgi un sadarbībā ar uzņēmumiem. Būtu jāveicina arī uz darbu balstītas mācības uzņēmumos, kuriem ir attiecīgā infrastruktūra; |
| --- | --- |

e)

nodrošināt S-PIA audzēkņiem piekļuvi modernām tehniskām iekārtām, mācību materiāliem un infrastruktūrām. PIA sniedzējiem būtu jāizskata iespēja sadalīt izmaksas un izmantot iekārtas kopīgi un sadarbībā ar uzņēmumiem. Būtu jāveicina arī uz darbu balstītas mācības uzņēmumos, kuriem ir attiecīgā infrastruktūra;

| f) | sekot PIA iestāžu absolventu pārejai uz darba tirgu vai turpmāku izglītību un apmācību, izmantojot valsts pārraudzības sistēmas. |
| --- | --- |

f)

sekot PIA iestāžu absolventu pārejai uz darba tirgu vai turpmāku izglītību un apmācību, izmantojot valsts pārraudzības sistēmas.

1.2.   
  S-PIA un T-PIA izcilības, kvalitātes un atbilstības veicināšana

1.2.1.   Kvalitātes nodrošināšana

| a) | Augstas kvalitātes PIA nodrošināšana ir tās pievilcības priekšnoteikums. Lai nodrošinātu labāku kvalitāti, lielāku pārredzamību, savstarpēju uzticēšanos, darbinieku un audzēkņu mobilitāti un mūžizglītību, dalībvalstīm būtu jāizveido kvalitātes nodrošināšanas sistēmas atbilstīgi EQAVET ieteikumam. |
| --- | --- |

a)

Augstas kvalitātes PIA nodrošināšana ir tās pievilcības priekšnoteikums. Lai nodrošinātu labāku kvalitāti, lielāku pārredzamību, savstarpēju uzticēšanos, darbinieku un audzēkņu mobilitāti un mūžizglītību, dalībvalstīm būtu jāizveido kvalitātes nodrošināšanas sistēmas atbilstīgi EQAVET ieteikumam.

| b) | Dalībvalstīm līdz 2015. gada beigām vajadzētu valsts līmenī izveidot kopīgu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu PIA sniedzējiem, kas attiektos arī uz saistītajām mācībām darbavietā un kas atbilstu EQAVET ietvarstruktūrai. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalstīm līdz 2015. gada beigām vajadzētu valsts līmenī izveidot kopīgu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu PIA sniedzējiem, kas attiektos arī uz saistītajām mācībām darbavietā un kas atbilstu EQAVET ietvarstruktūrai.

1.2.2.   Skolotāju, pasniedzēju un citu PIA speciālistu darba kvalitāte

| a) | Dalībvalstīm būtu jāuzlabo sākotnējā un tālākā apmācība skolotājiem, pasniedzējiem, darbaudzinātājiem un konsultantiem, piedāvājot elastīgu apmācības nodrošinājumu un ieguldījumus. Eiropas skolotāju un pasniedzēju novecošanās, mainīgais darba tirgus un darba vide, kā arī nepieciešamība piesaistīt labākos pedagoģijas speciālistus padara šā mērķa sasniegšanu vēl grūtāku. Būtu jāveicina skolotāju un pasniedzēju stažēšanās uzņēmumos. |
| --- | --- |

a)

Dalībvalstīm būtu jāuzlabo sākotnējā un tālākā apmācība skolotājiem, pasniedzējiem, darbaudzinātājiem un konsultantiem, piedāvājot elastīgu apmācības nodrošinājumu un ieguldījumus. Eiropas skolotāju un pasniedzēju novecošanās, mainīgais darba tirgus un darba vide, kā arī nepieciešamība piesaistīt labākos pedagoģijas speciālistus padara šā mērķa sasniegšanu vēl grūtāku. Būtu jāveicina skolotāju un pasniedzēju stažēšanās uzņēmumos.

| b) | Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, apzinot paraugpraksi un pamatprincipus attiecībā uz PIA skolotāju un pasniedzēju mainīgajām prasmēm un profiliem. To varētu darīt ar Eiropas Komisijas un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) atbalstu un sadarbībā ar tā “PIA skolotāju un pasniedzēju” tīklu. |
| --- | --- |

b)

Dalībvalstīm būtu jāsadarbojas, apzinot paraugpraksi un pamatprincipus attiecībā uz PIA skolotāju un pasniedzēju mainīgajām prasmēm un profiliem. To varētu darīt ar Eiropas Komisijas un Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) atbalstu un sadarbībā ar tā “PIA skolotāju un pasniedzēju” tīklu.

1.2.3.   Atbilstība darba tirgus prasībām

PIA (gan S-PIA, gan T-PIA) atbilstība darba tirgus prasībām un PIA iestāžu absolventu nodarbinātības iespējas būtu jāuzlabo, izmantojot dažādus pasākumus:

| a) | dalībvalstu iestādēm valsts, reģionālā un vietējā līmenī būtu jārada iespējas ciešākai sadarbībai starp skolām un uzņēmumiem, lai uzlabotu gan skolotāju zināšanas par darba pieredzi, gan pasniedzēju vispārējās pedagoģiskās iemaņas un prasmes; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu iestādēm valsts, reģionālā un vietējā līmenī būtu jārada iespējas ciešākai sadarbībai starp skolām un uzņēmumiem, lai uzlabotu gan skolotāju zināšanas par darba pieredzi, gan pasniedzēju vispārējās pedagoģiskās iemaņas un prasmes;

| b) | dalībvalstīm būtu jāveicina partnerības starp sociālajiem partneriem, uzņēmumiem, izglītības un apmācības sniedzējiem, nodarbinātības dienestiem, valsts iestādēm, pētniecības organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu labāku informācijas nodošanu par darba tirgus vajadzībām un garantētu zināšanu, iemaņu un prasmju veidošanas labāku atbilstību šīm vajadzībām. Darba devējiem un sociālajiem partneriem būtu jācenšas skaidri noteikt, kādas prasmes un kvalifikācijas tiem ir vajadzīgas gan īstermiņā, gan ilgtermiņā nozaru un starpnozaru līmenī. Būtu jāturpina izstrādāt kopēju valodu (18) ar mērķi sasaistīt izglītības un apmācības pasauli, no vienas puses, ar darba pasauli, no otras puses, un būtu jānodrošina atbilstība pārējiem ES instrumentiem, piemēram, Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF); |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm būtu jāveicina partnerības starp sociālajiem partneriem, uzņēmumiem, izglītības un apmācības sniedzējiem, nodarbinātības dienestiem, valsts iestādēm, pētniecības organizācijām un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu labāku informācijas nodošanu par darba tirgus vajadzībām un garantētu zināšanu, iemaņu un prasmju veidošanas labāku atbilstību šīm vajadzībām. Darba devējiem un sociālajiem partneriem būtu jācenšas skaidri noteikt, kādas prasmes un kvalifikācijas tiem ir vajadzīgas gan īstermiņā, gan ilgtermiņā nozaru un starpnozaru līmenī. Būtu jāturpina izstrādāt kopēju valodu (18) ar mērķi sasaistīt izglītības un apmācības pasauli, no vienas puses, ar darba pasauli, no otras puses, un būtu jānodrošina atbilstība pārējiem ES instrumentiem, piemēram, Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF);

| c) | PIA mācību programmas būtu jāvērš uz rezultātu un labāk jāpielāgo darba tirgus vajadzībām. Šis jautājums būtu jārisina, izmantojot modeļus, kas paredzēti sadarbībai ar uzņēmumiem vai profesionālām nozares organizācijām, un nodrošinot PIA iestādēm atsauksmes gan par PIA iestāžu absolventu nodarbinātības iespējām, gan nodarbinātības rādītājiem; |
| --- | --- |

c)

PIA mācību programmas būtu jāvērš uz rezultātu un labāk jāpielāgo darba tirgus vajadzībām. Šis jautājums būtu jārisina, izmantojot modeļus, kas paredzēti sadarbībai ar uzņēmumiem vai profesionālām nozares organizācijām, un nodrošinot PIA iestādēm atsauksmes gan par PIA iestāžu absolventu nodarbinātības iespējām, gan nodarbinātības rādītājiem;

| d) | lai uzlabotu PIA kvalitāti un atbilstību, dalībvalstīm un jo īpaši PIA sniedzējiem būtu lietderīgi jāizmanto visas atsauksmes, ko sniedz profesionālās orientācijas dienesti, par PIA iestāžu absolventu pāreju uz nodarbinātību vai turpmāku apmācību; |
| --- | --- |

d)

lai uzlabotu PIA kvalitāti un atbilstību, dalībvalstīm un jo īpaši PIA sniedzējiem būtu lietderīgi jāizmanto visas atsauksmes, ko sniedz profesionālās orientācijas dienesti, par PIA iestāžu absolventu pāreju uz nodarbinātību vai turpmāku apmācību;

| e) | uz darbu balstītām mācībām, ko īsteno partnerībā ar uzņēmumiem un bezpeļņas organizācijām, būtu jākļūst par raksturīgu iezīmi visiem sākotnējās PIA mācību kursiem; |
| --- | --- |

e)

uz darbu balstītām mācībām, ko īsteno partnerībā ar uzņēmumiem un bezpeļņas organizācijām, būtu jākļūst par raksturīgu iezīmi visiem sākotnējās PIA mācību kursiem;

| f) | dalībvalstīm vajadzētu atbalstīt prakses tipa apmācības veidošanu un vairot informētību par to. |
| --- | --- |

f)

dalībvalstīm vajadzētu atbalstīt prakses tipa apmācības veidošanu un vairot informētību par to.

2.   Mūžizglītības un mobilitātes pārvēršana īstenībā
   (19)

2.1.   
  Nodrošinot elastīgu piekļuvi apmācībai un kvalifikācijai

2.1.1.   Tālākās PIA (T-PIA) jomā

Lai veicinātu PIA ieguldījumu etalonkritērija sasniegšanā, kurš paredz, ka līdz 2020. gadam izglītībā un apmācībā piedalīsies 15 % pieaugušo, dalībvalstīm būtu:

| a) | aktīvi jāmudina indivīdi piedalīties T-PIA, savukārt PIA sniedzēji – vairāk iesaistīties T-PIA, īpašu uzmanību pievēršot cilvēkiem, kurus skar pāreja darba tirgū (piem., riskam pakļauti darba ņēmēji un bezdarbnieki), un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām; |
| --- | --- |

a)

aktīvi jāmudina indivīdi piedalīties T-PIA, savukārt PIA sniedzēji – vairāk iesaistīties T-PIA, īpašu uzmanību pievēršot cilvēkiem, kurus skar pāreja darba tirgū (piem., riskam pakļauti darba ņēmēji un bezdarbnieki), un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām;

| b) | jāizveido atbilstīga sistēma, kuras mērķis ir rosināt uzņēmumus turpināt ieguldīt cilvēkresursu attīstībā un T-PIA; |
| --- | --- |

b)

jāizveido atbilstīga sistēma, kuras mērķis ir rosināt uzņēmumus turpināt ieguldīt cilvēkresursu attīstībā un T-PIA;

| c) | jāveicina elastīgi mācību pasākumi (e-mācības, vakara kursi, apmācība darba laikā utt.), lai veicinātu piekļuvi apmācībai dažādās dzīves situācijās un lai pielāgotos dažādām vajadzībām. Tālākai apmācībai būtu jāietver visi mācību veidi, tostarp arī apmācība uzņēmumos un uz darbu balstītas mācības, un tai būtu jābūt vienlīdz pieejamai sievietēm un vīriešiem; |
| --- | --- |

c)

jāveicina elastīgi mācību pasākumi (e-mācības, vakara kursi, apmācība darba laikā utt.), lai veicinātu piekļuvi apmācībai dažādās dzīves situācijās un lai pielāgotos dažādām vajadzībām. Tālākai apmācībai būtu jāietver visi mācību veidi, tostarp arī apmācība uzņēmumos un uz darbu balstītas mācības, un tai būtu jābūt vienlīdz pieejamai sievietēm un vīriešiem;

| d) | jāmudina mācību iestādes un darba ņēmēji sadarboties, jo īpaši apmācot daudzos mazkvalificētos darbiniekus, kuriem labākajā gadījumā ir zemākā vidējā izglītība un kuriem būs izdevīgas tādas pieejas, saskaņā ar kurām pamatiemaņas tiek iestrādātas PIA; |
| --- | --- |

d)

jāmudina mācību iestādes un darba ņēmēji sadarboties, jo īpaši apmācot daudzos mazkvalificētos darbiniekus, kuriem labākajā gadījumā ir zemākā vidējā izglītība un kuriem būs izdevīgas tādas pieejas, saskaņā ar kurām pamatiemaņas tiek iestrādātas PIA;

| e) | ne vēlāk kā 2015. gadā jāsāk izstrādāt valsts procedūras ikdienējas un neformālās izglītības atzīšanai un apstiprināšanai, ko attiecīgi atbalsta ar valsts kvalifikāciju sistēmām. Šīm procedūrām būtu jābalstās uz zināšanām, iemaņām un prasmēm, neatkarīgi no konteksta, kādā tās iegūtas, piemēram, plašas mācības pieaugušajiem, PIA, darba pieredze un brīvprātīgas darbības. Lielāka vērība būtu jāpievērš zināšanām, iemaņām un prasmēm, kas ne vienmēr nodrošina pilnvērtīgu oficiālo kvalifikāciju. Šajā ziņā svarīga ir cieša sadarbība ar citām politikas jomām (tādām kā jaunatne, sports, kultūra, sociālās lietas, nodarbinātība); |
| --- | --- |

e)

ne vēlāk kā 2015. gadā jāsāk izstrādāt valsts procedūras ikdienējas un neformālās izglītības atzīšanai un apstiprināšanai, ko attiecīgi atbalsta ar valsts kvalifikāciju sistēmām. Šīm procedūrām būtu jābalstās uz zināšanām, iemaņām un prasmēm, neatkarīgi no konteksta, kādā tās iegūtas, piemēram, plašas mācības pieaugušajiem, PIA, darba pieredze un brīvprātīgas darbības. Lielāka vērība būtu jāpievērš zināšanām, iemaņām un prasmēm, kas ne vienmēr nodrošina pilnvērtīgu oficiālo kvalifikāciju. Šajā ziņā svarīga ir cieša sadarbība ar citām politikas jomām (tādām kā jaunatne, sports, kultūra, sociālās lietas, nodarbinātība);

| f) | jāveic īpaši pasākumi, lai pieaugtu tādu personu dalība T-PIA, kuras skar pāreja darba tirgū, kā arī apmācībā neaktīvo grupu dalība, tādu kā sieviešu, mazkvalificētu un gados vecāku darbinieku. Konkrētāk, dalībvalstīm, izmantojot ieguldījumus, būtu jācenšas panākt, lai to mazkvalificēto darbinieku skaits, kas ir vecumā no 25 līdz 64 gadiem un piedalās mūžizglītībā, būtiski neatpaliktu no šās vecuma grupas vidējā dalības līmeņa. |
| --- | --- |

f)

jāveic īpaši pasākumi, lai pieaugtu tādu personu dalība T-PIA, kuras skar pāreja darba tirgū, kā arī apmācībā neaktīvo grupu dalība, tādu kā sieviešu, mazkvalificētu un gados vecāku darbinieku. Konkrētāk, dalībvalstīm, izmantojot ieguldījumus, būtu jācenšas panākt, lai to mazkvalificēto darbinieku skaits, kas ir vecumā no 25 līdz 64 gadiem un piedalās mūžizglītībā, būtiski neatpaliktu no šās vecuma grupas vidējā dalības līmeņa.

2.1.2.   Sākotnējās un tālākās PIA jomā

| a) | jāveicina pāreja no izglītības un apmācības uz darbu un no vienas darbavietas uz citu darbavietu, nodrošinot integrētus profesionālās orientācijas pakalpojumus (nodarbinātības pakalpojumus un konsultāciju pakalpojumus), kā arī karjeras vadības iemaņas gan jauniešiem, gan pieaugušajiem. Ir svarīgi, lai iesaistītie pakalpojumu sniedzēji varētu viegli un objektīvi apmainīties ar informāciju un pilnveidot profesionālās orientācijas pakalpojumu kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

jāveicina pāreja no izglītības un apmācības uz darbu un no vienas darbavietas uz citu darbavietu, nodrošinot integrētus profesionālās orientācijas pakalpojumus (nodarbinātības pakalpojumus un konsultāciju pakalpojumus), kā arī karjeras vadības iemaņas gan jauniešiem, gan pieaugušajiem. Ir svarīgi, lai iesaistītie pakalpojumu sniedzēji varētu viegli un objektīvi apmainīties ar informāciju un pilnveidot profesionālās orientācijas pakalpojumu kvalitāti;

| b) | jāpilnveido vai jāsaglabā pēcvidusskolas/augstākā līmeņa PIA attiecīgi EQF 5. līmenī vai augstāk un jāveicina ES pamatmērķa sasniegšana, proti, palielināt līdz 40 % tādu personu īpatsvaru, kam ir augstākā vai tai pielīdzināma izglītība; |
| --- | --- |

b)

jāpilnveido vai jāsaglabā pēcvidusskolas/augstākā līmeņa PIA attiecīgi EQF 5. līmenī vai augstāk un jāveicina ES pamatmērķa sasniegšana, proti, palielināt līdz 40 % tādu personu īpatsvaru, kam ir augstākā vai tai pielīdzināma izglītība;

| c) | jāveicina elastīgas iespējas pārejai no PIA, vispārējās izglītības uz augstāko izglītību, kā arī jāuzlabo mijiedarbība, nostiprinot saiknes starp tām. Lai panāktu šo mērķi, kā arī lielāku līdzdalību mūžizglītībā, dalībvalstīm būtu ātrāk jāizveido un jāīsteno visaptverošas valsts kvalifikāciju sistēmas, kuru pamatā ir mācību rezultāti; |
| --- | --- |

c)

jāveicina elastīgas iespējas pārejai no PIA, vispārējās izglītības uz augstāko izglītību, kā arī jāuzlabo mijiedarbība, nostiprinot saiknes starp tām. Lai panāktu šo mērķi, kā arī lielāku līdzdalību mūžizglītībā, dalībvalstīm būtu ātrāk jāizveido un jāīsteno visaptverošas valsts kvalifikāciju sistēmas, kuru pamatā ir mācību rezultāti;

| d) | Komisijai un dalībvalstīm būtu jāstrādā pie tā, lai palielinātu saskaņotību starp abām Eiropas kredītpunktu sistēmām – ECVET un ECTS. |
| --- | --- |

d)

Komisijai un dalībvalstīm būtu jāstrādā pie tā, lai palielinātu saskaņotību starp abām Eiropas kredītpunktu sistēmām – ECVET un ECTS.

2.2.   
  Stratēģiskas pieejas izstrāde, lai S-PIA un T-PIA piešķirtu starptautisku mērogu, un starptautiskās mobilitātes veicināšana

| a) | Ekonomikas globalizācija rosina darba ņēmējus, darba devējus un neatkarīgus uzņēmējus paplašināt savu darbību ārpus savas valsts robežām.
  PIA sniedzējiem būtu viņi jāatbalsta šajā procesā, piešķirot mācību saturam starptautisku dimensiju un izveidojot starptautiskus tīklus ar partneriestādēm; |
| --- | --- |

a)

Ekonomikas globalizācija rosina darba ņēmējus, darba devējus un neatkarīgus uzņēmējus paplašināt savu darbību ārpus savas valsts robežām.

PIA sniedzējiem būtu viņi jāatbalsta šajā procesā, piešķirot mācību saturam starptautisku dimensiju un izveidojot starptautiskus tīklus ar partneriestādēm;

| b) | dalībvalstīm būtu jāmudina vietējās un reģionālās iestādes un PIA sniedzēji – ar stimuliem, finansēšanas shēmām (izmantojot arī Eiropas struktūrfondus) un labākās prakses izplatīšanu – izstrādāt stratēģijas pārrobežu sadarbībai PIA jomā, lai veicinātu audzēkņu, skolotāju, pasniedzēju un citu PIA nodrošinātāju lielāku mobilitāti. Dalībvalstīm būtu jāveicina PIA, kas atzīst, veicina un, vēlams, integrē mobilitātes laikposmus, tostarp norīkojumus darbā, ārvalstīs; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm būtu jāmudina vietējās un reģionālās iestādes un PIA sniedzēji – ar stimuliem, finansēšanas shēmām (izmantojot arī Eiropas struktūrfondus) un labākās prakses izplatīšanu – izstrādāt stratēģijas pārrobežu sadarbībai PIA jomā, lai veicinātu audzēkņu, skolotāju, pasniedzēju un citu PIA nodrošinātāju lielāku mobilitāti. Dalībvalstīm būtu jāveicina PIA, kas atzīst, veicina un, vēlams, integrē mobilitātes laikposmus, tostarp norīkojumus darbā, ārvalstīs;

| c) | dalībvalstīm būtu regulāri jāizmanto un jāveicina Eiropas pārredzamības instrumenti, tādi kā EQF, ECVET un Europass, lai sekmētu starpvalstu mobilitāti; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstīm būtu regulāri jāizmanto un jāveicina Eiropas pārredzamības instrumenti, tādi kā EQF, ECVET un Europass, lai sekmētu starpvalstu mobilitāti;

| d) | dalībvalstīm būtu jāveicina gan PIA audzēkņu, gan skolotāju valodu apguves iespējas, pielāgojot valodu apmācību konkrētajām PIA vajadzībām, īpašu uzsvaru liekot uz svešvalodu lielo nozīmi PIA pārrobežu sadarbībā un starptautiskās mobilitātes jomā. |
| --- | --- |

d)

dalībvalstīm būtu jāveicina gan PIA audzēkņu, gan skolotāju valodu apguves iespējas, pielāgojot valodu apmācību konkrētajām PIA vajadzībām, īpašu uzsvaru liekot uz svešvalodu lielo nozīmi PIA pārrobežu sadarbībā un starptautiskās mobilitātes jomā.

3.   Radošuma, inovācijas un uzņēmējdarbības sekmēšana
   (20)

Inovācijas, radošuma un uzņēmējdarbības sekmēšana, kā arī IKT izmantošana (gan S-PIA, gan T-PIA)

Radošums un inovācija profesionālajā izglītībā un apmācībā, kā arī novatorisku mācību metožu izmantošana var stimulēt audzēkņus turpināt PIA līdz kvalifikācijas iegūšanai. Šādā veidā PIA var palīdzēt īstenot Padomes secinājumus (2008. gada 22. maijs) par jaunrades un jauninājumu veicināšanu (21).

| a) | dalībvalstīm būtu aktīvi jārosina PIA sniedzēji sadarboties ar novatoriskiem uzņēmumiem, projektēšanas centriem, kultūras nozari un augstākajām izglītības iestādēm, veidojot “zināšanu partnerības”. Tas varētu palīdzēt gūt vērtīgu ieskatu jaunākajās norisēs un prasmju pieprasījumā un attīstīt profesionālo izcilību un inovāciju. Šādas partnerības varētu arī palīdzēt ieviest uz pieredzi balstītas mācību metodes, sekmēt eksperimentēšanu un mācību programmu pielāgošanu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstīm būtu aktīvi jārosina PIA sniedzēji sadarboties ar novatoriskiem uzņēmumiem, projektēšanas centriem, kultūras nozari un augstākajām izglītības iestādēm, veidojot “zināšanu partnerības”. Tas varētu palīdzēt gūt vērtīgu ieskatu jaunākajās norisēs un prasmju pieprasījumā un attīstīt profesionālo izcilību un inovāciju. Šādas partnerības varētu arī palīdzēt ieviest uz pieredzi balstītas mācību metodes, sekmēt eksperimentēšanu un mācību programmu pielāgošanu;

| b) | būtu jāizmanto IKT, lai iespējami lielākā mērā uzlabotu piekļuvi apmācībai un veicinātu aktīvu mācīšanos, kā arī izstrādātu jaunas metodes gan tādā PIA, kas notiek darba vidē, gan tādā, kas noris mācību iestādē; |
| --- | --- |

b)

būtu jāizmanto IKT, lai iespējami lielākā mērā uzlabotu piekļuvi apmācībai un veicinātu aktīvu mācīšanos, kā arī izstrādātu jaunas metodes gan tādā PIA, kas notiek darba vidē, gan tādā, kas noris mācību iestādē;

| c) | dalībvalstīm būtu jāatbalsta iniciatīvas, kas vērstas uz uzņēmējdarbības veicināšanu gan S-PIA, gan T-PIA ciešā sadarbībā ar darba ņēmējiem, PIA sniedzējiem un valstu uzņēmējdarbības atbalsta dienestiem. Lai to panāktu, tām būtu jāveicina, ka tiek darītas pieejamas vajadzīgās finanses, piemēram, mācību materiāliem, atbalsta instrumentiem un audzēkņu izveidotiem miniuzņēmumiem, un būtu jācenšas uzlabot sadarbību reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstīm būtu jāatbalsta iniciatīvas, kas vērstas uz uzņēmējdarbības veicināšanu gan S-PIA, gan T-PIA ciešā sadarbībā ar darba ņēmējiem, PIA sniedzējiem un valstu uzņēmējdarbības atbalsta dienestiem. Lai to panāktu, tām būtu jāveicina, ka tiek darītas pieejamas vajadzīgās finanses, piemēram, mācību materiāliem, atbalsta instrumentiem un audzēkņu izveidotiem miniuzņēmumiem, un būtu jācenšas uzlabot sadarbību reģionālā līmenī;

| d) | dalībvalstīm būtu jāsniedz palīdzība jaunajiem un topošajiem uzņēmējiem, sniedzot atbalstu PIA iestāžu absolventu uzņēmējdarbības sākšanai un veicinot jauno uzņēmēju mācību mobilitāti. |
| --- | --- |

d)

dalībvalstīm būtu jāsniedz palīdzība jaunajiem un topošajiem uzņēmējiem, sniedzot atbalstu PIA iestāžu absolventu uzņēmējdarbības sākšanai un veicinot jauno uzņēmēju mācību mobilitāti.

4.   Vienlīdzības, sociālās kohēzijas un pilsoniskās aktivitātes veicināšana
   (22)

Iekļaujoša S-PIA un T-PIA

Dalībvalstīm būtu jāpiedāvā profesionālā izglītība un apmācība (PIA), kas palielina cilvēku nodarbinātības iespējas (gan īstermiņā, gan ilgtermiņā), kuras ļauj tiem veidot kvalitatīvu karjeru, iegūt apmierinošu darba pieredzi, stiprināt pašapziņu, profesionālo lepnumu un godprātību un paver iespējas to profesionālajai un personīgajai izaugsmei. Lai sasniegtu šo mērķi, dalībvalstīm būtu:

| a) | jāgarantē, lai sākotnējā PIA nodrošinātu audzēkņus gan ar konkrētām profesionālām prasmēm, gan ar plašākām pamatprasmēm, tostarp transversālām prasmēm, kas tiem ļauj īstenot turpmāko izglītību un apmācību (PIA vai augstākās izglītības jomā) un atbalstīt karjeras izvēli, kā arī dalību darba tirgū un pāreju uz to. Zināšanām, iemaņām un prasmēm, ko cilvēki iegūst PIA jomā, būtu jānodrošina tiem iespēja veidot savu karjeru un aktīvi darboties sabiedrībā; |
| --- | --- |

a)

jāgarantē, lai sākotnējā PIA nodrošinātu audzēkņus gan ar konkrētām profesionālām prasmēm, gan ar plašākām pamatprasmēm, tostarp transversālām prasmēm, kas tiem ļauj īstenot turpmāko izglītību un apmācību (PIA vai augstākās izglītības jomā) un atbalstīt karjeras izvēli, kā arī dalību darba tirgū un pāreju uz to. Zināšanām, iemaņām un prasmēm, ko cilvēki iegūst PIA jomā, būtu jānodrošina tiem iespēja veidot savu karjeru un aktīvi darboties sabiedrībā;

| b) | jānodrošina, lai pieaugušo mācību sistēmas veicinātu pamatprasmju apguvi un turpmāku pilnveidošanu. To var īstenot sadarbībā ar PIA sniedzējiem, vietējām kopienām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām u. tml.; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina, lai pieaugušo mācību sistēmas veicinātu pamatprasmju apguvi un turpmāku pilnveidošanu. To var īstenot sadarbībā ar PIA sniedzējiem, vietējām kopienām, pilsoniskās sabiedrības organizācijām u. tml.;

| c) | iespējami lielākā mērā jāpalīdz PIA jomā samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu procentuālo daļu zem 10 %, izmantojot šim mērķim gan profilakses, gan novēršanas pasākumus. To var panākt, piemēram, izmantojot darba tirgus prasībām atbilstošu PIA, pastiprinātas uz darbu balstītas mācību un prakses iespējas, elastīgus izglītošanās veidus, efektīvu profesionālo orientāciju un konsultāciju pakalpojumus un ar mācību saturu un metodēm, kas atzīst jauniešu dzīves veidu un intereses, vienlaikus saglabājot augstus PIA kvalitātes standartus; |
| --- | --- |

c)

iespējami lielākā mērā jāpalīdz PIA jomā samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu procentuālo daļu zem 10 %, izmantojot šim mērķim gan profilakses, gan novēršanas pasākumus. To var panākt, piemēram, izmantojot darba tirgus prasībām atbilstošu PIA, pastiprinātas uz darbu balstītas mācību un prakses iespējas, elastīgus izglītošanās veidus, efektīvu profesionālo orientāciju un konsultāciju pakalpojumus un ar mācību saturu un metodēm, kas atzīst jauniešu dzīves veidu un intereses, vienlaikus saglabājot augstus PIA kvalitātes standartus;

| d) | jāveic attiecīgi pasākumi, lai garantētu nediskriminējošu vienlīdzīgu piekļuvi, īpaši indivīdiem un grupām, kas pakļauti izslēgšanas riskam no darba tirgus, konkrētāk, mazkvalificētiem un nekvalificētiem darbiniekiem, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām vai no nelabvēlīgas vides un gados vecākiem darbiniekiem. Šādu grupu dalība PIA būtu jāveicina un jāstimulē ar finansiāliem vai citiem līdzekļiem un ar ikdienējas un neformālās izglītības apstiprināšanu, kā arī ar elastīgiem izglītošanās veidiem; |
| --- | --- |

d)

jāveic attiecīgi pasākumi, lai garantētu nediskriminējošu vienlīdzīgu piekļuvi, īpaši indivīdiem un grupām, kas pakļauti izslēgšanas riskam no darba tirgus, konkrētāk, mazkvalificētiem un nekvalificētiem darbiniekiem, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām vai no nelabvēlīgas vides un gados vecākiem darbiniekiem. Šādu grupu dalība PIA būtu jāveicina un jāstimulē ar finansiāliem vai citiem līdzekļiem un ar ikdienējas un neformālās izglītības apstiprināšanu, kā arī ar elastīgiem izglītošanās veidiem;

| e) | jāveicina pilsoniskā aktivitāte PIA jomā, piemēram, stimulējot partnerības starp PIA sniedzējiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vai atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei jāveicina audzēkņu pārstāvju dalība PIA iestādēs. Tas var sekmēt brīvprātīgās darbībās iegūto iemaņu un prasmju apstiprināšanu. |
| --- | --- |

e)

jāveicina pilsoniskā aktivitāte PIA jomā, piemēram, stimulējot partnerības starp PIA sniedzējiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vai atbilstīgi valsts tiesību aktiem un praksei jāveicina audzēkņu pārstāvju dalība PIA iestādēs. Tas var sekmēt brīvprātīgās darbībās iegūto iemaņu un prasmju apstiprināšanu.

5.   Transversāli mērķi četru stratēģisko mērķu atbalstam

a)   Lielāka PIA ieinteresēto personu iesaiste un uzlabota Eiropas sadarbības redzamība PIA jomā– lielāka PIA ieinteresēto personu iesaiste nozīmē, ka tiks uzlabota Eiropas sadarbības redzamība PIA jomā. Tādēļ Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāapsver ieguldījumi skaidrā un mērķtiecīgā komunikācijā ar dažādām ieinteresēto personu grupām valstu un Eiropas līmenī. Lai sekmētu pieejamo ES instrumentu izmantošanu, audzēkņiem un visām iesaistītajām pusēm būtu jāsaņem plaša un to vajadzībām atbilstoša informācija,

b)   Eiropas un valstu instrumentu saskaņota pārvaldība pārredzamības, atzīšanas, kvalitātes nodrošināšanas un mobilitātes jomā– ievērojot četrus stratēģiskos mērķus, dažādu Eiropas un valstu instrumentu saskaņotai un papildinošai izmantošanai pārredzamības, atzīšanas, kvalitātes nodrošināšanas un mobilitātes jomā vajadzētu būt vienai no galvenajām dalībvalstu prioritātēm nākamajos gados. Ir vajadzīga šo instrumentu saskaņota pārvaldība saskaņā ar Kopenhāgenas procesu un lielāka sinerģija ar Boloņas procesa instrumentiem un principiem,

c)   sadarbības pastiprināšana starp PIA un citām politikas jomām– dalībvalstīm un Eiropas Komisijai būtu jāpastiprina sadarbība starp PIA un citām politikas jomām (tādām kā nodarbinātība, ekonomikas lietas, pētniecība un inovācija, sociālās lietas, jaunatne, sports un kultūra), lai ievērotu stratēģijas Eiropa 2020 integrētās pamatnostādnes un veicinātu prasmju un kvalifikāciju atzīšanu,

d)   datu kvalitātes un salīdzināmības uzlabošana ES politikas veidošanai PIA jomā– ES līmeņa politikas veidošanai PIA jomā būtu jābalstās uz esošajiem salīdzināmiem datiem. Tālab, izmantojot mūžizglītības programmu, dalībvalstīm būtu jāvāc attiecīgi un uzticami dati par PIA – tostarp par PIA mobilitāti – un jādara tie pieejami Eiropas Kopienu Statistikas birojam (Eurostat). Dalībvalstīm un Komisijai būtu kopīgi jāvienojas, kuri dati būtu jādara pieejami pirmām kārtām,

e)   ES atbalsta pareiza izmantošana– būtu jāizmanto Eiropas struktūrfondi un mūžizglītības programma, lai atbalstītu saskaņotās PIA prioritātes, tostarp starptautisko mobilitāti un reformas dalībvalstīs.

III.   PRINCIPI, UZ KURIEM BALSTĀS KOPENHĀGENAS PROCESA PĀRVALDĪBA UN ATBILDĪBA PAR TO

| — | Dalībvalstīm būtu cieši jāapņemas īstenot Kopenhāgenas procesa prioritātes stratēģijas Eiropa 2020 valstu reformu programmās. |
| --- | --- |

—

Dalībvalstīm būtu cieši jāapņemas īstenot Kopenhāgenas procesa prioritātes stratēģijas Eiropa 2020 valstu reformu programmās.

| — | Ziņojumu sniegšana saskaņā ar Kopenhāgenas procesu būtu jāsaskaņo ar stratēģiskajai sistēmai Eiropa 2020 paredzēto ziņojumu sniegšanu. Tas nodrošinātu visefektīvāko metodi ziņošanai par stratēģiju Eiropa 2020 un uzlabotu PIA redzamību mūžizglītībā. |
| --- | --- |

—

Ziņojumu sniegšana saskaņā ar Kopenhāgenas procesu būtu jāsaskaņo ar stratēģiskajai sistēmai Eiropa 2020 paredzēto ziņojumu sniegšanu. Tas nodrošinātu visefektīvāko metodi ziņošanai par stratēģiju Eiropa 2020 un uzlabotu PIA redzamību mūžizglītībā.

| — | Būtu jāpastiprina sadarbība PIA jomā. Būtu jāturpina izmantot atvērto koordinācijas metodi kā galveno šādas sadarbības mehānismu. Savstarpēja bagātināšanās un novatoriski projekti varētu būt viens no valstu politikas izstrādes atbalsta veidiem. |
| --- | --- |

—

Būtu jāpastiprina sadarbība PIA jomā. Būtu jāturpina izmantot atvērto koordinācijas metodi kā galveno šādas sadarbības mehānismu. Savstarpēja bagātināšanās un novatoriski projekti varētu būt viens no valstu politikas izstrādes atbalsta veidiem.

| — | Ģenerāldirektoriem profesionālās izglītības jomā (DGVT), Eiropas sociālajiem partneriem un Profesionālās izglītības padomdevēju komitejai (ACVT) būtu jāturpina aktīvi darboties Kopenhāgenas procesa pārvaldībā. |
| --- | --- |

—

Ģenerāldirektoriem profesionālās izglītības jomā (DGVT), Eiropas sociālajiem partneriem un Profesionālās izglītības padomdevēju komitejai (ACVT) būtu jāturpina aktīvi darboties Kopenhāgenas procesa pārvaldībā.

| — | Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram (Cedefop) un Eiropas Izglītības fondam (EIF) būtu jāturpina palīdzēt pilnveidot un īstenot politiku, ziņot par panākumiem, kas gūti stratēģisko mērķu un īstermiņa uzdevumu izpildē, un sniegt pierādījumus politikas veidošanai PIA jomā. |
| --- | --- |

—

Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centram (Cedefop) un Eiropas Izglītības fondam (EIF) būtu jāturpina palīdzēt pilnveidot un īstenot politiku, ziņot par panākumiem, kas gūti stratēģisko mērķu un īstermiņa uzdevumu izpildē, un sniegt pierādījumus politikas veidošanai PIA jomā.

| — | PIA sniedzēju organizācijas būtu jāmudina sadarboties Eiropas līmenī, lai veicinātu minēto mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

—

PIA sniedzēju organizācijas būtu jāmudina sadarboties Eiropas līmenī, lai veicinātu minēto mērķu sasniegšanu.

| — | Politiski dialogi un pieredzes apmaiņa ar globāliem partneriem var palīdzēt izpildīt pašreizējos un turpmākos uzdevumus. Būtu jāstiprina apmaiņas pasākumi un sadarbība ar potenciālajām kandidātvalstīm, ar kaimiņvalstīm, kurām palīdz EIF, un ar starptautiskām organizācijām, īpaši ESAO, Eiropas Padomi, Starptautisko darba organizāciju un ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju (UNESCO). Būtu jānodrošina, lai visām dalībvalstīm būtu tiesības piedalīties šādos pasākumos. |
| --- | --- |

—

Politiski dialogi un pieredzes apmaiņa ar globāliem partneriem var palīdzēt izpildīt pašreizējos un turpmākos uzdevumus. Būtu jāstiprina apmaiņas pasākumi un sadarbība ar potenciālajām kandidātvalstīm, ar kaimiņvalstīm, kurām palīdz EIF, un ar starptautiskām organizācijām, īpaši ESAO, Eiropas Padomi, Starptautisko darba organizāciju un ANO Izglītības, zinātnes un kultūras organizāciju (UNESCO). Būtu jānodrošina, lai visām dalībvalstīm būtu tiesības piedalīties šādos pasākumos.

| — | Lai valstu valdībām un sociālajiem partneriem atvieglotu regulāru progresa ziņojumu sniegšanu, būtu jāsastāda īstermiņa uzdevumu saraksts. |
| --- | --- |

—

Lai valstu valdībām un sociālajiem partneriem atvieglotu regulāru progresa ziņojumu sniegšanu, būtu jāsastāda īstermiņa uzdevumu saraksts.

IV.   ĪSTERMIŅA UZDEVUMI 2011.–2014. gadam

Par pamatu izmantojot minētos mērķus un pilnīgi respektējot dalībvalstu atbildību par savu izglītības un apmācības sistēmu organizēšanu un saturu, ir noteikti vairāki īstermiņa uzdevumi nākamajiem četriem gadiem (2011.–2014. gadam) (23). Tie izklāstīti turpmāk.

1.   PIA kvalitātes un efektivitātes uzlabošana – tās pievilcīguma un atbilstības veicināšana

1.1.   
  Pievilcīguma un izcilības veicināšana

Rīcība valsts līmenī:

| a) | organizēt pasākumus, kas vērsti uz PIA pievilcīguma un izcilības veicināšanu, starp tiem varētu būt kampaņas un prasmju konkursi; |
| --- | --- |

a)

organizēt pasākumus, kas vērsti uz PIA pievilcīguma un izcilības veicināšanu, starp tiem varētu būt kampaņas un prasmju konkursi;

| b) | sniegt atbalstu pasākumiem, kas dod iespēju jauniem skolēniem, kuri apgūst obligāto izglītību, iepazīties ar profesijām un karjeras iespējām; |
| --- | --- |

b)

sniegt atbalstu pasākumiem, kas dod iespēju jauniem skolēniem, kuri apgūst obligāto izglītību, iepazīties ar profesijām un karjeras iespējām;

Atbalsts ES līmenī:

| — | politikas dokuments par profesionālās izcilības nozīmi progresīvas un noturīgas izaugsmes nodrošināšanā, |
| --- | --- |

—

politikas dokuments par profesionālās izcilības nozīmi progresīvas un noturīgas izaugsmes nodrošināšanā,

| — | apsvērt Eiropas atbalstu PIA veicināšanas kampaņām, tostarp Eirobarometram par PIA pievilcīgumu, |
| --- | --- |

—

apsvērt Eiropas atbalstu PIA veicināšanas kampaņām, tostarp Eirobarometram par PIA pievilcīgumu,

| — | prasmju konkursu veicināšana Eiropas un/vai pasaules līmenī. |
| --- | --- |

—

prasmju konkursu veicināšana Eiropas un/vai pasaules līmenī.

1.2.   
  Kvalitātes un pievilcīguma uzlabošana

Rīcība valsts līmenī:

| a) | veikt atbilstīgus pasākumus, lai īstenotu EQAVET Ieteikumu un gūtu panākumus, īstenojot profesionālajai izglītībai un apmācībai paredzētās valsts kvalitātes nodrošināšanas sistēmas; |
| --- | --- |

a)

veikt atbilstīgus pasākumus, lai īstenotu EQAVET Ieteikumu un gūtu panākumus, īstenojot profesionālajai izglītībai un apmācībai paredzētās valsts kvalitātes nodrošināšanas sistēmas;

| b) | piemērotos gadījumos nodrošināt pamatprasmju un karjeras vadības iemaņu pienācīgu integrēšanu S-PIA programmās, kā arī to apguvi, izmantojot apmācības iespējas T-PIA jomā; |
| --- | --- |

b)

piemērotos gadījumos nodrošināt pamatprasmju un karjeras vadības iemaņu pienācīgu integrēšanu S-PIA programmās, kā arī to apguvi, izmantojot apmācības iespējas T-PIA jomā;

| c) | valdībām, sociālajiem partneriem un PIA sniedzējiem būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai:






  — | iespējami lielākā mērā izmantotu uz darbu balstītas mācības, tostarp mācekļa praksi, lai līdz 2012. gadam palīdzētu palielināt mācekļu skaitu Eiropā, |
| --- | --- | --- |

c)

valdībām, sociālajiem partneriem un PIA sniedzējiem būtu jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai:

—

iespējami lielākā mērā izmantotu uz darbu balstītas mācības, tostarp mācekļa praksi, lai līdz 2012. gadam palīdzētu palielināt mācekļu skaitu Eiropā,

| — | radītu iespēju veicināt mobilitāti un sadarbību starp PIA iestādēm un uzņēmumiem (peļņas un bezpeļņas), piemēram, ar skolotāju stažēšanos uzņēmumos, |
| --- | --- |

—

radītu iespēju veicināt mobilitāti un sadarbību starp PIA iestādēm un uzņēmumiem (peļņas un bezpeļņas), piemēram, ar skolotāju stažēšanos uzņēmumos,

| — | sniegtu atsauksmes PIA iestādēm par PIA iestāžu absolventu nodarbinātības iespējām; |
| --- | --- |

—

sniegtu atsauksmes PIA iestādēm par PIA iestāžu absolventu nodarbinātības iespējām;

| d) | pielikt pūles, lai izveidotu pārraudzības sistēmas pārejai no mācībām uz darbu. |
| --- | --- |

d)

pielikt pūles, lai izveidotu pārraudzības sistēmas pārejai no mācībām uz darbu.

Atbalsts ES līmenī:

| — | ieteikumi un tehniskais nodrošinājums EQAVET īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ieteikumi un tehniskais nodrošinājums EQAVET īstenošanai,

| — | EQAVET īstenošanas pārskatīšana valsts līmenī 2013. gadā, |
| --- | --- |

—

EQAVET īstenošanas pārskatīšana valsts līmenī 2013. gadā,

| — | tematisku tīklu veidošana kvalitātes nodrošināšanas projektiem saistībā ar “Leonardo da Vinči” programmu, |
| --- | --- |

—

tematisku tīklu veidošana kvalitātes nodrošināšanas projektiem saistībā ar “Leonardo da Vinči” programmu,

| — | rokasgrāmata/pētījums par sekmīgiem uz darbu balstītiem mācību modeļiem (ar Cedefop līdzdalību), |
| --- | --- |

—

rokasgrāmata/pētījums par sekmīgiem uz darbu balstītiem mācību modeļiem (ar Cedefop līdzdalību),

| — | pastiprināt iemaņu un prasmju attīstības prognozēšanu, īpaši ar cilvēkresursu prognozēšanas (Cedefop) palīdzību un izveidojot Eiropas Prasmju padomes, |
| --- | --- |

—

pastiprināt iemaņu un prasmju attīstības prognozēšanu, īpaši ar cilvēkresursu prognozēšanas (Cedefop) palīdzību un izveidojot Eiropas Prasmju padomes,

| — | izstrādāt kopēju valodu ar mērķi sasaistīt izglītības un apmācības pasauli ar darba pasauli (ESCO) un nodrošināt tās atbilstību citiem ES instrumentiem, piemēram, Eiropas kvalifikāciju sistēmai (EQF), |
| --- | --- |

—

izstrādāt kopēju valodu ar mērķi sasaistīt izglītības un apmācības pasauli ar darba pasauli (ESCO) un nodrošināt tās atbilstību citiem ES instrumentiem, piemēram, Eiropas kvalifikāciju sistēmai (EQF),

| — | apsvērt iespēju pieņemt ES etalonkritēriju nodarbinātībai, balstoties uz Komisijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

apsvērt iespēju pieņemt ES etalonkritēriju nodarbinātībai, balstoties uz Komisijas priekšlikumu,

| — | strādāt pie labākās prakses un pamatprincipiem attiecībā uz PIA skolotāju un pasniedzēju mainīgajiem profiliem (kopā ar Cedefop). |
| --- | --- |

—

strādāt pie labākās prakses un pamatprincipiem attiecībā uz PIA skolotāju un pasniedzēju mainīgajiem profiliem (kopā ar Cedefop).

2.   Mūžizglītības un mobilitātes pārvēršana īstenībā

2.1.   
  Atbalsts mūžizglītībai

Rīcība valsts līmenī:

| a) | lai iespējami lielā mērā veicinātu PIA ieguldījumu stratēģiskās sistēmas “ET 2020” etalonkritērija sasniegšanā, kurš paredz, ka līdz 2020. gadam mūžizglītībā piedalīsies 15 % pieaugušo, pārskatīt visām ieinteresētajām personām radītos stimulus, tiesības un pienākumus un veikt attiecīgus pasākumus, lai sekmētu dalību T-PIA; |
| --- | --- |

a)

lai iespējami lielā mērā veicinātu PIA ieguldījumu stratēģiskās sistēmas “ET 2020” etalonkritērija sasniegšanā, kurš paredz, ka līdz 2020. gadam mūžizglītībā piedalīsies 15 % pieaugušo, pārskatīt visām ieinteresētajām personām radītos stimulus, tiesības un pienākumus un veikt attiecīgus pasākumus, lai sekmētu dalību T-PIA;

| b) | īstenot Ieteikumu par EQF:






  — | visaptverošu valsts kvalifikāciju sistēmu (VKS) izstrāde, kuru pamatā ir uz mācību rezultātu balstīta pieeja; izmantot VKS kā katalizatoru, lai radītu lielāku mijiedarbību starp PIA un augstāko izglītību, lai pilnveidotu vai saglabātu pēcvidusskolas/augstākā līmeņa PIA EQF līmeņos un īstenotu elastīgus izglītošanās veidus, |
| --- | --- | --- |

b)

īstenot Ieteikumu par EQF:

—

visaptverošu valsts kvalifikāciju sistēmu (VKS) izstrāde, kuru pamatā ir uz mācību rezultātu balstīta pieeja; izmantot VKS kā katalizatoru, lai radītu lielāku mijiedarbību starp PIA un augstāko izglītību, lai pilnveidotu vai saglabātu pēcvidusskolas/augstākā līmeņa PIA EQF līmeņos un īstenotu elastīgus izglītošanās veidus,

| — | līdz 2012. gadam EQF līmeņus izmantot kā atsauces sistēmu VKS līmeņiem; |
| --- | --- |

—

līdz 2012. gadam EQF līmeņus izmantot kā atsauces sistēmu VKS līmeņiem;

| c) | izstrādāt procedūras tādas ikdienējas un neformālās izglītības apstiprināšanai, kuru atbalsta EQF/VKS, kā arī ieteikumus un veicināt to izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt procedūras tādas ikdienējas un neformālās izglītības apstiprināšanai, kuru atbalsta EQF/VKS, kā arī ieteikumus un veicināt to izmantošanu;

| d) | nodrošināt integrētus (izglītības, apmācības, nodarbinātības pakalpojumus) profesionālās orientācijas pakalpojumus, kas ir cieši saistīti ar darba tirgus vajadzībām; |
| --- | --- |

d)

nodrošināt integrētus (izglītības, apmācības, nodarbinātības pakalpojumus) profesionālās orientācijas pakalpojumus, kas ir cieši saistīti ar darba tirgus vajadzībām;

| e) | ECVET īstenošana: skatīt 2.2. iedaļu. |
| --- | --- |

e)

ECVET īstenošana: skatīt 2.2. iedaļu.

Atbalsts ES līmenī:

| — | politikas rokasgrāmata par piekļuvi T-PIA un dalību tajā, |
| --- | --- |

—

politikas rokasgrāmata par piekļuvi T-PIA un dalību tajā,

| — | ieteikumi un tehniskais nodrošinājums EQAVET īstenošanai, īpaši, lai izmantotu uz mācību rezultātu balstītu pieeju, |
| --- | --- |

—

ieteikumi un tehniskais nodrošinājums EQAVET īstenošanai, īpaši, lai izmantotu uz mācību rezultātu balstītu pieeju,

| — | VKS attīstības plānošana, ko veic Cedefop un EIF, |
| --- | --- |

—

VKS attīstības plānošana, ko veic Cedefop un EIF,

| — | Padomes Ieteikums par ikdienējas un neformālās izglītības apstiprināšanu (2011. gads), |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums par ikdienējas un neformālās izglītības apstiprināšanu (2011. gads),

| — | progresa ziņojums par mūžilga karjeras atbalsta politikas, sistēmu un prakses pilnveidošanu – 2011. gads (Cedefop, EIF un Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīkls (ELGPN)). |
| --- | --- |

—

progresa ziņojums par mūžilga karjeras atbalsta politikas, sistēmu un prakses pilnveidošanu – 2011. gads (Cedefop, EIF un Eiropas Mūžilga karjeras atbalsta politikas tīkls (ELGPN)).

2.2.   
  Mobilitātes sekmēšana

Rīcība valsts līmenī:

| a) | panākumi ECVET īstenošanā atbilstoši Ieteikumam un līdzdarbošanās ECVET pārbaudē attiecībā uz mobilitāti; |
| --- | --- |

a)

panākumi ECVET īstenošanā atbilstoši Ieteikumam un līdzdarbošanās ECVET pārbaudē attiecībā uz mobilitāti;

| b) | veikt atbilstīgus pasākumus, lai uzlabotu mobilitāti PIA jomā, tostarp:






  — | aicināt uz lielāku S-PIA studentu un PIA speciālistu dalību starpvalstu mobilitātē, |
| --- | --- | --- |

b)

veikt atbilstīgus pasākumus, lai uzlabotu mobilitāti PIA jomā, tostarp:

—

aicināt uz lielāku S-PIA studentu un PIA speciālistu dalību starpvalstu mobilitātē,

| — | mudināt vietējās un reģionālās iestādes, kā arī PIA sniedzējus attīstīt internacionalizācijas kultūru un internacionalizācijas stratēģijas, tostarp pārrobežu mobilitāti, |
| --- | --- |

—

mudināt vietējās un reģionālās iestādes, kā arī PIA sniedzējus attīstīt internacionalizācijas kultūru un internacionalizācijas stratēģijas, tostarp pārrobežu mobilitāti,

| — | novērst juridiskus un administratīvus šķēršļus, kas saistīti ar mācekļu un praktikantu starpvalstu mobilitāti, |
| --- | --- |

—

novērst juridiskus un administratīvus šķēršļus, kas saistīti ar mācekļu un praktikantu starpvalstu mobilitāti,

| — | mudināt profesionālās kameras, uzņēmējdarbības organizācijas un citas attiecīgas organizācijas palīdzēt uzņemošajiem un nosūtītājiem uzņēmumiem nodrošināt piemērotus apstākļus starpvalstu mobilitātē iesaistītajiem mācekļiem un praktikantiem, |
| --- | --- |

—

mudināt profesionālās kameras, uzņēmējdarbības organizācijas un citas attiecīgas organizācijas palīdzēt uzņemošajiem un nosūtītājiem uzņēmumiem nodrošināt piemērotus apstākļus starpvalstu mobilitātē iesaistītajiem mācekļiem un praktikantiem,

| — | garantēt, ka PIA programmās tiek nodrošināta valodu apguve un starpkultūru prasmes, |
| --- | --- |

—

garantēt, ka PIA programmās tiek nodrošināta valodu apguve un starpkultūru prasmes,

| — | optimāli izmantot citus ES instrumentus (piemēram, EQF, EQAVET, Europass), lai sekmētu kvalifikāciju un prasmju savstarpēju atzīšanu. |
| --- | --- |

—

optimāli izmantot citus ES instrumentus (piemēram, EQF, EQAVET, Europass), lai sekmētu kvalifikāciju un prasmju savstarpēju atzīšanu.

Atbalsts ES līmenī:

| — | ieteikumi un tehniskais nodrošinājums ECVET īstenošanai, |
| --- | --- |

—

ieteikumi un tehniskais nodrošinājums ECVET īstenošanai,

| — | ECVET īstenošanas regulāra pārskatīšana (kopā ar Cedefop), |
| --- | --- |

—

ECVET īstenošanas regulāra pārskatīšana (kopā ar Cedefop),

| — | tematisku tīklu veidošana ECVET projektiem saistībā ar “Leonardo da Vinči” programmu, |
| --- | --- |

—

tematisku tīklu veidošana ECVET projektiem saistībā ar “Leonardo da Vinči” programmu,

| — | Ieteikums par mācību mobilitāti (2011. gads), |
| --- | --- |

—

Ieteikums par mācību mobilitāti (2011. gads),

| — | apsvērt pieņemt ES etalonkritēriju PIA mobilitātei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu (2011. gads), |
| --- | --- |

—

apsvērt pieņemt ES etalonkritēriju PIA mobilitātei, balstoties uz Komisijas priekšlikumu (2011. gads),

| — | priekšlikums par stažēšanās kvalitātes sistēmu, |
| --- | --- |

—

priekšlikums par stažēšanās kvalitātes sistēmu,

| — | veicināt mācekļu mobilitāti, tostarp izmantojot atbalsta portālu saistībā ar mūžizglītības programmu/“Leonardo da Vinči” programmu, |
| --- | --- |

—

veicināt mācekļu mobilitāti, tostarp izmantojot atbalsta portālu saistībā ar mūžizglītības programmu/“Leonardo da Vinči” programmu,

| — | līdz 2012. gadam izstrādāt Eiropas prasmju pasi kā daļu no Europass. |
| --- | --- |

—

līdz 2012. gadam izstrādāt Eiropas prasmju pasi kā daļu no Europass.

3.   Radošuma, inovācijas un uzņēmējdarbības sekmēšana

Rīcība valsts līmenī:

| a) | veicināt radošumu un inovāciju partnerībās (PIA sniedzēji, augstākās izglītības iestādes un dizaina, mākslas, pētniecības un inovācijas centri); |
| --- | --- |

a)

veicināt radošumu un inovāciju partnerībās (PIA sniedzēji, augstākās izglītības iestādes un dizaina, mākslas, pētniecības un inovācijas centri);

| b) | veicināt to, ka visi PIA sniedzēji (tostarp publiskie un privātie tīkli un partnerības) efektīvi, novatoriski un kvalitatīvi izmanto tehnoloģijas, ko atbalsta vajadzīgais aprīkojums, infrastruktūra un tīkli, panākot nepārtrauktu uzlabojumu, kas izpaužas tehnoloģiju attīstībā un pedagoģiskajā izpratnē; |
| --- | --- |

b)

veicināt to, ka visi PIA sniedzēji (tostarp publiskie un privātie tīkli un partnerības) efektīvi, novatoriski un kvalitatīvi izmanto tehnoloģijas, ko atbalsta vajadzīgais aprīkojums, infrastruktūra un tīkli, panākot nepārtrauktu uzlabojumu, kas izpaužas tehnoloģiju attīstībā un pedagoģiskajā izpratnē;

| c) | veikt pasākumus, lai veicinātu uzņēmējdarbību, piem., veicinot attiecīgu pamatprasmju apguvi, dodot iespēju gūt praktisku pieredzi uzņēmumos un iesaistot uzņēmumu speciālistus. |
| --- | --- |

c)

veikt pasākumus, lai veicinātu uzņēmējdarbību, piem., veicinot attiecīgu pamatprasmju apguvi, dodot iespēju gūt praktisku pieredzi uzņēmumos un iesaistot uzņēmumu speciālistus.

Atbalsts ES līmenī:

| — | izveidot ES līmeņa PIA/uzņēmējdarbības forumu, vēršot uzmanību uz šādām tēmām:






  — | PIA loma zināšanu trīsstūrī, |
| --- | --- | --- |

—

izveidot ES līmeņa PIA/uzņēmējdarbības forumu, vēršot uzmanību uz šādām tēmām:

—

PIA loma zināšanu trīsstūrī,

| — | pāreja no PIA uz uzņēmējdarbību: kā sniegt atbalstu PIA iestāžu absolventiem uzņēmējdarbības sākšanai. |
| --- | --- |

—

pāreja no PIA uz uzņēmējdarbību: kā sniegt atbalstu PIA iestāžu absolventiem uzņēmējdarbības sākšanai.

4.   Vienlīdzības, sociālās kohēzijas un pilsoniskās aktivitātes veicināšana

Rīcība valsts līmenī:

| a) | veikt profilakses un novēršanas pasākumus, lai iespējami lielākā mērā izmantotu PIA ieguldījumu priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas apkarošanā; |
| --- | --- |

a)

veikt profilakses un novēršanas pasākumus, lai iespējami lielākā mērā izmantotu PIA ieguldījumu priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas apkarošanā;

| b) | izskatīt konkrētus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot mazkvalificētu un citu “riskam pakļautu” grupu dalību izglītībā un apmācībā, tostarp izstrādājot elastīgus izglītošanās veidus T-PIA jomā un izmantojot attiecīgus profesionālās orientācijas pakalpojumus un atbalsta dienestus; |
| --- | --- |

b)

izskatīt konkrētus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot mazkvalificētu un citu “riskam pakļautu” grupu dalību izglītībā un apmācībā, tostarp izstrādājot elastīgus izglītošanās veidus T-PIA jomā un izmantojot attiecīgus profesionālās orientācijas pakalpojumus un atbalsta dienestus;

| c) | izmantot IKT, lai iespējami lielākā mērā uzlabotu piekļuvi apmācībai un veicinātu aktīvu mācīšanos, kā arī izstrādātu jaunas metodes gan PIA, kas notiek darba vidē, gan PIA, kas noris mācību iestādē, lai veicinātu “riskam pakļautu” grupu dalību; |
| --- | --- |

c)

izmantot IKT, lai iespējami lielākā mērā uzlabotu piekļuvi apmācībai un veicinātu aktīvu mācīšanos, kā arī izstrādātu jaunas metodes gan PIA, kas notiek darba vidē, gan PIA, kas noris mācību iestādē, lai veicinātu “riskam pakļautu” grupu dalību;

| d) | izmantot esošas pārraudzības sistēmas, lai sniegtu atbalstu “riskam pakļautu” grupu dalībai PIA: skatīt 1. iedaļas 2. punkta d) apakšpunktu. |
| --- | --- |

d)

izmantot esošas pārraudzības sistēmas, lai sniegtu atbalstu “riskam pakļautu” grupu dalībai PIA: skatīt 1. iedaļas 2. punkta d) apakšpunktu.

Atbalsts ES līmenī:

| — | labākās prakses rokasgrāmata par “riskam pakļautu” grupu iekļaušanu, apvienojot uz darbu balstītas mācības ar pamatprasmēm, |
| --- | --- |

—

labākās prakses rokasgrāmata par “riskam pakļautu” grupu iekļaušanu, apvienojot uz darbu balstītas mācības ar pamatprasmēm,

| — | Padomes Ieteikums par priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu skaita samazināšanu (2011. gads). |
| --- | --- |

—

Padomes Ieteikums par priekšlaicīgi mācības pārtraukušu skolēnu skaita samazināšanu (2011. gads).

5.   Transversāli mērķi, Kopenhāgenas procesa pārvaldība un atbildība par to

Rīcība valsts līmenī:

| a) | noteikt komunikācijas stratēģijas dažādām ieinteresēto personu grupām, kas vērstas uz instrumentu īstenošanu un papildvērtību (ECVET, ECTS, EQF līmeņu izmantošana par atsauces sistēmu VKS līmeņiem, kvalitātes nodrošināšanas sistēmas atbilstoši EQAVET); |
| --- | --- |

a)

noteikt komunikācijas stratēģijas dažādām ieinteresēto personu grupām, kas vērstas uz instrumentu īstenošanu un papildvērtību (ECVET, ECTS, EQF līmeņu izmantošana par atsauces sistēmu VKS līmeņiem, kvalitātes nodrošināšanas sistēmas atbilstoši EQAVET);

| b) | izveidot strukturētus sadarbības mehānismus starp PIA nozari un nodarbinātības dienestiem visos līmeņos (politiku un īstenošanu), tostarp sociālajiem partneriem; |
| --- | --- |

b)

izveidot strukturētus sadarbības mehānismus starp PIA nozari un nodarbinātības dienestiem visos līmeņos (politiku un īstenošanu), tostarp sociālajiem partneriem;

| c) | veicināt ES līmeņa datu uzlabošanu par S-PIA studentiem, tostarp mobilitāti un nodarbinātību. |
| --- | --- |

c)

veicināt ES līmeņa datu uzlabošanu par S-PIA studentiem, tostarp mobilitāti un nodarbinātību.

Atbalsts ES līmenī:

| — | atbalstīt minēto mērķu sasniegšanu, izmantojot mūžizglītības programmu un attiecīgā gadījumā Eiropas struktūrfondus, |
| --- | --- |

—

atbalstīt minēto mērķu sasniegšanu, izmantojot mūžizglītības programmu un attiecīgā gadījumā Eiropas struktūrfondus,

| — | atbalstīt dalībvalstu savstarpēju mācīšanos un bagātināšanos, kā arī novatoriskus projektus, |
| --- | --- |

—

atbalstīt dalībvalstu savstarpēju mācīšanos un bagātināšanos, kā arī novatoriskus projektus,

| — | izveidot uzlabotu koordinācijas procedūru kopēju Eiropas instrumentu īstenošanai izglītības un apmācības jomā, |
| --- | --- |

—

izveidot uzlabotu koordinācijas procedūru kopēju Eiropas instrumentu īstenošanai izglītības un apmācības jomā,

| — | Eiropas komunikācijas stratēģija par Eiropas pārredzamības instrumentiem, |
| --- | --- |

—

Eiropas komunikācijas stratēģija par Eiropas pārredzamības instrumentiem,

| — | izstrādāt strukturētu sadarbību ar PIA sniedzēju asociācijām ES līmenī, |
| --- | --- |

—

izstrādāt strukturētu sadarbību ar PIA sniedzēju asociācijām ES līmenī,

| — | stiprināt strukturētu sadarbību starp izglītības un apmācības un nodarbinātības politikas jomām, |
| --- | --- |

—

stiprināt strukturētu sadarbību starp izglītības un apmācības un nodarbinātības politikas jomām,

| — | uzlabot ES līmeņa datus par S-PIA studentiem, tostarp mobilitāti un nodarbinātību, |
| --- | --- |

—

uzlabot ES līmeņa datus par S-PIA studentiem, tostarp mobilitāti un nodarbinātību,

| — | sociālajiem partneriem visos līmeņos būtu jāturpina aktīvi darboties Kopenhāgenas procesā (pārvaldība un atbildība par to) un jāveicina iepriekš minēto īstermiņa uzdevumu izpilde, |
| --- | --- |

—

sociālajiem partneriem visos līmeņos būtu jāturpina aktīvi darboties Kopenhāgenas procesā (pārvaldība un atbildība par to) un jāveicina iepriekš minēto īstermiņa uzdevumu izpilde,

| — | ziņot par PIA norisēm dalībvalstīs un partnervalstīs, |
| --- | --- |

—

ziņot par PIA norisēm dalībvalstīs un partnervalstīs,

| — | pastiprināt apmaiņu ar paplašināšanās valstīm un kaimiņvalstīm. |
| --- | --- |

—

pastiprināt apmaiņu ar paplašināšanās valstīm un kaimiņvalstīm.

ATTIECĪGI AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU ATBILSTĪGI SAVAI KOMPETENCEI:

| 1. | Īstenot pasākumus, lai:






  i) | īstenotu vispārējo redzējumu par PIA 2020. gadā, kā izklāstīts I iedaļā; |
| --- | --- | --- |

1.

Īstenot pasākumus, lai:

i)

īstenotu vispārējo redzējumu par PIA 2020. gadā, kā izklāstīts I iedaļā;

| ii) | sasniegtu stratēģiskos mērķus laikposmam no 2011. līdz 2020. gadam, kā izklāstīts II iedaļā, kā arī vairākus īstermiņa uzdevumus nākamajiem četriem gadiem (2011.–2014. gadam), kā ierosināts IV iedaļā; |
| --- | --- |

ii)

sasniegtu stratēģiskos mērķus laikposmam no 2011. līdz 2020. gadam, kā izklāstīts II iedaļā, kā arī vairākus īstermiņa uzdevumus nākamajiem četriem gadiem (2011.–2014. gadam), kā ierosināts IV iedaļā;

| iii) | stiprinātu Kopenhāgenas procesa pārvaldību un atbildību par to saskaņā ar III iedaļā izklāstītajiem principiem. |
| --- | --- |

iii)

stiprinātu Kopenhāgenas procesa pārvaldību un atbildību par to saskaņā ar III iedaļā izklāstītajiem principiem.

| 2. | Sekmēt šajos secinājumos izklāstīto redzējumu, mērķus un principus Kopenhāgenas procesa plašākā kontekstā, savstarpēji sadarbojoties ar dalībvalstīm, reģionālām un vietējām iestādēm, Komisiju, kandidātvalstīm, EBTA un EEZ valstīm un sociālajiem partneriem. |
| --- | --- |

2.

Sekmēt šajos secinājumos izklāstīto redzējumu, mērķus un principus Kopenhāgenas procesa plašākā kontekstā, savstarpēji sadarbojoties ar dalībvalstīm, reģionālām un vietējām iestādēm, Komisiju, kandidātvalstīm, EBTA un EEZ valstīm un sociālajiem partneriem.

---

(1)  OV C 13, 18.1.2003., 2. lpp.

(2)  OV L 394, 30.12.2006., 10. lpp.

(3)  OV C 290, 4.12.2007., 1. lpp.

(4)  OV C 140, 6.6.2008., 10. lpp.

(5)  OV C 320, 16.12.2008., 6. lpp.

(6)  OV C 319, 13.12.2008., 4. lpp.

(7)  Dok. 9876/09.

(8)  OV C 119, 28.5.2009., 2. lpp.

(9)  Attiecīgi dokuments EUCO 7/1/10 REV 1 un EUCO 13/1/10 REV 1.

(10)  OV C 135, 26.5.2010., 2. lpp.

(11)  Skat. 10. atsauci.

(12)  Skatīt Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop) un Eiropas Izglītības fonda (EIF) 2010. gada progresa ziņojumus.

(13)  Lēmums Nr. 2241/2004/EK, OV L 390, 31.12.2004., 6. lpp.

(14)  Skatīt OV C 111, 6.5.2008., 1. lpp.

(15)  Skatīt OV C 155, 8.7.2009., 11. lpp.

(16)  Skatīt OV C 155, 8.7.2009., 1. lpp.

(17)  Atbilstīgi sistēmas “ET 2020” 2. stratēģiskajam mērķim.

(18)  Eiropas iemaņu, prasmju un profesiju taksonomija (ESCO).

(19)  Atbilstīgi sistēmas “ET 2020” 1. stratēģiskajam mērķim.

(20)  Atbilstīgi sistēmas “ET 2020” 4. stratēģiskajam mērķim.

(21)  OV C 141, 7.6.2008., 17.–20. lpp.

(22)  Atbilstīgi sistēmas “ET 2020” 3. stratēģiskajam mērķim.

(23)  Tiek ņemtas vērā apspriedes starp ģenerāldirektoriem profesionālās izglītības jomā (DGVT) un Profesionālās izglītības padomdevēju komitejā (ACVT).

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/16

---

Padomes secinājumi par kultūras nozīmi cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību

2010/C 324/03

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1098/2008/EK (2008. gada 22. oktobris) par Eiropas gadu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (2010. gads) (1),

ņemot vērā to, ka Eiropadome 2010. gada 17. jūnija sanāksmē pieņēma stratēģiju Eiropa 2020 – nodarbinātības un gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģiju (2) un it īpaši tās apņemšanos “veicināt sociālo iekļaušanu, it īpaši mazinot nabadzību, paredzot vismaz 20 miljonus cilvēku izraut no iespējamas nabadzības un atstumtības”,

paužot interesi par Eiropas Parlamenta 2007. gada 15. novembra Rezolūciju par sociālās realitātes analīzi, kurā ir uzsvērts, ka sociālās kohēzijas stiprināšanai un nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanai jākļūst par Eiropas Savienības politisko prioritāti,

tā kā:

| — | visām personām ir tiesības piekļūt kultūras dzīvei un tajā iesaistīties, visa mūža garumā iegūt izglītību un apmācību, attīstīt radošo potenciālu un izvēlēties savu identitāti un kultūras piederību, kā arī panākt, ka tās respektē visos to dažādajos izpausmes veidos, |
| --- | --- |

—

visām personām ir tiesības piekļūt kultūras dzīvei un tajā iesaistīties, visa mūža garumā iegūt izglītību un apmācību, attīstīt radošo potenciālu un izvēlēties savu identitāti un kultūras piederību, kā arī panākt, ka tās respektē visos to dažādajos izpausmes veidos,

| — | kultūras vispārējais aspekts attaisno kultūras politikas iesaistīšanu cīņā ar nabadzību un sociālo atstumtību, |
| --- | --- |

—

kultūras vispārējais aspekts attaisno kultūras politikas iesaistīšanu cīņā ar nabadzību un sociālo atstumtību,

| — | piekļuvei kultūrai, līdzdalībai kultūras dzīvē un kultūras izglītībai tik tiešām var būt galvenā nozīme cīņā ar nabadzību un sociālās iekļaušanas veicināšanā, jo tās it īpaši var labvēlīgi ietekmēt:






  — | personisko izaugsmi, cilvēku izpausmi, apziņu, brīvību un emancipāciju, un viņu aktīvu līdzdarbošanos sabiedrības dzīvē, |
| --- | --- | --- |

—

piekļuvei kultūrai, līdzdalībai kultūras dzīvē un kultūras izglītībai tik tiešām var būt galvenā nozīme cīņā ar nabadzību un sociālās iekļaušanas veicināšanā, jo tās it īpaši var labvēlīgi ietekmēt:

—

personisko izaugsmi, cilvēku izpausmi, apziņu, brīvību un emancipāciju, un viņu aktīvu līdzdarbošanos sabiedrības dzīvē,

| — | atstumto grupu, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēku, un to grupu, kuras saskaras ar nabadzību vai sociālo atstumtību, sociālo iekļaušanu, kā arī informētību un cīņu pret stereotipiem un aizspriedumiem, kas vērsti pret sociālajām grupām un īpašām kultūras grupām, |
| --- | --- |

—

atstumto grupu, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēku, un to grupu, kuras saskaras ar nabadzību vai sociālo atstumtību, sociālo iekļaušanu, kā arī informētību un cīņu pret stereotipiem un aizspriedumiem, kas vērsti pret sociālajām grupām un īpašām kultūras grupām,

| — | kultūras daudzveidības veicināšanu un kultūru dialogu, cieņu pret dažādību un spēju novērst un atrisināt kultūru problēmas, |
| --- | --- |

—

kultūras daudzveidības veicināšanu un kultūru dialogu, cieņu pret dažādību un spēju novērst un atrisināt kultūru problēmas,

| — | piekļuvi informācijai un pakalpojumiem tādās kultūras vietās, kuras piedāvā piekļuvi informācijas un komunikāciju jaunajām tehnoloģijām un it īpaši internetam, |
| --- | --- |

—

piekļuvi informācijai un pakalpojumiem tādās kultūras vietās, kuras piedāvā piekļuvi informācijas un komunikāciju jaunajām tehnoloģijām un it īpaši internetam,

| — | radošā potenciāla un tādu prasmju attīstību, kuras ir iegūtas ar neformālo izglītību un ikdienēju izglītošanos un var tikt izmantotas darba tirgū, kā arī sabiedriskajā un pilsoniskajā dzīvē, |
| --- | --- |

—

radošā potenciāla un tādu prasmju attīstību, kuras ir iegūtas ar neformālo izglītību un ikdienēju izglītošanos un var tikt izmantotas darba tirgū, kā arī sabiedriskajā un pilsoniskajā dzīvē,

Līdz ar to UZSKATOT, ka cīņā ar nabadzību un sociālo atstumtību valstu un Eiropas politikā ir svarīgi integrēt kultūras aspektu,

Lai to panāktu, AICINA DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU attiecīgi savā kompetenču jomā, ievērojot subsidiaritātes principu un ņemot vērā to institucionālo struktūru:

| A. | Īstenot vispārēju, saskaņotu un līdzdalību veicinošu pieeju, lai veicinātu kultūras vispārējo aspektu, –






  1) | integrējot kultūras aspektu stratēģijās, kas cīnās ar nabadzību un sociālo atstumtību, un ar kultūras politiku starpniecību veicinot sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- | --- |

A.

Īstenot vispārēju, saskaņotu un līdzdalību veicinošu pieeju, lai veicinātu kultūras vispārējo aspektu, –

1)

integrējot kultūras aspektu stratēģijās, kas cīnās ar nabadzību un sociālo atstumtību, un ar kultūras politiku starpniecību veicinot sociālo iekļaušanu;

| 2) | turpinot politiku, kuras mērķis ir veicināt visu cilvēku efektīvu piekļuvi kultūras aktivitātēm; |
| --- | --- |

2)

turpinot politiku, kuras mērķis ir veicināt visu cilvēku efektīvu piekļuvi kultūras aktivitātēm;

| 3) | nosakot stratēģijas, politiku un tās piemērojot, iesaistot arī to adresātus, tostarp, personas, kuras dzīvo nabadzībā un sociālā atstumtībā, kā arī viņu asociācijas; |
| --- | --- |

3)

nosakot stratēģijas, politiku un tās piemērojot, iesaistot arī to adresātus, tostarp, personas, kuras dzīvo nabadzībā un sociālā atstumtībā, kā arī viņu asociācijas;

| 4) | mudinot vietējā mērogā izstrādāt īpašus projektus, nodrošinot saikni starp sociālās iekļaušanas programmām un kultūras programmām; |
| --- | --- |

4)

mudinot vietējā mērogā izstrādāt īpašus projektus, nodrošinot saikni starp sociālās iekļaušanas programmām un kultūras programmām;

| 5) | veicinot sadarbību, kopīgu projektu īstenošanu, pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp dažādiem varas līmeņiem, tostarp Eiropas mērogā, starp sociālo, kultūras, izglītības un jaunatnes jomu pārstāvjiem, kā arī starp iepriekš minētajiem dalībniekiem un valsts iestādēm; |
| --- | --- |

5)

veicinot sadarbību, kopīgu projektu īstenošanu, pieredzes un paraugprakses apmaiņu starp dažādiem varas līmeņiem, tostarp Eiropas mērogā, starp sociālo, kultūras, izglītības un jaunatnes jomu pārstāvjiem, kā arī starp iepriekš minētajiem dalībniekiem un valsts iestādēm;

| 6) | veicinot pētniecību un analīzi par kultūras nozīmi cīņā ar nabadzību un sociālo atstumtību. |
| --- | --- |

6)

veicinot pētniecību un analīzi par kultūras nozīmi cīņā ar nabadzību un sociālo atstumtību.

| B. | Stiprināt saikni starp izglītību, apmācību, ekonomiku, nodarbinātību un kultūru –






  1) | veicinot kultūras darbības sociālajās, izglītības un jaunatnes sistēmās, it īpaši iesaistot māksliniekus un kultūras iestādes, lai stiprinātu kultūras un starpkultūru prasmes, kā arī veicinātu radošo potenciālu, it īpaši bērniem un jauniešiem; |
| --- | --- | --- |

B.

Stiprināt saikni starp izglītību, apmācību, ekonomiku, nodarbinātību un kultūru –

1)

veicinot kultūras darbības sociālajās, izglītības un jaunatnes sistēmās, it īpaši iesaistot māksliniekus un kultūras iestādes, lai stiprinātu kultūras un starpkultūru prasmes, kā arī veicinātu radošo potenciālu, it īpaši bērniem un jauniešiem;

| 2) | atzīstot, cik līdzdalībā kultūras dzīvē svarīga ir saprašanās starp dažādu kultūru pārstāvjiem (3) un šajā nolūkā izveidot atbilstīgu apmācību un stiprināt iesaistīto dalībnieku profesionalitāti; |
| --- | --- |

2)

atzīstot, cik līdzdalībā kultūras dzīvē svarīga ir saprašanās starp dažādu kultūru pārstāvjiem (3) un šajā nolūkā izveidot atbilstīgu apmācību un stiprināt iesaistīto dalībnieku profesionalitāti;

| 3) | veicinot iegūto prasmju vairošanu kultūras jomā, lai labāk noritētu integrēšanās darba tirgū, kā arī sabiedriskajā un pilsoniskajā dzīvē; |
| --- | --- |

3)

veicinot iegūto prasmju vairošanu kultūras jomā, lai labāk noritētu integrēšanās darba tirgū, kā arī sabiedriskajā un pilsoniskajā dzīvē;

| 4) | turpinot politiku, kas veicina plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, un politiku, kuras mērķis ir attīstīt digitālās prasmes, kā arī mazāk aizsargātām grupām un nabadzībā un atstumtībā nonākušiem cilvēkiem iemācīt izmantot jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, kas ļauj atvieglot piekļuvi kultūrai, kā arī kultūras izpausmju un radošās jaunrades attīstībai; |
| --- | --- |

4)

turpinot politiku, kas veicina plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, un politiku, kuras mērķis ir attīstīt digitālās prasmes, kā arī mazāk aizsargātām grupām un nabadzībā un atstumtībā nonākušiem cilvēkiem iemācīt izmantot jaunās informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, kas ļauj atvieglot piekļuvi kultūrai, kā arī kultūras izpausmju un radošās jaunrades attīstībai;

| 5) | padziļinot kultūras, sociālo, ekonomikas, izglītības un jaunatnes jomu dalībnieku izpratni par attiecībām ar nabadzībā un atstumtībā nonākušiem cilvēkiem, par kultūru dialogu, kultūru kā līdzekli sociālās iekļaušanas veicināšanā un kultūras pilsonisko aspektu; |
| --- | --- |

5)

padziļinot kultūras, sociālo, ekonomikas, izglītības un jaunatnes jomu dalībnieku izpratni par attiecībām ar nabadzībā un atstumtībā nonākušiem cilvēkiem, par kultūru dialogu, kultūru kā līdzekli sociālās iekļaušanas veicināšanā un kultūras pilsonisko aspektu;

| C. | Piesaistīt kultūras potenciālu, lai cīnītos pret stereotipiem un aizspriedumiem, kas vērsti pret sociālajām grupām un īpašām kultūras grupām, kuras saskaras ar nabadzību vai sociālo atstumtību –






  1) | veicinot programmas un darbības, kas pienācīgu nozīmi piešķir kultūras daudzveidībai un kultūru dialogam, un, pievēršot īpašu uzmanību šo grupu kultūras apmaiņai, piemēram, migrantu un sabiedrības – šī vārda plašā izpratnē – kultūras apmaiņu; |
| --- | --- | --- |

C.

Piesaistīt kultūras potenciālu, lai cīnītos pret stereotipiem un aizspriedumiem, kas vērsti pret sociālajām grupām un īpašām kultūras grupām, kuras saskaras ar nabadzību vai sociālo atstumtību –

1)

veicinot programmas un darbības, kas pienācīgu nozīmi piešķir kultūras daudzveidībai un kultūru dialogam, un, pievēršot īpašu uzmanību šo grupu kultūras apmaiņai, piemēram, migrantu un sabiedrības – šī vārda plašā izpratnē – kultūras apmaiņu;

| 2) | izceļot to, cik plašsaziņas līdzekļiem var būt pozitīva nozīme šajā jomā; |
| --- | --- |

2)

izceļot to, cik plašsaziņas līdzekļiem var būt pozitīva nozīme šajā jomā;

| 3) | veicinot darbības, kas šajā jomā ir paredzētas bērniem un jauniešiem skolās un ārpus tām, it īpaši jaunatnes organizācijās un kustībās; |
| --- | --- |

3)

veicinot darbības, kas šajā jomā ir paredzētas bērniem un jauniešiem skolās un ārpus tām, it īpaši jaunatnes organizācijās un kustībās;

AICINA DALĪBVALSTIS, ņemot vērā to institucionālo struktūru:

| A. | Novērst šķēršļus, kas ir saistīti ar piekļuvi kultūrai,






  1) | ieinteresējot kultūras nozari, lai tā uzņemtu visus sabiedrības slāņus un atzītu to dažādās vajadzības; |
| --- | --- | --- |

A.

Novērst šķēršļus, kas ir saistīti ar piekļuvi kultūrai,

1)

ieinteresējot kultūras nozari, lai tā uzņemtu visus sabiedrības slāņus un atzītu to dažādās vajadzības;

| 2) | izplatot tādu kultūras informāciju, kas būtu pielāgota un viegli pieejama, kā arī izveidojot informācijas metodes un īpašus informēšanas paņēmienus, lai uzrunātu neaizsargātās personas, īpašu uzmanību veltot personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

2)

izplatot tādu kultūras informāciju, kas būtu pielāgota un viegli pieejama, kā arī izveidojot informācijas metodes un īpašus informēšanas paņēmienus, lai uzrunātu neaizsargātās personas, īpašu uzmanību veltot personām ar invaliditāti;

| 3) | uzlabojot piekļuvi jaunākajām informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, it īpaši internetam, un šajā saistībā pastiprinot un atjaunojot publisko bibliotēku, vietējo kultūras centru un interneta publisko piekļuves vietu (PAPI) nozīmi, kuras ir būtiski elementi zināšanu digitālajā apkopojumā, kā arī visiem atvērta tikšanos un kultūras darbību telpa; |
| --- | --- |

3)

uzlabojot piekļuvi jaunākajām informācijas un komunikāciju tehnoloģijām, it īpaši internetam, un šajā saistībā pastiprinot un atjaunojot publisko bibliotēku, vietējo kultūras centru un interneta publisko piekļuves vietu (PAPI) nozīmi, kuras ir būtiski elementi zināšanu digitālajā apkopojumā, kā arī visiem atvērta tikšanos un kultūras darbību telpa;

| 4) | turpinot politiku īpašu mērķa grupu vajadzībām, lai samazinātu piekļuves kultūrai izmaksas; |
| --- | --- |

4)

turpinot politiku īpašu mērķa grupu vajadzībām, lai samazinātu piekļuves kultūrai izmaksas;

| 5) | uzlabojot un dažādojot kultūras piedāvājumu vistuvākajā apkārtnē, kas būtu viegli pieejams visiem. |
| --- | --- |

5)

uzlabojot un dažādojot kultūras piedāvājumu vistuvākajā apkārtnē, kas būtu viegli pieejams visiem.

| B. | Uzlabot līdzdalību kultūras dzīvē un kultūras izpausmes –






  1) | vairojot to cilvēku līdzdalību kultūrā, kultūras izpausmes un radošo jaunradi, kuri dzīvo nabadzībā vai sociālā atstumtībā, it īpaši pastiprinot darbības kultūras izglītības jomā, veicinot saprašanos starp dažādu kultūru pārstāvjiem vai mākslinieciskās nodarbes; |
| --- | --- | --- |

B.

Uzlabot līdzdalību kultūras dzīvē un kultūras izpausmes –

1)

vairojot to cilvēku līdzdalību kultūrā, kultūras izpausmes un radošo jaunradi, kuri dzīvo nabadzībā vai sociālā atstumtībā, it īpaši pastiprinot darbības kultūras izglītības jomā, veicinot saprašanos starp dažādu kultūru pārstāvjiem vai mākslinieciskās nodarbes;

| 2) | turpinot īstenot politiku lasītprasmes, tostarp digitālās kompetences, pamatizglītības un valstu valodu apmācības jomā; |
| --- | --- |

2)

turpinot īstenot politiku lasītprasmes, tostarp digitālās kompetences, pamatizglītības un valstu valodu apmācības jomā;

| 3) | veicinot projektus, tostarp radošos namus, ļaujot veicināt mākslinieku sadarbību ar nabadzībā un atstumtībā nonākušiem cilvēkiem; |
| --- | --- |

3)

veicinot projektus, tostarp radošos namus, ļaujot veicināt mākslinieku sadarbību ar nabadzībā un atstumtībā nonākušiem cilvēkiem;

| 4) | pilnībā izmantojot izglītības un jaunatnes jomu potenciālu un mudinot kultūras iestādes apvienot centienus, lai veicinātu bērnu un jauniešu līdzdalību kultūras dzīvē un viņu mākslinieciskās izpausmes. |
| --- | --- |

4)

pilnībā izmantojot izglītības un jaunatnes jomu potenciālu un mudinot kultūras iestādes apvienot centienus, lai veicinātu bērnu un jauniešu līdzdalību kultūras dzīvē un viņu mākslinieciskās izpausmes.

Tādēļ aicina DALĪBVALSTIS UN KOMISIJU

| 1) | labāk izmantot Savienības kohēzijas politikas instrumentus, lai atbalstītu tās kultūras iniciatīvas, kuru mērķis ir cīņa ar nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

1)

labāk izmantot Savienības kohēzijas politikas instrumentus, lai atbalstītu tās kultūras iniciatīvas, kuru mērķis ir cīņa ar nabadzību un sociālo atstumtību;

| 2) | uzlabot kultūras ieguldījumu attīstībā un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā; |
| --- | --- |

2)

uzlabot kultūras ieguldījumu attīstībā un Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanā;

| 3) | ņemt vērā šos secinājumus, īstenojot stratēģijas Eiropa 2020 mērķus. |
| --- | --- |

3)

ņemt vērā šos secinājumus, īstenojot stratēģijas Eiropa 2020 mērķus.

---

(1)  OV L 298, 7.11.2008., 20. lpp.

(2)  Dok. EUCO 13/1/10 REV 1.

(3)  Saprašanās starp dažādu kultūru pārstāvjiem ir nozare, kuras uzdevums ir veidot saikni starp sabiedrību un kultūru.

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/18

---

Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju secinājumi par ES lomu starptautiskajā cīņā pret dopingu

2010/C 324/04

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME UN DALĪBVALSTU VALDĪBU PĀRSTĀVJI,

1.   ATGĀDINOT, ka:

| — | Padome 2000. gada 4. decembrī pieņēma secinājumus (kurus papildina šie secinājumi) par dopinga apkarošanu (1), kuros norādīts, ka pirms katras Pasaules Antidopinga aģentūras sanāksmes ir vajadzīga savlaicīga Eiropas Kopienas un dalībvalstu nostāju saskaņošana, par kuras organizāciju būtu atbildīga prezidentvalsts. |
| --- | --- |

—

Padome 2000. gada 4. decembrī pieņēma secinājumus (kurus papildina šie secinājumi) par dopinga apkarošanu (1), kuros norādīts, ka pirms katras Pasaules Antidopinga aģentūras sanāksmes ir vajadzīga savlaicīga Eiropas Kopienas un dalībvalstu nostāju saskaņošana, par kuras organizāciju būtu atbildīga prezidentvalsts.

| — | Pēc Lisabonas Līguma stāšanās spēkā (2)2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienība ieguva kompetenci sporta jomā, kas tai ļauj rīkoties, lai atbalstītu, saskaņotu vai papildinātu dalībvalstu darbības ar mērķi palīdzēt risināt Eiropas sporta jautājumus, ņemot vērā šīs nozares īpatnības, tās struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, un tās sociālo un audzinošo nozīmi. Tādējādi Eiropas dimensija sportā ir jāattīsta, veicinot taisnīgumu un atklātību sporta sacensībās un sadarbību starp struktūrām, kas ir atbildīgas par sportu, kā arī sargājot sportistu, jo īpaši jaunāko sportistu, fizisko un morālo integritāti. Tiks veicināta sadarbība ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām, īpaši ar Eiropas Padomi. |
| --- | --- |

—

Pēc Lisabonas Līguma stāšanās spēkā (2)2009. gada 1. decembrī Eiropas Savienība ieguva kompetenci sporta jomā, kas tai ļauj rīkoties, lai atbalstītu, saskaņotu vai papildinātu dalībvalstu darbības ar mērķi palīdzēt risināt Eiropas sporta jautājumus, ņemot vērā šīs nozares īpatnības, tās struktūras, kas balstās uz brīvprātīgu darbību, un tās sociālo un audzinošo nozīmi. Tādējādi Eiropas dimensija sportā ir jāattīsta, veicinot taisnīgumu un atklātību sporta sacensībās un sadarbību starp struktūrām, kas ir atbildīgas par sportu, kā arī sargājot sportistu, jo īpaši jaunāko sportistu, fizisko un morālo integritāti. Tiks veicināta sadarbība ar trešām valstīm un kompetentām starptautiskām organizācijām, īpaši ar Eiropas Padomi.

2.   APZINOTIES, ka:

| — | daļa no Pasaules Antidopinga aģentūras risinātajiem jautājumiem ietilpst ES kompetencē, savukārt citi ir dalībvalstu atbildības jomā, |
| --- | --- |

—

daļa no Pasaules Antidopinga aģentūras risinātajiem jautājumiem ietilpst ES kompetencē, savukārt citi ir dalībvalstu atbildības jomā,

| — | tā kā Pasaules Antidopinga aģentūras struktūras pamatā ir kontinentālā piederība, ir vajadzīga cieša sadarbība ar Eiropas Padomi, lai veidotu kopīgu izpratni par visiem Eiropā svarīgiem jautājumiem. |
| --- | --- |

—

tā kā Pasaules Antidopinga aģentūras struktūras pamatā ir kontinentālā piederība, ir vajadzīga cieša sadarbība ar Eiropas Padomi, lai veidotu kopīgu izpratni par visiem Eiropā svarīgiem jautājumiem.

3.   UZSKATA, ka:

| — | ir būtiski nodrošināt, lai Pasaules Antidopinga aģentūras diskusijās ES un tās dalībvalstu uzskatiem tiktu piešķirta pienācīga loma, |
| --- | --- |

—

ir būtiski nodrošināt, lai Pasaules Antidopinga aģentūras diskusijās ES un tās dalībvalstu uzskatiem tiktu piešķirta pienācīga loma,

| — | attiecīgos gadījumos, piemēram, ņemot vērā ES acquis un patiesas sadarbības pienākumu, pirms Pasaules Antidopinga aģentūras sanāksmēm ES un dalībvalstu nostājas ir savlaicīgi un efektīvi jāsaskaņo, par ko atbild prezidentvalsts. |
| --- | --- |

—

attiecīgos gadījumos, piemēram, ņemot vērā ES acquis un patiesas sadarbības pienākumu, pirms Pasaules Antidopinga aģentūras sanāksmēm ES un dalībvalstu nostājas ir savlaicīgi un efektīvi jāsaskaņo, par ko atbild prezidentvalsts.

---

(1)  OV C 356, 12.12.2000., 1. lpp.

(2)  LESD 6. un 165. pants.

---

Eiropas Komisija

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/19

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 30. novembris

2010/C 324/05

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2998 |
| JPY | Japānas jena | 109,00 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4529 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,83765 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,1715 |
| CHF | Šveices franks | 1,2990 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,0910 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,915 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 284,18 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7093 |
| PLN | Polijas zlots | 4,0692 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2925 |
| TRY | Turcijas lira | 1,9645 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3595 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3306 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,0979 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7557 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7219 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 510,51 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,2714 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,6658 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,4260 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 765,09 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1171 |
| PHP | Filipīnu peso | 57,361 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,9545 |
| THB | Taizemes bāts | 39,254 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2373 |
| MXN | Meksikas peso | 16,3190 |
| INR | Indijas rūpija | 59,7400 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2998

JPY

Japānas jena

109,00

DKK

Dānijas krona

7,4529

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,83765

SEK

Zviedrijas krona

9,1715

CHF

Šveices franks

1,2990

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,0910

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,915

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

284,18

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7093

PLN

Polijas zlots

4,0692

RON

Rumānijas leja

4,2925

TRY

Turcijas lira

1,9645

AUD

Austrālijas dolārs

1,3595

CAD

Kanādas dolārs

1,3306

HKD

Hongkongas dolārs

10,0979

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7557

SGD

Singapūras dolārs

1,7219

KRW

Dienvidkorejas vona

1 510,51

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,2714

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,6658

HRK

Horvātijas kuna

7,4260

IDR

Indonēzijas rūpija

11 765,09

MYR

Malaizijas ringits

4,1171

PHP

Filipīnu peso

57,361

RUB

Krievijas rublis

40,9545

THB

Taizemes bāts

39,254

BRL

Brazīlijas reāls

2,2373

MXN

Meksikas peso

16,3190

INR

Indijas rūpija

59,7400

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/20

---

Paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā 9.a panta 7. punkta īstenošanu

(Dalībvalstu lēmumu publicēšana par funkcionālo gaisa telpas bloku izveidi)

2010/C 324/06

| Dalībvalsts(-is) | Atsauce | Funkcionālā gaisa telpas bloka nosaukums | Stāšanās spēkā |
| --- | --- | --- | --- |
| Dānija, Zviedrija | Valstu vienošanās, parakstīta 2009. gada 17. decembrī | Dānijas–Zviedrijas funkcionālais gaisa telpas bloks | 2010. gada 1. jūlijs |

Dalībvalsts(-is)

Atsauce

Funkcionālā gaisa telpas bloka nosaukums

Stāšanās spēkā

Dānija, Zviedrija

Valstu vienošanās, parakstīta 2009. gada 17. decembrī

Dānijas–Zviedrijas funkcionālais gaisa telpas bloks

2010. gada 1. jūlijs

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/21

---

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam

2010/C 324/07

Eiropas Komisija (“Komisija”) ir saņēmusi pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”).

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

Pieprasījumu iesniedza Shandong Lulong Group Co. Ltd. (“pieprasījuma iesniedzējs”), kas ir ražotājs eksportētājs Ķīnas Tautas Republikā.

Pārskatīšana attiecas tikai uz dempinga pārbaudi, ciktāl tas skar pieprasījuma iesniedzēju.

2.   Ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir tādi nekaļamā čuguna un lodveida grafīta čuguna (kaļamā čuguna) lējumi, kas tiek izmantoti, lai nosegtu un/vai piekļūtu virszemes vai pazemes sistēmām, un to daļas, kas ir vai nav apstrādāti, pārklāti, krāsoti vai aprīkoti ar citiem materiāliem, izņemot ugunsdzēsības hidrantus, ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā (“attiecīgais ražojums”), kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (TARIC kods 7325109910) un ex 7325 99 10 (TARIC kods 7325991010).

3.   Spēkā esošie pasākumi

Patlaban ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1212/2005 (2), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 500/2009 (3), noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes lējumu importam.

4.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījums atbilstoši 11. panta 3. punktam ir pamatots ar pieprasījuma iesniedzēja sniegtiem pirmšķietamiem pierādījumiem par to, ka attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir mainījušies apstākļi, pamatojoties uz kuriem tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilglaicīgas.

Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pirmšķietamus pierādījumus, kas apliecina, ka tas atbilst tirgus ekonomikas režīma (“TER”) piešķiršanas nosacījumiem un ka attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju pasākuma turpmāka piemērošana pašreizējā apmērā vairs nav nepieciešama, lai neitralizētu dempingu. Salīdzinājums starp pieprasījuma iesniedzēja cenām iekšzemes tirgū un tā eksporta cenām uz Savienību liecina, ka dempinga starpība, šķiet, ir ievērojami mazāka nekā pašreizējais pasākuma apmērs.

Tāpēc turpmāka pasākumu piemērošana pašreizējā apmērā, kas bija pamatots ar iepriekš noteikto dempinga līmeni, vairs nav nepieciešama, lai neitralizētu dempingu.

5.   Dempinga noteikšanas procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu sāk pārskatīšanu.

Izmeklēšanā noteiks, vai spēkā esošie pasākumi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir jāturpina, jāatceļ vai jāgroza.

Konstatējot, ka pasākumi attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju ir jāatceļ vai jāgroza, var rasties vajadzība grozīt maksājuma likmi, ko pašlaik piemēro attiecīgā ražojuma importam no citiem uzņēmumiem Ķīnas Tautas Republikā, kuri nav atsevišķi minēti Regulas (EK) Nr. 1212/2005 1. panta 2. punktā.

a)   Anketas

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas pieprasījuma iesniedzējam un attiecīgās eksportētājvalsts iestādēm. Šī informācija un apstiprinošie pierādījumi Komisijai jāsaņem šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā.

b)   Informācijas vākšana un uzklausīšanas organizēšana

Ar šo visas ieinteresētās personas ir aicinātas darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju, kas nav iekļauta aizpildītajās anketās, un sniegt apstiprinošus pierādījumus. Šī informācija un apstiprinošie pierādījumi Komisijai jāsaņem šā paziņojuma 6. punkta a) apakšpunkta i) daļā noteiktajā termiņā.

Turklāt Komisija var uzklausīt ieinteresētās personas, ja tās to pieprasa un norāda konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. Šis pieprasījums jāiesniedz 6. punkta a) apakšpunkta ii) daļā noteiktajā termiņā.

c)   Tirgus ekonomikas režīms/atsevišķs režīms

Ja pieprasījuma iesniedzējs sniedz pietiekamus pierādījumus tam, ka tas darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, t. i., ka tas atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, normālo vērtību noteiks saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu. Šim nolūkam konkrētajā termiņā, kas noteikts šā paziņojuma 6. punkta b) apakšpunktā, jāiesniedz pienācīgi pamatots pieprasījums. Komisija nosūtīs pieteikuma iesniedzējam un Ķīnas Tautas Republikas iestādēm pieprasījuma veidlapu. Pieteikuma iesniedzējs šo pieprasījuma veidlapu var izmantot, lai pieprasītu atsevišķu režīmu, t. i., ka tas atbilst pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem.

d)   Tirgus ekonomikas valsts izvēle

Ja pieprasījuma iesniedzējam nepiešķir tirgus ekonomikas režīmu, bet tas atbilst prasībām, lai tam noteiktu individuālu maksājumu saskaņā ar pamatregulas 9. panta 5. punktu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu izmantos attiecīgu tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Komisija paredz šim nolūkam atkārtoti izmantot Indiju, tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika piemēroti pasākumi attiecīgā ražojuma importam no Ķīnas Tautas Republikas. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas izteikt apsvērumus par šīs izvēles atbilstību, ievērojot šā paziņojuma 6. punkta c) apakšpunktā noteikto termiņu.

Turklāt, ja pieteikuma iesniedzējam piešķir tirgus ekonomikas režīmu, Komisija vajadzības gadījumā var izmantot konstatējumus par normālo vērtību, kas noteikta atbilstošā tirgus ekonomikas valstī, piemēram, lai aizstātu kādu no Ķīnas Tautas Republikas izmaksu vai cenu elementiem, kas nav ticams un ir nepieciešams normālās vērtības noteikšanai, ja Ķīnas Tautas Republikā nav pieejami ticami nepieciešamie dati. Komisija apsver iespēju arī šim nolūkam izmantot Indiju.

6.   Termiņi

a)   Vispārēji termiņi

i)   Termiņš, kurā ieinteresētajām personām jāinformē par sevi, jāiesniedz aizpildītas anketas un visa pārējā informācija

Lai izmeklēšanā ņemtu vērā visu ieinteresēto personu sniegto informāciju, tām 37 dienu laikā no dienas, kas šis paziņojums publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav noteikts citādi, jāpiesakās, sazinoties ar Komisiju, jāpaziņo savs viedoklis, jāiesniedz aizpildītas anketas vai visa pārējā informācija. Jāievēro, ka personas var izmantot lielāko daļu pamatregulā noteikto procesuālo tiesību tikai tad, ja tās ir pieteikušās iepriekš minētajā termiņā.

ii)   Uzklausīšana

Turklāt visas ieinteresētās personas šajā pašā 37 dienu termiņā var pieprasīt, lai Komisija tās uzklausītu.

b)   Konkrēts termiņš pieprasījumu iesniegšanai par tirgus ekonomikas režīma un/vai atsevišķa režīma piešķiršanu

Pieteikuma iesniedzēja pienācīgi pamatots pieprasījums par tirgus ekonomikas režīma piešķiršanu, kas minēts šā paziņojuma 5. punkta c) apakšpunktā, Komisijai jāsaņem 15 dienu laikā no dienas, kad šis paziņojums publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

c)   Konkrēts termiņš, lai izraudzītos tirgus ekonomikas valsti

Personas, kas iesaistītas izmeklēšanā, var sniegt piezīmes par Indijas atbilstību, kuru, kā minēts šā paziņojuma 5. punkta d) apakšpunktā, paredzēts izvēlēties par tirgus ekonomikas valsti, lai noteiktu normālo vērtību attiecībā uz Ķīnas Tautas Republiku. Šīs piezīmes Komisijai jāsaņem 10 dienu laikā no dienas, kad šis paziņojums publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

7.   Rakstiski iesniedzamie dokumenti, aizpildītās anketas un sarakste

Ieinteresētajām personām visi dokumenti un pieprasījumi jāiesniedz rakstiski (nevis elektroniski, ja vien nav noteikts citādi), un tajos jānorāda ieinteresētās personas nosaukums, adrese, elektroniskā pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītā informācija, aizpildītās anketas un sarakste, ko ieinteresētās personas veic konfidenciāli, ir ar norādi “Limited” (4), un saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu šiem dokumentiem pievieno nekonfidenciālu versiju ar norādi “For inspection by interested parties”.

Komisijas adrese sarakstei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

8.   Nesadarbošanās

Gadījumos, kad ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai arī ievērojami kavē izmeklēšanu, apstiprinošus vai negatīvus konstatējumus saskaņā ar pamatregulas 18. pantu var sagatavot, balstoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepareizu vai maldinošu informāciju, šo informāciju neņem vērā un saskaņā ar pamatregulas 18. pantu izmanto pieejamos faktus. Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tādēļ tiek izmantoti pieejamie fakti, šai personai rezultāts var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

9.   Izmeklēšanas grafiks

Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 5. punktu izmeklēšanu pabeidz 15 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.   Personas datu apstrāde

Tiek norādīts, ka šajā izmeklēšanā savāktos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (5).

11.   Uzklausīšanas amatpersona

Tiek arī norādīts, ka gadījumā, ja ieinteresētās personas uzskata, ka tām radušās grūtības īstenot savas tiesības uz aizstāvību, tās var pieprasīt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Šī amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas dienestiem, vajadzības gadījumā piedāvājot mediāciju procedūras jautājumos, kas skar šo personu interešu aizstāvību šajā procedūrā, īpaši jautājumos par piekļuvi lietai, konfidencialitāti, termiņu pagarināšanu un rakstiski un/vai mutiski sniegto viedokļu izskatīšanu. Papildu informāciju un kontaktinformāciju ieinteresētās personas var atrast uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  OV L 199, 29.7.2005., 1. lpp.

(3)  OV L 151, 16.6.2009., 6. lpp.

(4)  Tas nozīmē, ka dokuments paredzēts tikai iekšējai lietošanai. Tas ir aizsargāts saskaņā ar 4. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.). Tas ir konfidenciāls dokuments saskaņā ar pamatregulas 19. pantu un 6. pantu PTO Nolīgumā par GATT 1994 VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums).

(5)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/24

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 324/08

| 1. | Komisija 2010. gada 22. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (“Tranquilidade”, Portugāle), ko kontrolē Espírito Santo Financial Group, SA (“ESFG”, Luksemburga), un uzņēmums Banco Pastor, SA (“Banco Pastor”, Spānija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (“Pastor Vida”, Spānija), ko līdz šim vienpersoniski kontrolēja Banco Pastor, kā arī uzņēmums Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (“ESG”, Spānija), ko kontrolē ESFG, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Gespastor S.G.I.I.C, SA (“Gespastor”, Spānija), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 22. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmums Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (“Tranquilidade”, Portugāle), ko kontrolē Espírito Santo Financial Group, SA (“ESFG”, Luksemburga), un uzņēmums Banco Pastor, SA (“Banco Pastor”, Spānija) iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē kopīgu kontroli pār uzņēmumu Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (“Pastor Vida”, Spānija), ko līdz šim vienpersoniski kontrolēja Banco Pastor, kā arī uzņēmums Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (“ESG”, Spānija), ko kontrolē ESFG, iegūst Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Gespastor S.G.I.I.C, SA (“Gespastor”, Spānija), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums Tranquilidade: apdrošināšanas un pensiju plāna produkti. Uzņēmums strādā galvenokārt Portugālē, kā arī Spānijā, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums Tranquilidade: apdrošināšanas un pensiju plāna produkti. Uzņēmums strādā galvenokārt Portugālē, kā arī Spānijā,

| — | uzņēmums ESG: strādā Spānijas finanšu nozares tirgū, pārvaldot ieguldījumu fondus, |
| --- | --- |

—

uzņēmums ESG: strādā Spānijas finanšu nozares tirgū, pārvaldot ieguldījumu fondus,

| — | uzņēmums ESFG: sniedz banku, apdrošināšanas un aktīvu un fondu pārvaldības pakalpojumus Portugālē un starptautiskā mērogā, |
| --- | --- |

—

uzņēmums ESFG: sniedz banku, apdrošināšanas un aktīvu un fondu pārvaldības pakalpojumus Portugālē un starptautiskā mērogā,

| — | uzņēmums Banco Pastor: uzņēmumu grupa, kas strādā banku darījumu un apdrošināšanas pakalpojumu izplatīšanas jomā Spānijā, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Banco Pastor: uzņēmumu grupa, kas strādā banku darījumu un apdrošināšanas pakalpojumu izplatīšanas jomā Spānijā,

| — | uzņēmums Pastor Vida: dzīvības apdrošināšana un pensiju plāni Spānijā, |
| --- | --- |

—

uzņēmums Pastor Vida: dzīvības apdrošināšana un pensiju plāni Spānijā,

| — | uzņēmums Gespastor: strādā Spānijas finanšu nozares tirgū, pārvaldot ieguldījumu fondus. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Gespastor: strādā Spānijas finanšu nozares tirgū, pārvaldot ieguldījumu fondus.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/26

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 324/09

| 1. | Komisija 2010. gada 24. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmumi Votorantim Group (Brazīlija) un Fischer Group (Brazīlija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu, apvienojot šajā kopuzņēmumā tiem piederošos meitasuzņēmumus, attiecīgi – Citrovita un Citrosuco. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 24. novembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 4. pantu (1), kuras rezultātā uzņēmumi Votorantim Group (Brazīlija) un Fischer Group (Brazīlija), Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst kopīgu kontroli pār jaunizveidotu sabiedrību, kas veido kopuzņēmumu, apvienojot šajā kopuzņēmumā tiem piederošos meitasuzņēmumus, attiecīgi – Citrovita un Citrosuco.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Votorantim: cements un betons, kalnrūpniecība un metalurģija, celuloze un papīrs, augļu sulas, ķīmisko vielu specializētie tirgi, elektroenerģijas ražošana un darbība finanšu nozarē, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Votorantim: cements un betons, kalnrūpniecība un metalurģija, celuloze un papīrs, augļu sulas, ķīmisko vielu specializētie tirgi, elektroenerģijas ražošana un darbība finanšu nozarē,

| — | Fischer: ostas infrastruktūras pakalpojumi naftas platformām, augļu sulas ražošana, |
| --- | --- |

—

Fischer: ostas infrastruktūras pakalpojumi naftas platformām, augļu sulas ražošana,

| — | kopuzņēmums JV: apelsīnu sulas ražošana un eksports. |
| --- | --- |

—

kopuzņēmums JV: apelsīnu sulas ražošana un eksports.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

---

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 1.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 324/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 324/27

---

Paziņojums par pieprasījumu atbilstoši Direktīvas 2004/17/EK 30. pantam

Dalībvalsts iesniegts pieprasījums

2010/C 324/10

Komisija 2010. gada 22. novembrī saņēma pieprasījumu atbilstoši 30. panta 4. punktam Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīvā 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs. Pirmā darbdiena pēc pieprasījuma saņemšanas ir 2010. gada 23. novembris.

Šo pieprasījumu ir iesniegusi Čehijas Republika, un tas attiecas uz akmeņogļu izpēti un ieguvi šajā valstī. Minētajā 30. pantā noteikts, ka Direktīvu 2004/17/EK nepiemēro, ja uz konkrēto darbību attiecas tieša konkurence tirgos, piekļuve kuriem nav ierobežota. Šos apstākļus izvērtē vienīgi saskaņā ar Direktīvu 2004/17/EK, neskarot konkurences noteikumu piemērošanu.

Komisijas rīcībā ir trīs mēneši, sākot no iepriekš minētās darbdienas, lai pieņemtu lēmumu attiecībā uz šo pieprasījumu. Tātad attiecīgais termiņš ir 2011. gada 23. februāris.

Minētā 4. punkta trešā daļa netiek piemērota. Līdz ar to Komisijas rīcībā esošo laikposmu vajadzības gadījumā var pagarināt par trim mēnešiem. Informācija par šādu pagarinājumu ir jāpublicē.

---