# Uradni list C 324/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.324.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 324 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 531. december 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.324.slv

Uradni list

Evropske unije

C 324

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 531. december 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2010/C 324/01 | Sklepi Sveta o evropski kinematograski dediščini, vključno z izzivi digitalne dobe | 1 |
| 2010/C 324/02 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o prednostnih nalogah za okrepljeno evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja za obdobje 2011–2020 | 5 |
| 2010/C 324/03 | Sklepi Sveta o vlogi kulture pri odpravljanju revščine in socialne izključenosti | 16 |
| 2010/C 324/04 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vlogi EU pri preprečevanju uporabe nedovoljenih poživil na mednarodni ravni | 18 |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 324/05 | Menjalni tečaji eura | 19 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2010/C 324/06 | Obvestilo o izvajanju člena 9(a)(7) Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju navigacijskih služb zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (Objava odločitev držav članic o vzpostavitvi funkcionalnih blokov zračnega prostora) | 20 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2010/C 324/01

Sklepi Sveta o evropski kinematograski dediščini, vključno z izzivi digitalne dobe

1

2010/C 324/02

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o prednostnih nalogah za okrepljeno evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja za obdobje 2011–2020

5

2010/C 324/03

Sklepi Sveta o vlogi kulture pri odpravljanju revščine in socialne izključenosti

16

2010/C 324/04

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vlogi EU pri preprečevanju uporabe nedovoljenih poživil na mednarodni ravni

18

Evropska komisija

2010/C 324/05

Menjalni tečaji eura

19

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2010/C 324/06

Obvestilo o izvajanju člena 9(a)(7) Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju navigacijskih služb zračnega prostora na enotnem evropskem nebu (Objava odločitev držav članic o vzpostavitvi funkcionalnih blokov zračnega prostora)

(Objava odločitev držav članic o vzpostavitvi funkcionalnih blokov zračnega prostora)

20

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 324/07 | Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih ulitkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 21 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 324/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 324/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  ) | 26 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 324/10 | Obvestilo o prošnji v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES – Zahteva države članice | 27 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2010/C 324/07

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih ulitkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

21

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 324/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

24

2010/C 324/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  )

1

26

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 324/10

Obvestilo o prošnji v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES – Zahteva države članice

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/1

---

Sklepi Sveta o evropski kinematograski dediščini, vključno z izzivi digitalne dobe

2010/C 324/01

SVET EVROPSKE UNIJE –

1.   OB UPOŠTEVANJU:

| — | priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o filmski dediščini), v katerem je poudarjeno, da so kinematografska dela nepogrešljiv izraz bogastva in raznolikosti evropskih kultur ter kulturna dediščina, ki jo je treba ohraniti za prihodnje generacije, |
| --- | --- |

—

priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: priporočilo o filmski dediščini), v katerem je poudarjeno, da so kinematografska dela nepogrešljiv izraz bogastva in raznolikosti evropskih kultur ter kulturna dediščina, ki jo je treba ohraniti za prihodnje generacije,

2.   OB SKLICEVANJU NA:

| — | politični okvir te zadeve, kot je orisan v prilogi k tem sklepom; |
| --- | --- |

—

politični okvir te zadeve, kot je orisan v prilogi k tem sklepom;

3.   JE SEZNANJEN S:

| — | sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropska digitalna agenda (2), in SE ZAVEDA zlasti dejstva, da se lahko s širšo in učinkovitejšo uporabo digitalnih tehnologij Evropejcem zagotovi večja kakovost življenja v obliki novih možnosti komunikacije in lažjega dostopa do kulturnih vsebin; |
| --- | --- |

—

sporočilom Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Evropska digitalna agenda (2), in SE ZAVEDA zlasti dejstva, da se lahko s širšo in učinkovitejšo uporabo digitalnih tehnologij Evropejcem zagotovi večja kakovost življenja v obliki novih možnosti komunikacije in lažjega dostopa do kulturnih vsebin;

4.   SE ZAVEDA, DA:

| — | se institucije za kinematografsko dediščino še vedno soočajo z izzivi analogne dobe, obenem pa tudi z novimi izzivi digitalne dobe, |
| --- | --- |

—

se institucije za kinematografsko dediščino še vedno soočajo z izzivi analogne dobe, obenem pa tudi z novimi izzivi digitalne dobe,

| — | lahko nenehen razvoj tehnologij ter načinov razširjanja in uporabe kulturnih vsebin vpliva na tradicionalne koncepte o filmu, kinematografiji in dediščini, |
| --- | --- |

—

lahko nenehen razvoj tehnologij ter načinov razširjanja in uporabe kulturnih vsebin vpliva na tradicionalne koncepte o filmu, kinematografiji in dediščini,

| — | digitalno okolje omogoča ustvarjalcem, kinematografskim strokovnjakom, raziskovalcem, šolam in državljanom na splošno in ne glede na meje boljši dostop do kinematografske dediščine. S tem omogoča razvoj ustvarjalnosti, številnejše kulturne izmenjave ter širši dostop do različnosti kultur in jezikov Evropske unije, |
| --- | --- |

—

digitalno okolje omogoča ustvarjalcem, kinematografskim strokovnjakom, raziskovalcem, šolam in državljanom na splošno in ne glede na meje boljši dostop do kinematografske dediščine. S tem omogoča razvoj ustvarjalnosti, številnejše kulturne izmenjave ter širši dostop do različnosti kultur in jezikov Evropske unije,

| — | digitalna doba prinaša tudi nova vprašanja glede zbiranja, prikazovanja in dolgoročne hrambe digitaliziranih izvodov analognega gradiva oziroma gradiva digitalnega izvora, |
| --- | --- |

—

digitalna doba prinaša tudi nova vprašanja glede zbiranja, prikazovanja in dolgoročne hrambe digitaliziranih izvodov analognega gradiva oziroma gradiva digitalnega izvora,

| — | je digitalizacija analognega gradiva zapleten, drag in dolgotrajen proces, zato je treba v zvezi z njo določiti prednostne naloge, pri tem pa upoštevati zlasti vrednost gradiva in nevarnost poslabšanja kakovosti, |
| --- | --- |

—

je digitalizacija analognega gradiva zapleten, drag in dolgotrajen proces, zato je treba v zvezi z njo določiti prednostne naloge, pri tem pa upoštevati zlasti vrednost gradiva in nevarnost poslabšanja kakovosti,

| — | morata pravni okvir za pravice intelektualne lastnine in izvajanje teh pravic v pogodbenem okviru zagotoviti zadostno pravno varnost, ki bi institucijam za kinematografsko dediščino omogočila opravljanje njihovega poslanstva v javnem interesu, zlasti hrambo in obnavljanje deponiranih del ter po potrebi omogočanje dostopa do teh del v kulturne in izobraževalne namene, |
| --- | --- |

—

morata pravni okvir za pravice intelektualne lastnine in izvajanje teh pravic v pogodbenem okviru zagotoviti zadostno pravno varnost, ki bi institucijam za kinematografsko dediščino omogočila opravljanje njihovega poslanstva v javnem interesu, zlasti hrambo in obnavljanje deponiranih del ter po potrebi omogočanje dostopa do teh del v kulturne in izobraževalne namene,

| — | je treba poglobiti razumevanje nosilcev politike, zainteresiranih strani in državljanov na splošno za ključne potrebe glede zbiranja, obnavljanja in hrambe kinematografske dediščine, vključno z digitalnim gradivom, |
| --- | --- |

—

je treba poglobiti razumevanje nosilcev politike, zainteresiranih strani in državljanov na splošno za ključne potrebe glede zbiranja, obnavljanja in hrambe kinematografske dediščine, vključno z digitalnim gradivom,

| — | je treba izboljšati medijsko pismenost in poklicno usposabljanje v zvezi z uporabo novih tehnologij v institucijah za kinematografsko dediščino, |
| --- | --- |

—

je treba izboljšati medijsko pismenost in poklicno usposabljanje v zvezi z uporabo novih tehnologij v institucijah za kinematografsko dediščino,

| — | ne glede na postopek digitalizacije kinematografske dediščine hramba originalnih nosilcev ostaja bistvenega pomena. Svet se v tem okviru tudi zaveda pomembnosti laboratorijev, v katerih je analogno gradivo mogoče obnoviti in narediti njegovo kopijo, |
| --- | --- |

—

ne glede na postopek digitalizacije kinematografske dediščine hramba originalnih nosilcev ostaja bistvenega pomena. Svet se v tem okviru tudi zaveda pomembnosti laboratorijev, v katerih je analogno gradivo mogoče obnoviti in narediti njegovo kopijo,

| — | je s filmi povezano gradivo dragocen del kinematografske dediščine; |
| --- | --- |

—

je s filmi povezano gradivo dragocen del kinematografske dediščine;

5.   POUDARJA:

| — | svojo zavezanost dejavni podpori institucijam za kinematografsko dediščino in vsem njihovim nalogam, zlasti v zvezi z digitalizacijo, |
| --- | --- |

—

svojo zavezanost dejavni podpori institucijam za kinematografsko dediščino in vsem njihovim nalogam, zlasti v zvezi z digitalizacijo,

| — | pomen dopolnilne vloge, ki jo lahko imajo javno-zasebna partnerstva pri opravljanju nalog teh institucij, zlasti pri spodbujanju širokega dostopa javnosti do deponiranih del v kulturne in izobraževalne namene ob upoštevanju pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

—

pomen dopolnilne vloge, ki jo lahko imajo javno-zasebna partnerstva pri opravljanju nalog teh institucij, zlasti pri spodbujanju širokega dostopa javnosti do deponiranih del v kulturne in izobraževalne namene ob upoštevanju pravic intelektualne lastnine;

6.   Z ZANIMANJEM POZDRAVLJA:

| — | prvo (3) in drugo (4) poročilo Komisije o izvajanju priporočila o filmski dediščini, |
| --- | --- |

—

prvo (3) in drugo (4) poročilo Komisije o izvajanju priporočila o filmski dediščini,

| — | okvirni sporazum med Mednarodno federacijo združenj filmskih producentov (Fédération Internationale des Associations de Producteurs de Films — FIAPF) in Evropskim združenjem filmskih arhivov in kinotek (Association of European Film Libraries/Cinémathèques — ACE) o prostovoljnem shranjevanju filmov v arhive (5), |
| --- | --- |

—

okvirni sporazum med Mednarodno federacijo združenj filmskih producentov (Fédération Internationale des Associations de Producteurs de Films — FIAPF) in Evropskim združenjem filmskih arhivov in kinotek (Association of European Film Libraries/Cinémathèques — ACE) o prostovoljnem shranjevanju filmov v arhive (5),

| — | namero Komisije, da do leta 2010 predloži direktivo o delih neznanih avtorjev, kot je napovedala v sporočilu o evropski digitalni agendi; |
| --- | --- |

—

namero Komisije, da do leta 2010 predloži direktivo o delih neznanih avtorjev, kot je napovedala v sporočilu o evropski digitalni agendi;

7.   POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| — | prilagodijo obstoječe instrumente o obveznem zakonskem ali pogodbenem shranjevanju kinematografskih del, ki spadajo v njihovo avdiovizualno dediščino, ob upoštevanju digitalizacije produkcije in distribucije, ter zagotovijo ustrezno uporabo teh instrumentov, |
| --- | --- |

—

prilagodijo obstoječe instrumente o obveznem zakonskem ali pogodbenem shranjevanju kinematografskih del, ki spadajo v njihovo avdiovizualno dediščino, ob upoštevanju digitalizacije produkcije in distribucije, ter zagotovijo ustrezno uporabo teh instrumentov,

| — | spodbujajo prostovoljno shranjevanje filmov in uporabo okvirnega sporazuma med FIAPF in ACE o prostovoljnem shranjevanju filmov v arhive, |
| --- | --- |

—

spodbujajo prostovoljno shranjevanje filmov in uporabo okvirnega sporazuma med FIAPF in ACE o prostovoljnem shranjevanju filmov v arhive,

| — | pri oblikovanju svoje kulturne politike upoštevajo kinematografsko dediščino, |
| --- | --- |

—

pri oblikovanju svoje kulturne politike upoštevajo kinematografsko dediščino,

| — | zagotovijo, da se tovrstna hramba kinematografske dediščine vključi v njihovo nacionalno ali regionalno politiko za kinematografijo, zlasti pa naj






  (a) | določijo dolgoročno strategijo za svojo nacionalno kinematografsko dediščino, tako na analognih kot na digitalnih nosilcih; |
| --- | --- | --- |

—

zagotovijo, da se tovrstna hramba kinematografske dediščine vključi v njihovo nacionalno ali regionalno politiko za kinematografijo, zlasti pa naj

(a)

določijo dolgoročno strategijo za svojo nacionalno kinematografsko dediščino, tako na analognih kot na digitalnih nosilcih;

| (b) | pri izvajanju svojih politik za spodbujanje digitalizacije kinematografije upoštevajo kinematografe institucij za kinematografsko dediščino in druge kinematografe, namenjene filmom iz okvira dediščine; |
| --- | --- |

(b)

pri izvajanju svojih politik za spodbujanje digitalizacije kinematografije upoštevajo kinematografe institucij za kinematografsko dediščino in druge kinematografe, namenjene filmom iz okvira dediščine;

| (c) | zagotavljajo, da se filmi, ki so jih finančno podprle države ali regije, shranijo v institucijah za kinematografsko dediščino, ter spodbujajo k shranjevanju vsega povezanega gradiva, če je to mogoče; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo, da se filmi, ki so jih finančno podprle države ali regije, shranijo v institucijah za kinematografsko dediščino, ter spodbujajo k shranjevanju vsega povezanega gradiva, če je to mogoče;

| (d) | zagotavljajo, da ob upoštevanju pravic intelektualne lastnine ter brez poseganja v pošteno plačilo imetnikov pravic in običajno uporabo filma institucije za kinematografsko dediščino lahko razpolagajo z ustreznimi pravicami glede hrambe ter kulturne in nekomercialne uporabe filmov, subvencioniranih iz nacionalnih in regionalnih skladov, in povezanega gradiva, in sicer tako, da se omogočijo na primer:






  — | javna predvajanja v njihovih prostorih in/ali |
| --- | --- | --- |

(d)

zagotavljajo, da ob upoštevanju pravic intelektualne lastnine ter brez poseganja v pošteno plačilo imetnikov pravic in običajno uporabo filma institucije za kinematografsko dediščino lahko razpolagajo z ustreznimi pravicami glede hrambe ter kulturne in nekomercialne uporabe filmov, subvencioniranih iz nacionalnih in regionalnih skladov, in povezanega gradiva, in sicer tako, da se omogočijo na primer:

—

javna predvajanja v njihovih prostorih in/ali

| — | reprodukcija filma na katerem koli nosilcu za potrebe hrambe in/ali |
| --- | --- |

—

reprodukcija filma na katerem koli nosilcu za potrebe hrambe in/ali

| — | obnavljanje gradiva in/ali |
| --- | --- |

—

obnavljanje gradiva in/ali

| — | uporaba gradiva za razstave in/ali |
| --- | --- |

—

uporaba gradiva za razstave in/ali

| — | organizacija vpogleda raziskovalcev v gradivo prek varne spletne povezave in/ali |
| --- | --- |

—

organizacija vpogleda raziskovalcev v gradivo prek varne spletne povezave in/ali

| — | uporaba digitaliziranih izvlečkov iz gradiva v izobraževalne namene in/ali |
| --- | --- |

—

uporaba digitaliziranih izvlečkov iz gradiva v izobraževalne namene in/ali

| — | dostop do izvlečkov ali celo do celotnega gradiva prek spletnih javnih platform za dostop do kulturne vsebine, kot so Europeana (6) in njeni partnerski projekti ali spletne strani nacionalnih kulturnih ustanov; |
| --- | --- |

—

dostop do izvlečkov ali celo do celotnega gradiva prek spletnih javnih platform za dostop do kulturne vsebine, kot so Europeana (6) in njeni partnerski projekti ali spletne strani nacionalnih kulturnih ustanov;

| — | poenostavijo kroženje in spodbujanje kinematografske dediščine, ob upoštevanju pravic intelektualne lastnine, med drugim prek:






  (a) | izmenjave gradiva med institucijami za kinematografsko dediščino; |
| --- | --- | --- |

—

poenostavijo kroženje in spodbujanje kinematografske dediščine, ob upoštevanju pravic intelektualne lastnine, med drugim prek:

(a)

izmenjave gradiva med institucijami za kinematografsko dediščino;

| (b) | podnaslavljanja filmov v čim več evropskih jezikov; |
| --- | --- |

(b)

podnaslavljanja filmov v čim več evropskih jezikov;

| — | okrepijo prizadevanja za digitalizacijo kinematografske dediščine in izboljšajo dostop do nje, zlasti prek Europeane, v skladu z načeli evropske digitalne agende, |
| --- | --- |

—

okrepijo prizadevanja za digitalizacijo kinematografske dediščine in izboljšajo dostop do nje, zlasti prek Europeane, v skladu z načeli evropske digitalne agende,

| — | si prizadevajo za razvoj izobraževanja in poklicnega usposabljanja v zvezi s kinematografskimi arhivi, na primer z vključitvijo posebnih tečajev v sisteme izobraževanja in usposabljanja ter s spodbujanjem začasnih izmenjav strokovnjakov med institucijami za kinematografsko dediščino za namene stalnega poklicnega usposabljanja, |
| --- | --- |

—

si prizadevajo za razvoj izobraževanja in poklicnega usposabljanja v zvezi s kinematografskimi arhivi, na primer z vključitvijo posebnih tečajev v sisteme izobraževanja in usposabljanja ter s spodbujanjem začasnih izmenjav strokovnjakov med institucijami za kinematografsko dediščino za namene stalnega poklicnega usposabljanja,

| — | opredelijo politike za dolgoročno ohranitev digitaliziranih kopij analognega gradiva oziroma gradiva digitalnega izvora v skladu s priporočilom Komisije z dne 24. avgusta 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (7) ter s tozadevnimi sklepi Sveta z dne 13. novembra 2006 (8), |
| --- | --- |

—

opredelijo politike za dolgoročno ohranitev digitaliziranih kopij analognega gradiva oziroma gradiva digitalnega izvora v skladu s priporočilom Komisije z dne 24. avgusta 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (7) ter s tozadevnimi sklepi Sveta z dne 13. novembra 2006 (8),

| — | še naprej sodelujejo in si izmenjujejo dobre prakse na tem področju; |
| --- | --- |

—

še naprej sodelujejo in si izmenjujejo dobre prakse na tem področju;

8.   POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| — | še naprej preučuje, kako bi lahko zagotovili zadostno pravno varnost v zvezi s pravicami intelektualne lastnine za institucije za kinematografsko dediščino, da bi jim olajšali opravljanje njihovega poslanstva v javnem interesu, |
| --- | --- |

—

še naprej preučuje, kako bi lahko zagotovili zadostno pravno varnost v zvezi s pravicami intelektualne lastnine za institucije za kinematografsko dediščino, da bi jim olajšali opravljanje njihovega poslanstva v javnem interesu,

| — | še naprej izmenjuje izkušnje in dobre prakse v okviru delovne skupine kinematografskih strokovnjakov, ki jo je ustanovila Komisija (9), in naj Svetu poroča o doseženem napredku, |
| --- | --- |

—

še naprej izmenjuje izkušnje in dobre prakse v okviru delovne skupine kinematografskih strokovnjakov, ki jo je ustanovila Komisija (9), in naj Svetu poroča o doseženem napredku,

| — | še naprej podpira raziskave glede dolgoročne ohranitve digitalnega gradiva in dostopnosti tega digitalnega gradiva z vidika večjezičnosti, zlasti v povezavi z obstojnostjo digitalnih nosilcev in formatov podatkov, |
| --- | --- |

—

še naprej podpira raziskave glede dolgoročne ohranitve digitalnega gradiva in dostopnosti tega digitalnega gradiva z vidika večjezičnosti, zlasti v povezavi z obstojnostjo digitalnih nosilcev in formatov podatkov,

| — | v sklopu trenutnega obravnavanja del neznanih avtorjev preuči vprašanja, ki se pojavljajo v avdiovizualnem sektorju; |
| --- | --- |

—

v sklopu trenutnega obravnavanja del neznanih avtorjev preuči vprašanja, ki se pojavljajo v avdiovizualnem sektorju;

9.   POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| — | spodbujajo uporabo evropskih standardov glede interoperabilnosti kinematografskih datotek (10) in po potrebi oblikujejo skupne standarde glede shranjevanja digitalnih datotek v institucijah za kinematografsko dediščino, |
| --- | --- |

—

spodbujajo uporabo evropskih standardov glede interoperabilnosti kinematografskih datotek (10) in po potrebi oblikujejo skupne standarde glede shranjevanja digitalnih datotek v institucijah za kinematografsko dediščino,

| — | podrobno preučijo izzive in možnosti digitalne dobe za institucije za varstvo kinematografske dediščine, |
| --- | --- |

—

podrobno preučijo izzive in možnosti digitalne dobe za institucije za varstvo kinematografske dediščine,

| — | podprejo dejavnosti teh institucij, namenjene reševanju teh izzivov in izrabi teh možnosti, zlasti tako, da z uporabo novih tehnologij omogočijo večjo dostopnost njihovih zbirk. |
| --- | --- |

—

podprejo dejavnosti teh institucij, namenjene reševanju teh izzivov in izrabi teh možnosti, zlasti tako, da z uporabo novih tehnologij omogočijo večjo dostopnost njihovih zbirk.

---

(1)  UL L 323, 9.12.2005, str. 57.

(2)  COM(2010) 245 konč.

(3)  SEC(2008) 2373.

(4)  SEC(2010) 853.

(5)  http://acefilm.de/98.html

(6)  http://www.europeana.eu

(7)  UL L 236, 31.8.2006, str. 28.

(8)  UL C 297, 7.12.2006, str. 1.

(9)  http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/cinema/experts/index_fr.htm

(10)  Evropska standarda EN 15744:2009 „Identifikacija filmov – Minimalni sklop metapodatkov za kinematografska dela“ in EN 15907 „Identifikacija filmov – Načini izboljšanja interoperabilnosti metapodatkov – Sklopi in strukture elementov“.

---

PRILOGA

Politični okvir

| — | Resolucija Sveta z dne 26. junija 2000 o ohranjanju in uveljavljanju evropske kinematografske dediščine (1) |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta z dne 26. junija 2000 o ohranjanju in uveljavljanju evropske kinematografske dediščine (1)

| — | Sporočilo Komisije z dne 26. septembra 2001 o nekaterih pravnih vidikih, povezanih s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (2) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije z dne 26. septembra 2001 o nekaterih pravnih vidikih, povezanih s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (2)

| — | Konvencija Sveta Evrope z dne 8. novembra 2001 o varstvu avdiovizualne dediščine (3) |
| --- | --- |

—

Konvencija Sveta Evrope z dne 8. novembra 2001 o varstvu avdiovizualne dediščine (3)

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2002 o sporočilu Komisije o nekaterih pravnih vidikih, povezanih s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (4) |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 2. julija 2002 o sporočilu Komisije o nekaterih pravnih vidikih, povezanih s kinematografskimi in drugimi avdiovizualnimi deli (4)

| — | Resolucija Sveta z dne 24. novembra 2003 o shranjevanju kinematografskih del v Evropski uniji (5) |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta z dne 24. novembra 2003 o shranjevanju kinematografskih del v Evropski uniji (5)

| — | Priporočilo Komisije z dne 24. avgusta 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (6) |
| --- | --- |

—

Priporočilo Komisije z dne 24. avgusta 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (6)

| — | Sklepi Sveta z dne 13. novembra 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (7) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta z dne 13. novembra 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (7)

| — | Priporočilo Odbora ministrov Sveta Evrope za države članice z dne 23. septembra 2009 o nacionalnih kinematografskih politikah in raznolikosti kulturnega izražanja (8) |
| --- | --- |

—

Priporočilo Odbora ministrov Sveta Evrope za države članice z dne 23. septembra 2009 o nacionalnih kinematografskih politikah in raznolikosti kulturnega izražanja (8)

| — | Sklepi Sveta z dne 10. maja 2010 o Europeani: naslednji koraki (9) |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta z dne 10. maja 2010 o Europeani: naslednji koraki (9)

---

(1)  UL C 193, 11.7.2000, str. 1.

(2)  COM(2001) 534 konč.

(3)  http://conventions.coe.int/Treaty/FR/Treaties/Html/183.htm

(4)  UL C 271E, 15.11.2003, str. 176.

(5)  UL C 295, 5.12.2003, str. 5.

(6)  UL L 236, 31.8.2006, str. 28.

(7)  UL C 297, 7.12.2006, str. 1.

(8)  CM/Rec(2009) 73.

(9)  UL C 137, 27.5.2010, str. 19.

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/5

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o prednostnih nalogah za okrepljeno evropsko sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja za obdobje 2011–2020

2010/C 324/02

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

SE ZAVEDAJO, DA:

| 1. | je Svet 12. novembra 2002 odobril Resolucijo o spodbujanju okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (1), na podlagi katere so ministri, pristojni za poklicno izobraževanje in usposabljanje v državah članicah EU, državah EFTA/EGP in državah kandidatkah, Komisija in evropski socialni partnerji na srečanju v Københavnu 29. in 30. novembra 2002 sprejeli izjavo, ki predstavlja strategijo za izboljšanje uspešnosti, kakovosti in privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (splošno znana kot københavnski proces); |
| --- | --- |

1.

je Svet 12. novembra 2002 odobril Resolucijo o spodbujanju okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja (1), na podlagi katere so ministri, pristojni za poklicno izobraževanje in usposabljanje v državah članicah EU, državah EFTA/EGP in državah kandidatkah, Komisija in evropski socialni partnerji na srečanju v Københavnu 29. in 30. novembra 2002 sprejeli izjavo, ki predstavlja strategijo za izboljšanje uspešnosti, kakovosti in privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (splošno znana kot københavnski proces);

| 2. | sta Evropski parlament in Svet v Priporočilu z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2) pozvala države članice k vključevanju teh kompetenc v svoje strategije vseživljenjskega učenja, da bi vsem mladim zagotovili sredstva za razvoj takšnih kompetenc do ravni, ki bi bila ustrezna podlaga za nadaljnje učenje in poklicno življenje; |
| --- | --- |

2.

sta Evropski parlament in Svet v Priporočilu z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2) pozvala države članice k vključevanju teh kompetenc v svoje strategije vseživljenjskega učenja, da bi vsem mladim zagotovili sredstva za razvoj takšnih kompetenc do ravni, ki bi bila ustrezna podlaga za nadaljnje učenje in poklicno življenje;

| 3. | je Svet v Resoluciji o novih znanjih in spretnostih za nova delovna mesta z dne 15. novembra 2007 (3) poudaril, da je nujno predvideti prihodnje potrebe po strokovni usposobljenosti, da bi usposobili delavce za nove zaposlitve v družbi znanja, in sicer z izvajanjem ukrepov, s pomočjo katerih bi znanje, spretnosti in usposobljenost uskladili s potrebami gospodarstva ter preprečili morebitne vrzeli; |
| --- | --- |

3.

je Svet v Resoluciji o novih znanjih in spretnostih za nova delovna mesta z dne 15. novembra 2007 (3) poudaril, da je nujno predvideti prihodnje potrebe po strokovni usposobljenosti, da bi usposobili delavce za nove zaposlitve v družbi znanja, in sicer z izvajanjem ukrepov, s pomočjo katerih bi znanje, spretnosti in usposobljenost uskladili s potrebami gospodarstva ter preprečili morebitne vrzeli;

| 4. | je Svet v Sklepih z dne 22. maja 2008 o izobraževanju odraslih priznal ključno vlogo, ki jo lahko ima izobraževanje odraslih pri doseganju ciljev lizbonske strategije s spodbujanjem socialne kohezije, zagotavljanjem potrebnega znanja državljanom pri iskanju nove zaposlitve in pri pomoči Evropi, da bo bolje pripravljena na izzive globalizacije, ter države članice pozval, naj preučijo vrsto posebnih ukrepov na področju izobraževanja odraslih (4); |
| --- | --- |

4.

je Svet v Sklepih z dne 22. maja 2008 o izobraževanju odraslih priznal ključno vlogo, ki jo lahko ima izobraževanje odraslih pri doseganju ciljev lizbonske strategije s spodbujanjem socialne kohezije, zagotavljanjem potrebnega znanja državljanom pri iskanju nove zaposlitve in pri pomoči Evropi, da bo bolje pripravljena na izzive globalizacije, ter države članice pozval, naj preučijo vrsto posebnih ukrepov na področju izobraževanja odraslih (4);

| 5. | je Svet v Sklepih z dne 21. novembra 2008 o mobilnosti mladih (5) države članice pozval, naj vsem mladim, ki se poklicno izobražujejo in usposabljajo, omogočijo, da sodelujejo v programih mobilnosti, ter izboljšajo možnosti za mobilnost v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

5.

je Svet v Sklepih z dne 21. novembra 2008 o mobilnosti mladih (5) države članice pozval, naj vsem mladim, ki se poklicno izobražujejo in usposabljajo, omogočijo, da sodelujejo v programih mobilnosti, ter izboljšajo možnosti za mobilnost v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| 6. | je v Resoluciji Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 o boljšem vključevanju vseživljenjske orientacije v strategije vseživljenjskega učenja (6) poudarjeno, da je treba posameznikom pomagati pri identificiranju njihovih že obstoječih znanj in spretnosti ter pri zastavljanju učnih ciljev, s pomočjo katerih bodo izboljšali svoje poklicne možnosti; |
| --- | --- |

6.

je v Resoluciji Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 21. novembra 2008 o boljšem vključevanju vseživljenjske orientacije v strategije vseživljenjskega učenja (6) poudarjeno, da je treba posameznikom pomagati pri identificiranju njihovih že obstoječih znanj in spretnosti ter pri zastavljanju učnih ciljev, s pomočjo katerih bodo izboljšali svoje poklicne možnosti;

| 7. | so Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, v Sklepih z dne 12. maja 2009 (7) o okrepitvi partnerstev med izobraževalnimi ustanovami in ustanovami za usposabljanje ter socialnimi partnerji, zlasti delodajalci, na področju vseživljenjskega učenja države članice pozvali k aktivnemu spodbujanju takšnih partnerstev; |
| --- | --- |

7.

so Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, v Sklepih z dne 12. maja 2009 (7) o okrepitvi partnerstev med izobraževalnimi ustanovami in ustanovami za usposabljanje ter socialnimi partnerji, zlasti delodajalci, na področju vseživljenjskega učenja države članice pozvali k aktivnemu spodbujanju takšnih partnerstev;

| 8. | je Svet v Sklepih z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (8) za tovrstno sodelovanje za obdobje do leta 2020 vzpostavil okvir, ki sisteme izobraževanja in usposabljanja v celoti vključuje v perspektivo vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

8.

je Svet v Sklepih z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (8) za tovrstno sodelovanje za obdobje do leta 2020 vzpostavil okvir, ki sisteme izobraževanja in usposabljanja v celoti vključuje v perspektivo vseživljenjskega učenja;

| 9. | je Evropski svet v sklepih z dne 25. in 26. marca 2010 ter 17. junija 2010 (9) v okviru strategije Evropa 2020 določil dva krovna cilja za izobraževanje in usposabljanje. Komisijo je tudi pozval, naj predstavi potrebne ukrepe za izvajanje te strategije na ravni EU, zlasti v okviru vodilnih pobud; |
| --- | --- |

9.

je Evropski svet v sklepih z dne 25. in 26. marca 2010 ter 17. junija 2010 (9) v okviru strategije Evropa 2020 določil dva krovna cilja za izobraževanje in usposabljanje. Komisijo je tudi pozval, naj predstavi potrebne ukrepe za izvajanje te strategije na ravni EU, zlasti v okviru vodilnih pobud;

| 10. | je Svet v Sklepih z dne 11. maja 2010 o kompetencah za vseživljenjsko učenje in pobudi „nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“ (10) pozval države članice, naj bolj podprejo usvajanje, posodabljanje in nadaljnji razvoj celotnega niza kompetenc pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju, hkrati pa podprejo začetni in nadaljnji strokovni razvoj učiteljev in vodij usposabljanj v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, med drugim tudi zato, da bi bili usposobljeni za prevzemanje novih vlog, ki jih zahteva na kompetencah temelječ pristop; |
| --- | --- |

10.

je Svet v Sklepih z dne 11. maja 2010 o kompetencah za vseživljenjsko učenje in pobudi „nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta“ (10) pozval države članice, naj bolj podprejo usvajanje, posodabljanje in nadaljnji razvoj celotnega niza kompetenc pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju, hkrati pa podprejo začetni in nadaljnji strokovni razvoj učiteljev in vodij usposabljanj v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, med drugim tudi zato, da bi bili usposobljeni za prevzemanje novih vlog, ki jih zahteva na kompetencah temelječ pristop;

| 11. | je Svet v Sklepih z dne 10. in 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (11) pozval države članice, naj izboljšajo pridobivanje ključnih kompetenc po poklicnih poteh in programih ter bolje obravnavajo potrebe prikrajšanih učencev. |
| --- | --- |

11.

je Svet v Sklepih z dne 10. in 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (11) pozval države članice, naj izboljšajo pridobivanje ključnih kompetenc po poklicnih poteh in programih ter bolje obravnavajo potrebe prikrajšanih učencev.

POUDARJAJO, DA:

| 1. | imata začetno in nadaljevalno poklicno izobraževanje in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: I-VET oziroma C-VET) enak dvojni cilj, tj. prispevati k zaposljivosti in gospodarski rasti ter poiskati odgovore na širše družbene izzive, zlasti s spodbujanjem socialne kohezije. Mladim, pa tudi odraslim, bi morala ponuditi privlačne in izzivov polne poklicne priložnosti; pritegniti bi morala tako ženske kot moške, tako posameznike, ki veliko obetajo, kot tiste, ki jim iz različnih razlogov grozi, da bodo izključeni iz trga dela; |
| --- | --- |

1.

imata začetno in nadaljevalno poklicno izobraževanje in usposabljanje (v nadaljnjem besedilu: I-VET oziroma C-VET) enak dvojni cilj, tj. prispevati k zaposljivosti in gospodarski rasti ter poiskati odgovore na širše družbene izzive, zlasti s spodbujanjem socialne kohezije. Mladim, pa tudi odraslim, bi morala ponuditi privlačne in izzivov polne poklicne priložnosti; pritegniti bi morala tako ženske kot moške, tako posameznike, ki veliko obetajo, kot tiste, ki jim iz različnih razlogov grozi, da bodo izključeni iz trga dela;

| 2. | se bo evropski trg dela v prihodnje hkrati soočal s staranjem prebivalstva in zmanjševanjem generacij mladih, ki vstopajo v sisteme izobraževanja in usposabljanja ter na trg dela. Istočasno se bo moral spoprijeti še z izzivi nenehnega tehnološkega razvoja in spreminjajočih se gospodarskih zahtev. Odrasli, zlasti pa starejši delavci, bodo zato morali vse pogosteje nadgrajevati in širiti svoja strokovna znanja in kompetence s stalnim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem; |
| --- | --- |

2.

se bo evropski trg dela v prihodnje hkrati soočal s staranjem prebivalstva in zmanjševanjem generacij mladih, ki vstopajo v sisteme izobraževanja in usposabljanja ter na trg dela. Istočasno se bo moral spoprijeti še z izzivi nenehnega tehnološkega razvoja in spreminjajočih se gospodarskih zahtev. Odrasli, zlasti pa starejši delavci, bodo zato morali vse pogosteje nadgrajevati in širiti svoja strokovna znanja in kompetence s stalnim poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem;

| 3. | ima lahko sedanji upad gospodarske rasti resne posledice za naložbe v poklicno izobraževanje in usposabljanje. Zaradi proračunskih omejitev je treba poiskati inovativne rešitve za zagotovitev trajnega financiranja poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter učinkovitega dodeljevanja in pravičnega razporejanja sredstev; |
| --- | --- |

3.

ima lahko sedanji upad gospodarske rasti resne posledice za naložbe v poklicno izobraževanje in usposabljanje. Zaradi proračunskih omejitev je treba poiskati inovativne rešitve za zagotovitev trajnega financiranja poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter učinkovitega dodeljevanja in pravičnega razporejanja sredstev;

| 4. | so lahko neustrezne kvalifikacije ovira za produktivnost, rast in konkurenčnost. Treba je predvideti potrebe po strokovni usposobljenosti in njen primanjkljaj za vse ravni izobrazbe, to pa nato prenesti v politiko in prakso, da bi z ustrezno ponudbo poklicnega izobraževanja in usposabljanja bolje zadostili potrebam gospodarstva, državljanov in družbe na splošno; |
| --- | --- |

4.

so lahko neustrezne kvalifikacije ovira za produktivnost, rast in konkurenčnost. Treba je predvideti potrebe po strokovni usposobljenosti in njen primanjkljaj za vse ravni izobrazbe, to pa nato prenesti v politiko in prakso, da bi z ustrezno ponudbo poklicnega izobraževanja in usposabljanja bolje zadostili potrebam gospodarstva, državljanov in družbe na splošno;

| 5. | je oblikovanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja skupna odgovornost nacionalnih vlad, socialnih partnerjev, delodajalcev in drugih ustreznih interesnih skupin, na primer sektorskih organizacij, ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, učiteljev, vodij usposabljanj ter učencev: tesnejše sodelovanje je v skupnem interesu vseh; |
| --- | --- |

5.

je oblikovanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja skupna odgovornost nacionalnih vlad, socialnih partnerjev, delodajalcev in drugih ustreznih interesnih skupin, na primer sektorskih organizacij, ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, učiteljev, vodij usposabljanj ter učencev: tesnejše sodelovanje je v skupnem interesu vseh;

| 6. | bi bilo treba v evropskih in nacionalnih politikah poudariti, da so v družbi znanja poklicne spretnosti in kompetence prav tako pomembne kot akademske; |
| --- | --- |

6.

bi bilo treba v evropskih in nacionalnih politikah poudariti, da so v družbi znanja poklicne spretnosti in kompetence prav tako pomembne kot akademske;

| 7. | je glede na družbeni in gospodarski pomen poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi zelo pomembno ohraniti in še dodatno izboljšati njegovo odličnost. Vrhunsko poklicno izobraževanje in usposabljanje je ključnega pomena pri zagotavljanju, da bo Evropa še naprej največja izvoznica industrijskih proizvodov na svetu. Poklicno izobraževanje in usposabljanje, ki dosega dobre rezultate, je zelo pomembno tudi za ohranjanje evropskega modela socialne varnosti. |
| --- | --- |

7.

je glede na družbeni in gospodarski pomen poklicnega izobraževanja in usposabljanja v Evropi zelo pomembno ohraniti in še dodatno izboljšati njegovo odličnost. Vrhunsko poklicno izobraževanje in usposabljanje je ključnega pomena pri zagotavljanju, da bo Evropa še naprej največja izvoznica industrijskih proizvodov na svetu. Poklicno izobraževanje in usposabljanje, ki dosega dobre rezultate, je zelo pomembno tudi za ohranjanje evropskega modela socialne varnosti.

PRIZNAVAJO, DA:

je bil københavnski proces ključen za boljšo ozaveščenost o pomenu poklicnega izobraževanja in usposabljanja tako na evropski kot na nacionalni ravni (12). Sodelovanje, ki se je razvilo v okviru tega procesa, je omogočilo dogovor o skupnih evropskih ciljih, razprave o nacionalnih modelih in pobudah ter izmenjavo najboljših praks na evropski ravni. Zaradi trenutne gospodarske krize je poklicno izobraževanje in usposabljanje še pomembnejše. Vendar pa večja ozaveščenost o pomenu poklicnega izobraževanja in usposabljanja ne pomeni nujno tudi dodatnih virov in sredstev.

Zaradi evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja je prišlo do opaznega napredka v nacionalnih politikah, omogočilo pa je tudi oblikovanje pomembnih evropskih instrumentov za zagotavljanje preglednosti, priznavanje kvalifikacij in kompetenc ter zagotavljanje kakovosti: Europass (13), evropsko ogrodje kvalifikacij (EQF) (14), evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (15) in evropski referenčni okvir za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET) (16).

Z evropskim ogrodjem kvalifikacij za vseživljenjsko učenje se podpira in spodbuja uvajanje „celovitih“ nacionalnih ogrodij kvalifikacij, ki zajemajo splošno izobraževanje, poklicno izobraževanje in usposabljanje ter visokošolsko izobraževanje, vsa pa temeljijo na učnih rezultatih. S takšnimi ogrodji, ki prenašajo poudarek z učnega procesa, ki je usmerjen v vloženi trud, na učne rezultate, se ustvarjajo priložnosti za vseživljenjsko učenje ter bolje zadosti potrebam trga dela. V večini držav je že mogoče opaziti očiten premik z učnih procesov, ki so usmerjeni v vloženi trud, na učne rezultate tako v politiki kot v praksi.

Države članice so vse bolj prepričane, da so evropska orodja lahko v podporo preglednim, prepustnim in vključujočim nacionalnim sistemom kvalifikacij. Vendar pa se vsa evropska orodja, ki so na voljo, še ne uporabljajo v polni meri. Čeprav se evropski prostor izobraževanja in usposabljanja vzpostavlja, prvotni cilj, da bi odpravili ovire za mobilnost, še ni dosežen. Učno mobilnost v poklicnem izobraževanju in usposabljanju je treba še povečati.

Podobno, kot se je s københavnskim procesom izboljšala vloga poklicnega izobraževanja in usposabljanja v okviru Lizbonske strategije (2000–2010), bi morali ti sklepi pripomoči k uresničevanju prednostnih nalog nove strategije za rast in delovna mesta Evropa 2020 in z njo povezanih vodilnih pobud. Poklicno izobraževanje in usposabljanje bi moralo odigrati svojo vlogo tudi pri doseganju dveh krovnih ciljev v izobraževanju, tj. da se delež ljudi med 30. in 34. letom starosti s končano terciarno ali enakovredno izobrazbo do leta 2020 poveča na vsaj 40 %, delež oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, pa zniža na manj kot 10 %.

Cilji na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi morali biti še naprej skladni s splošnimi cilji in prednostnimi nalogami iz strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“). Evropsko sodelovanje v okviru københavnskega procesa bi moralo pomagati oblikovati evropski prostor izobraževanja in usposabljanja, v katerem bi bile kvalifikacije, pridobljene v eni državi, priznane tudi v drugih evropskih državah, kar bi spodbujalo mobilnost mladih in odraslih. Raznolikost sistemov evropskega poklicnega izobraževanja in usposabljanja je po eni strani prednost, ki omogoča vzajemno učenje, po drugi strani pa sta za vzpostavitev medsebojnega zaupanja med raznolikimi sistemi potrebna preglednost in skupni pristop k zagotavljanju kakovosti.

STRINJAJO SE, DA:

bi bilo treba københavnskemu procesu dati nov zagon. Cilji na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi morali biti še naprej skladni s splošnimi cilji iz strateškega okvira „ET 2020“, saj je københavnski proces njegov sestavni del. Poleg tega bi bilo pri ocenjevanju københavnskega procesa treba upoštevati tako dosedanje izkušnje in nove izzive kot tudi spreminjajoče se politične razmere v prihodnjem desetletju 2011–2020, zlasti glede na strategijo Evropa 2020.

Skladno s tem in ob doslednem spoštovanju načela subsidiarnosti naj države članice razmislijo o sprejetju:

| I. | globalne vizije poklicnega izobraževanja in usposabljanja v letu 2020; |
| --- | --- |

I.

globalne vizije poklicnega izobraževanja in usposabljanja v letu 2020;

| II. | strateških ciljev za obdobje 2011–2020 in nekaterih podpornih horizontalnih ciljev; |
| --- | --- |

II.

strateških ciljev za obdobje 2011–2020 in nekaterih podpornih horizontalnih ciljev;

| III. | načel, na katerih temeljita upravljanje københavnskega procesa in odgovornost zanj; |
| --- | --- |

III.

načel, na katerih temeljita upravljanje københavnskega procesa in odgovornost zanj;

| IV. | kratkoročnih ciljev za prva štiri leta (2011–2014), |
| --- | --- |

IV.

kratkoročnih ciljev za prva štiri leta (2011–2014),

kot je podrobno opisano v delih I do IV spodaj.

I.   GLOBALNA VIZIJA POKLICNEGA IZOBRAŽEVANJA IN USPOSABLJANJA V LETU 2020

V primerjavi z letom 2010 bi morali do leta 2020 evropski sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja postati bolj privlačni, ustrezni, poklicno usmerjeni, inovativni, dostopni in prilagodljivi, k odličnosti in pravičnosti v vseživljenjskem učenju pa bi morali prispevati z zagotavljanjem:

| — | privlačnega in vključujočega poklicnega izobraževanja in usposabljanja (I-VET in C-VET) z visoko usposobljenimi učitelji in vodji usposabljanj, inovativnimi učnimi metodami, visokokakovostno infrastrukturo in objekti ter kar najbolj v skladu s potrebami trga dela, in možnosti za nadaljnje izobraževanje in usposabljanje, |
| --- | --- |

—

privlačnega in vključujočega poklicnega izobraževanja in usposabljanja (I-VET in C-VET) z visoko usposobljenimi učitelji in vodji usposabljanj, inovativnimi učnimi metodami, visokokakovostno infrastrukturo in objekti ter kar najbolj v skladu s potrebami trga dela, in možnosti za nadaljnje izobraževanje in usposabljanje,

| — | visokokakovostnega začetnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja (I-VET), ki bi bilo lahko zanimiva, splošnemu izobraževanju enakovredna izbira za učence, starše in družbo na splošno. I-VET bi moral učencem omogočiti razvoj ključnih kompetenc in specifičnih poklicnih znanj, |
| --- | --- |

—

visokokakovostnega začetnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja (I-VET), ki bi bilo lahko zanimiva, splošnemu izobraževanju enakovredna izbira za učence, starše in družbo na splošno. I-VET bi moral učencem omogočiti razvoj ključnih kompetenc in specifičnih poklicnih znanj,

| — | enostavno dostopnega in poklicno usmerjenega nadaljevalnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja (C-VET) za zaposlene, delodajalce, samostojne podjetnike in nezaposlene, ki bo omogočilo razširitev njihovega znanja ter spreminjanje poklica, |
| --- | --- |

—

enostavno dostopnega in poklicno usmerjenega nadaljevalnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja (C-VET) za zaposlene, delodajalce, samostojne podjetnike in nezaposlene, ki bo omogočilo razširitev njihovega znanja ter spreminjanje poklica,

| — | prilagodljivih sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki bodo temeljili na učnih rezultatih in zagotavljali fleksibilnost učnih poti, omogočali prehajanje med različnimi podsistemi izobraževanja in usposabljanja (šolsko izobraževanje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, visokošolsko izobraževanje, izobraževanje odraslih), poskrbeli za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja, vključno s kompetencami, pridobljenimi na delovnem mestu, |
| --- | --- |

—

prilagodljivih sistemov poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki bodo temeljili na učnih rezultatih in zagotavljali fleksibilnost učnih poti, omogočali prehajanje med različnimi podsistemi izobraževanja in usposabljanja (šolsko izobraževanje, poklicno izobraževanje in usposabljanje, visokošolsko izobraževanje, izobraževanje odraslih), poskrbeli za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja, vključno s kompetencami, pridobljenimi na delovnem mestu,

| — | evropskega prostora izobraževanja in usposabljanja s preglednimi sistemi kvalifikacij, ki bo omogočil prenašanje in zbiranje učnih rezultatov, priznavanje kvalifikacij in kompetenc ter povečal nadnacionalno mobilnost, |
| --- | --- |

—

evropskega prostora izobraževanja in usposabljanja s preglednimi sistemi kvalifikacij, ki bo omogočil prenašanje in zbiranje učnih rezultatov, priznavanje kvalifikacij in kompetenc ter povečal nadnacionalno mobilnost,

| — | veliko več možnosti za nadnacionalno mobilnost učencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter učiteljev in drugih strokovnjakov s tega področja, |
| --- | --- |

—

veliko več možnosti za nadnacionalno mobilnost učencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter učiteljev in drugih strokovnjakov s tega področja,

| — | enostavno dostopnih in visokokakovostnih storitev na področju informiranja, usmerjanja in svetovanja za vseživljenjsko učenje, ki bodo povezane v usklajeno omrežje in bodo evropskim državljanom v pomoč pri sprejemanju tehtnih odločitev in pri načrtovanju njihovega izobraževanja in poklicne poti ob preseganju tradicionalnih vlog spolov. |
| --- | --- |

—

enostavno dostopnih in visokokakovostnih storitev na področju informiranja, usmerjanja in svetovanja za vseživljenjsko učenje, ki bodo povezane v usklajeno omrežje in bodo evropskim državljanom v pomoč pri sprejemanju tehtnih odločitev in pri načrtovanju njihovega izobraževanja in poklicne poti ob preseganju tradicionalnih vlog spolov.

II.   STRATEŠKI CILJI ZA OBDOBJE 2011–2020

1.   Izboljšanje kakovosti in učinkovitosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja – povečanje njegove privlačnosti in ustreznosti
   (17)

Poklicno izobraževanje in usposabljanje bi moralo kar najbolje ustrezati potrebam trga dela in poklicnemu razvoju posameznikov. Zaradi povečanja privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi si morale države članice prizadevati za naslednje cilje in ukrepe:

1.1   
  I-VET kot privlačna učna izbira

| (a) | povečati kakovost I-VET (glej tudi točko 1.2 v nadaljevanju) z izboljšanjem kakovosti in kompetenc učiteljev, vodij usposabljanj in vodstvenih delavcev šol, uvajanjem fleksibilnega prehajanja med vsemi ravnmi izobraževanja in večjo javno ozaveščenostjo o možnostih, ki jih ponuja poklicno izobraževanje in usposabljanje. To je pomembno zlasti za tiste države članice, v katerih je poklicno izobraževanje in usposabljanje podcenjeno; |
| --- | --- |

(a)

povečati kakovost I-VET (glej tudi točko 1.2 v nadaljevanju) z izboljšanjem kakovosti in kompetenc učiteljev, vodij usposabljanj in vodstvenih delavcev šol, uvajanjem fleksibilnega prehajanja med vsemi ravnmi izobraževanja in večjo javno ozaveščenostjo o možnostih, ki jih ponuja poklicno izobraževanje in usposabljanje. To je pomembno zlasti za tiste države članice, v katerih je poklicno izobraževanje in usposabljanje podcenjeno;

| (b) | spodbujati praktične dejavnosti in zagotavljati visokokakovostno informiranje in usmerjanje, kar bo otrokom, vključenim v obvezno izobraževanje, in njihovim staršem omogočilo, da se seznanijo z različnimi poklici in možnostmi zaposlitve; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati praktične dejavnosti in zagotavljati visokokakovostno informiranje in usmerjanje, kar bo otrokom, vključenim v obvezno izobraževanje, in njihovim staršem omogočilo, da se seznanijo z različnimi poklici in možnostmi zaposlitve;

| (c) | zagotoviti, da bodo učni načrti I-VET zajemali ključne kompetence in razviti ustrezne načine ocenjevanja; |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti, da bodo učni načrti I-VET zajemali ključne kompetence in razviti ustrezne načine ocenjevanja;

| (d) | organizirati dejavnosti učenja in poučevanja, ki bodo spodbujale razvoj znanj in spretnosti za upravljanje kariere v okviru I-VET; |
| --- | --- |

(d)

organizirati dejavnosti učenja in poučevanja, ki bodo spodbujale razvoj znanj in spretnosti za upravljanje kariere v okviru I-VET;

| (e) | omogočiti učencem v I-VET dostop do ustrezne sodobne tehnične opreme, učnega gradiva in infrastrukture. Ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi morali razmisliti o medsebojni delitvi stroškov in opreme ter v sodelovanju s podjetji. Spodbujati bi bilo treba tudi učenje na delovnem mestu v podjetjih, ki imajo ustrezno infrastrukturo; |
| --- | --- |

(e)

omogočiti učencem v I-VET dostop do ustrezne sodobne tehnične opreme, učnega gradiva in infrastrukture. Ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi morali razmisliti o medsebojni delitvi stroškov in opreme ter v sodelovanju s podjetji. Spodbujati bi bilo treba tudi učenje na delovnem mestu v podjetjih, ki imajo ustrezno infrastrukturo;

| (f) | spremljati prehod diplomantov poklicnega izobraževanja in usposabljanja na trg dela ali k nadaljnjemu izobraževanju in usposabljanju prek nacionalnih sistemov za spremljanje. |
| --- | --- |

(f)

spremljati prehod diplomantov poklicnega izobraževanja in usposabljanja na trg dela ali k nadaljnjemu izobraževanju in usposabljanju prek nacionalnih sistemov za spremljanje.

1.2   
  Spodbujanje odličnosti, kakovosti in ustreznosti I-VET in C-VET

1.2.1   Zagotavljanje kakovosti

| (a) | Za privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja je najprej treba zagotoviti visoko kakovost ponudbe. Da bi zagotovile večjo kakovost in preglednost, spodbudile medsebojno zaupanje, mobilnost delavcev in učencev ter vseživljenjsko učenje, bi morale države članice vzpostaviti okvire za zagotavljanje kakovosti v skladu s priporočilom EQAVET; |
| --- | --- |

(a)

Za privlačnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja je najprej treba zagotoviti visoko kakovost ponudbe. Da bi zagotovile večjo kakovost in preglednost, spodbudile medsebojno zaupanje, mobilnost delavcev in učencev ter vseživljenjsko učenje, bi morale države članice vzpostaviti okvire za zagotavljanje kakovosti v skladu s priporočilom EQAVET;

| (b) | države članice bi morale do konca leta 2015 na nacionalni ravni vzpostaviti skupni okvir za zagotavljanje kakovosti za ponudnike poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki bi se uporabljal tudi za s tem povezano učenje na delovnem mestu in bil združljiv z okvirom EQAVET. |
| --- | --- |

(b)

države članice bi morale do konca leta 2015 na nacionalni ravni vzpostaviti skupni okvir za zagotavljanje kakovosti za ponudnike poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki bi se uporabljal tudi za s tem povezano učenje na delovnem mestu in bil združljiv z okvirom EQAVET.

1.2.2   Kakovost učiteljev, vodij usposabljanj in drugih strokovnjakov s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja

| (a) | S fleksibilno ponudbo usposabljanja in naložbami bi morale države članice izboljšati začetno in nadaljevalno usposabljanje učiteljev, vodij usposabljanj, mentorjev in svetovalcev. Ta cilj je še toliko bolj pomemben zaradi staranja populacije učiteljev in vodij usposabljanj v Evropi, spreminjajočih se razmer na trgih dela in delovnih okolij ter dejstva, da je treba pritegnili tiste, ki so najbolj nadarjeni za poučevanje. Treba bi bilo spodbujati pripravništvo učiteljev in vodij usposabljanj v podjetjih; |
| --- | --- |

(a)

S fleksibilno ponudbo usposabljanja in naložbami bi morale države članice izboljšati začetno in nadaljevalno usposabljanje učiteljev, vodij usposabljanj, mentorjev in svetovalcev. Ta cilj je še toliko bolj pomemben zaradi staranja populacije učiteljev in vodij usposabljanj v Evropi, spreminjajočih se razmer na trgih dela in delovnih okolij ter dejstva, da je treba pritegnili tiste, ki so najbolj nadarjeni za poučevanje. Treba bi bilo spodbujati pripravništvo učiteljev in vodij usposabljanj v podjetjih;

| (b) | Države članice bi morale sodelovati pri opredeljevanju najboljših praks in določanju vodilnih načel glede na spreminjajoče se kompetence in profile učiteljev in vodij usposabljanj s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja. To bi bilo mogoče ob podpori Evropske komisije in Cedefopa ter v sodelovanju z njegovo mrežo učiteljev in vodij usposabljanj v poklicnem izobraževanju in usposabljanju. |
| --- | --- |

(b)

Države članice bi morale sodelovati pri opredeljevanju najboljših praks in določanju vodilnih načel glede na spreminjajoče se kompetence in profile učiteljev in vodij usposabljanj s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja. To bi bilo mogoče ob podpori Evropske komisije in Cedefopa ter v sodelovanju z njegovo mrežo učiteljev in vodij usposabljanj v poklicnem izobraževanju in usposabljanju.

1.2.3   Ustreznost za potrebe trga dela

Ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja (I-VET in C-VET) za potrebe trga dela in zaposljivost diplomantov poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi bilo treba izboljšati z različnimi ukrepi:

| (a) | organi v državah članicah – na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni – bi morali ustvariti priložnosti za okrepljeno sodelovanje med šolami in podjetji, saj bi s tem po eni strani učiteljem omogočili, da se bolje seznanijo z delovno prakso, po drugi strani pa bi vodje usposabljanj tako pridobili nova splošna pedagoška znanja in spretnosti ter kompetence; |
| --- | --- |

(a)

organi v državah članicah – na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni – bi morali ustvariti priložnosti za okrepljeno sodelovanje med šolami in podjetji, saj bi s tem po eni strani učiteljem omogočili, da se bolje seznanijo z delovno prakso, po drugi strani pa bi vodje usposabljanj tako pridobili nova splošna pedagoška znanja in spretnosti ter kompetence;

| (b) | države članice bi morale spodbujati partnerstva med socialnimi partnerji, podjetji, ponudniki izobraževanja in usposabljanja, službami za zaposlovanje, javnimi organi, raziskovalnimi organizacijami in drugimi ustreznimi interesnimi skupinami, da bi zagotovili boljšo obveščenost o potrebah na trgu dela ter z ustreznim razvojem znanja, spretnosti in kompetenc bolje zadostili tem potrebam. Delodajalci in socialni partnerji bi si morali prizadevati za jasno opredelitev kompetenc in kvalifikacij po posameznih sektorjih in med sektorji, ki jih potrebujejo tako kratkoročno kot dolgoročno. Še naprej bi bilo treba razvijati skupen jezik (18), ki bi povezal izobraževanje in usposabljanje na eni strani s poklicnim življenjem na drugi, moral pa bi biti skladen tudi z drugimi instrumenti EU, na primer EOK; |
| --- | --- |

(b)

države članice bi morale spodbujati partnerstva med socialnimi partnerji, podjetji, ponudniki izobraževanja in usposabljanja, službami za zaposlovanje, javnimi organi, raziskovalnimi organizacijami in drugimi ustreznimi interesnimi skupinami, da bi zagotovili boljšo obveščenost o potrebah na trgu dela ter z ustreznim razvojem znanja, spretnosti in kompetenc bolje zadostili tem potrebam. Delodajalci in socialni partnerji bi si morali prizadevati za jasno opredelitev kompetenc in kvalifikacij po posameznih sektorjih in med sektorji, ki jih potrebujejo tako kratkoročno kot dolgoročno. Še naprej bi bilo treba razvijati skupen jezik (18), ki bi povezal izobraževanje in usposabljanje na eni strani s poklicnim življenjem na drugi, moral pa bi biti skladen tudi z drugimi instrumenti EU, na primer EOK;

| (c) | učni načrti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju bi morali biti usmerjeni k učnim rezultatom in bolje upoštevati potrebe trga dela. To vprašanje bi bilo treba rešiti s pomočjo modelov sodelovanja s podjetji ali profesionalnimi panožnimi organizacijami, ki bi institucijam poklicnega izobraževanja in usposabljanja zagotovili povratne informacije o zaposljivosti in stopnji zaposlenosti njihovih diplomantov; |
| --- | --- |

(c)

učni načrti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju bi morali biti usmerjeni k učnim rezultatom in bolje upoštevati potrebe trga dela. To vprašanje bi bilo treba rešiti s pomočjo modelov sodelovanja s podjetji ali profesionalnimi panožnimi organizacijami, ki bi institucijam poklicnega izobraževanja in usposabljanja zagotovili povratne informacije o zaposljivosti in stopnji zaposlenosti njihovih diplomantov;

| (d) | države članice, zlasti pa ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja, bi morali izboljšati kakovost in ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja s pomočjo povratnih informacij svetovalnih služb o zaposlovanju ali nadaljnjem izobraževanju diplomantov poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(d)

države članice, zlasti pa ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja, bi morali izboljšati kakovost in ustreznost poklicnega izobraževanja in usposabljanja s pomočjo povratnih informacij svetovalnih služb o zaposlovanju ali nadaljnjem izobraževanju diplomantov poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| (e) | učenje na delovnem mestu, ki se izvaja v sodelovanju s podjetji in neprofitnimi organizacijami, bi moralo postati sestavni del vseh začetnih programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(e)

učenje na delovnem mestu, ki se izvaja v sodelovanju s podjetji in neprofitnimi organizacijami, bi moralo postati sestavni del vseh začetnih programov poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| (f) | države članice bi morale podpirati razvoj vajeniškega usposabljanja in ozaveščanje o njem. |
| --- | --- |

(f)

države članice bi morale podpirati razvoj vajeniškega usposabljanja in ozaveščanje o njem.

2.   Uresničevanje načela vseživljenjskega učenja in mobilnosti
   (19)

2.1   
  Fleksibilen dostop do usposabljanja in kvalifikacij

2.1.1   Nadaljevalno poklicno izobraževanje in usposabljanje (C-VET)

Da bi bil prispevek poklicnega izobraževanja in usposabljanja k uresničevanju cilja 15-odstotne vključenosti odraslih v poklicno izobraževanje in usposabljanje do leta 2020 večji, bi morale države članice:

| (a) | aktivno spodbujati posameznike, da se vključijo v C-VET, ponudnike poklicnega izobraževanja in usposabljanja pa, da temu področju namenijo več pozornosti, pri čemer se je treba še posebno posvetiti posameznikom, ki se soočajo s spremembami na trgu dela (npr. delavcem, ki bi lahko izgubili zaposlitev, in nezaposlenim), in prikrajšanim skupinam; |
| --- | --- |

(a)

aktivno spodbujati posameznike, da se vključijo v C-VET, ponudnike poklicnega izobraževanja in usposabljanja pa, da temu področju namenijo več pozornosti, pri čemer se je treba še posebno posvetiti posameznikom, ki se soočajo s spremembami na trgu dela (npr. delavcem, ki bi lahko izgubili zaposlitev, in nezaposlenim), in prikrajšanim skupinam;

| (b) | vzpostaviti ustrezen okvir, ki bo spodbujal podjetja, da še naprej vlagajo v razvoj človeških virov in C-VET; |
| --- | --- |

(b)

vzpostaviti ustrezen okvir, ki bo spodbujal podjetja, da še naprej vlagajo v razvoj človeških virov in C-VET;

| (c) | spodbujati fleksibilne sisteme usposabljanja (e-učenje, večerne tečaje, usposabljanje med delovnim časom itd.), saj bi tako omogočile, da bi bilo usposabljanje dostopno v različnih življenjskih okoliščinah in prilagojeno različnim potrebam. Nadaljevalno usposabljanje bi moralo zajemati vse vrste učenja, med drugim tudi usposabljanje v podjetju in učenje na delovnem mestu, in biti enako dostopno za ženske in moške; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati fleksibilne sisteme usposabljanja (e-učenje, večerne tečaje, usposabljanje med delovnim časom itd.), saj bi tako omogočile, da bi bilo usposabljanje dostopno v različnih življenjskih okoliščinah in prilagojeno različnim potrebam. Nadaljevalno usposabljanje bi moralo zajemati vse vrste učenja, med drugim tudi usposabljanje v podjetju in učenje na delovnem mestu, in biti enako dostopno za ženske in moške;

| (d) | spodbujati sodelovanje med ponudniki usposabljanja in delodajalci, zlasti pri usposabljanju velikega števila nizko kvalificiranih delavcev z največ nižjo srednjo izobrazbo, ki bodo imeli koristi od takšnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki jih bo opremilo z osnovnimi znanji in spretnostmi; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati sodelovanje med ponudniki usposabljanja in delodajalci, zlasti pri usposabljanju velikega števila nizko kvalificiranih delavcev z največ nižjo srednjo izobrazbo, ki bodo imeli koristi od takšnega poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki jih bo opremilo z osnovnimi znanji in spretnostmi;

| (e) | najpozneje do leta 2015 začeti oblikovanje nacionalnih postopkov za priznavanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja, ki se bodo opirali na nacionalna ogrodja kvalifikacij, če je to primerno. Ti postopki bi morali biti usmerjeni na znanje, spretnosti in kompetence, ne glede na to, kako so bili pridobljeni, na primer v okviru izobraževanja odraslih v širšem pomenu, poklicnega izobraževanja in usposabljanja, z delovnimi izkušnjami in prostovoljnimi dejavnostmi. Prav tako bi bilo treba bolj upoštevati znanje, spretnosti in kompetence, ki ne vodijo nujno do polne formalne izobrazbe. V tej zvezi je pomembno tesno sodelovanje z drugimi področji politike, na primer s področjem mladine, kulture, socialnih zadev, zaposlovanjem; |
| --- | --- |

(e)

najpozneje do leta 2015 začeti oblikovanje nacionalnih postopkov za priznavanje in potrjevanje neformalnega in priložnostnega učenja, ki se bodo opirali na nacionalna ogrodja kvalifikacij, če je to primerno. Ti postopki bi morali biti usmerjeni na znanje, spretnosti in kompetence, ne glede na to, kako so bili pridobljeni, na primer v okviru izobraževanja odraslih v širšem pomenu, poklicnega izobraževanja in usposabljanja, z delovnimi izkušnjami in prostovoljnimi dejavnostmi. Prav tako bi bilo treba bolj upoštevati znanje, spretnosti in kompetence, ki ne vodijo nujno do polne formalne izobrazbe. V tej zvezi je pomembno tesno sodelovanje z drugimi področji politike, na primer s področjem mladine, kulture, socialnih zadev, zaposlovanjem;

| (f) | sprejeti posebne ukrepe, na podlagi katerih bi se v C-VET vključil večji delež posameznikov, ki se soočajo s spremembami na trgu dela, in skupin z nizko udeležbo na usposabljanjih, na primer žensk ter nizko kvalificiranih in starejših delavcev. Države članice bi morale vlagati zlasti v to, da število nizko kvalificiranih posameznikov med 25. in 64. letom starosti, ki so vključeni v vseživljenjsko učenje, približajo povprečni stopnji udeležbe za to starostno skupino. |
| --- | --- |

(f)

sprejeti posebne ukrepe, na podlagi katerih bi se v C-VET vključil večji delež posameznikov, ki se soočajo s spremembami na trgu dela, in skupin z nizko udeležbo na usposabljanjih, na primer žensk ter nizko kvalificiranih in starejših delavcev. Države članice bi morale vlagati zlasti v to, da število nizko kvalificiranih posameznikov med 25. in 64. letom starosti, ki so vključeni v vseživljenjsko učenje, približajo povprečni stopnji udeležbe za to starostno skupino.

2.1.2   I-VET in C-VET

| (a) | Olajšati prehajanje med izobraževanjem in usposabljanjem ter zaposlitvijo in med zaposlitvami, tako da se zagotovijo integrirane storitve usmerjanja (službe za zaposlovanje in svetovalne službe) in razvoj znanj in spretnosti za upravljanje kariere, tako za mlade kot za odrasle. Izredno pomembno je, da lahko ponudniki navedenih storitev informacije izmenjujejo hitro in nepristransko ter razvijejo kakovostne storitve usmerjanja. |
| --- | --- |

(a)

Olajšati prehajanje med izobraževanjem in usposabljanjem ter zaposlitvijo in med zaposlitvami, tako da se zagotovijo integrirane storitve usmerjanja (službe za zaposlovanje in svetovalne službe) in razvoj znanj in spretnosti za upravljanje kariere, tako za mlade kot za odrasle. Izredno pomembno je, da lahko ponudniki navedenih storitev informacije izmenjujejo hitro in nepristransko ter razvijejo kakovostne storitve usmerjanja.

| (b) | Razviti ali vzdrževati posrednješolsko/visoko poklicno izobraževanje in usposabljanje na peti ali višji ravni EOK, če je to primerno, ter prispevati k uresničevanju krovnega cilja EU o 40-odstotnem deležu ljudi s terciarno ali enakovredno izobrazbo. |
| --- | --- |

(b)

Razviti ali vzdrževati posrednješolsko/visoko poklicno izobraževanje in usposabljanje na peti ali višji ravni EOK, če je to primerno, ter prispevati k uresničevanju krovnega cilja EU o 40-odstotnem deležu ljudi s terciarno ali enakovredno izobrazbo.

| (c) | Spodbujati fleksibilno prehajanje med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, splošnim in visokošolskim izobraževanjem ter povečati prepustnost s krepitvijo povezav med njimi. Za dosego tega cilja, pa tudi zaradi večje vključenosti v vseživljenjsko učenje, bi morale države članice pospešiti oblikovanje in izvajanje celovitih ogrodij nacionalnih kvalifikacij na podlagi učnih rezultatov. |
| --- | --- |

(c)

Spodbujati fleksibilno prehajanje med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, splošnim in visokošolskim izobraževanjem ter povečati prepustnost s krepitvijo povezav med njimi. Za dosego tega cilja, pa tudi zaradi večje vključenosti v vseživljenjsko učenje, bi morale države članice pospešiti oblikovanje in izvajanje celovitih ogrodij nacionalnih kvalifikacij na podlagi učnih rezultatov.

| (d) | Komisija in države članice bi si morale prizadevati za povečanje usklajenosti med evropskima sistemoma kreditnih točk – ECVET in ECTS. |
| --- | --- |

(d)

Komisija in države članice bi si morale prizadevati za povečanje usklajenosti med evropskima sistemoma kreditnih točk – ECVET in ECTS.

2.2   
  Oblikovanje strateškega pristopa k internacionalizaciji I-VET in C-VET ter spodbujanje mednarodne mobilnosti

| (a) | Zaradi globalizacije gospodarstva delodajalci, zaposleni in samostojni podjetniki vse bolj širijo svoj delokrog izven meja svojih držav.
  Ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi jih morali pri tem podpreti z internacionalizacijo učnih vsebin in vzpostavitvijo mednarodnih omrežij s partnerskimi institucijami. |
| --- | --- |

(a)

Zaradi globalizacije gospodarstva delodajalci, zaposleni in samostojni podjetniki vse bolj širijo svoj delokrog izven meja svojih držav.

Ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi jih morali pri tem podpreti z internacionalizacijo učnih vsebin in vzpostavitvijo mednarodnih omrežij s partnerskimi institucijami.

| (b) | Države članice bi morale s spodbudami, finančnimi instrumenti (tudi z evropskimi strukturnimi skladi) in širjenjem najboljših praks pomagati lokalnim in regionalnim organom ter ponudnikom poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da oblikujejo strategije za čezmejno sodelovanje pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter tako pripomorejo k večji mobilnosti učencev, učiteljev, vodij usposabljanj ter drugih strokovnjakov s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Države članice bi morale spodbujati takšno poklicno izobraževanje in usposabljanje, ki bi omogočalo, spodbujalo in po možnosti vključevalo obdobja mobilnosti, med drugim tudi pripravništvo, v tujini. |
| --- | --- |

(b)

Države članice bi morale s spodbudami, finančnimi instrumenti (tudi z evropskimi strukturnimi skladi) in širjenjem najboljših praks pomagati lokalnim in regionalnim organom ter ponudnikom poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da oblikujejo strategije za čezmejno sodelovanje pri poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter tako pripomorejo k večji mobilnosti učencev, učiteljev, vodij usposabljanj ter drugih strokovnjakov s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Države članice bi morale spodbujati takšno poklicno izobraževanje in usposabljanje, ki bi omogočalo, spodbujalo in po možnosti vključevalo obdobja mobilnosti, med drugim tudi pripravništvo, v tujini.

| (c) | Za večjo mobilnost med državami bi morale države članice sistematično uporabljati in spodbujati evropska orodja za preglednost, na primer EFQ, ECVET in Europass. |
| --- | --- |

(c)

Za večjo mobilnost med državami bi morale države članice sistematično uporabljati in spodbujati evropska orodja za preglednost, na primer EFQ, ECVET in Europass.

| (d) | Države članice bi morale spodbujati možnosti učenja jezikov za učence in učitelje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter ponudbo jezikovnega usposabljanja, ki bi bila prilagojena specifičnim potrebam poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti pa bi morale poudariti, kako pomembni so tuji jeziki za čezmejno sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter za mednarodno mobilnost. |
| --- | --- |

(d)

Države članice bi morale spodbujati možnosti učenja jezikov za učence in učitelje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter ponudbo jezikovnega usposabljanja, ki bi bila prilagojena specifičnim potrebam poklicnega izobraževanja in usposabljanja, zlasti pa bi morale poudariti, kako pomembni so tuji jeziki za čezmejno sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter za mednarodno mobilnost.

3.   Krepitev ustvarjalnosti, inovativnosti in podjetništva
   (20)

Pospeševanje inovativnosti, ustvarjalnosti in podjetništva ter uporabe IKT (v I-VET in C-VET)

Z ustvarjalnostjo in inovativnostjo v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, pa tudi z inovativnimi učnimi metodami, lahko učence spodbudimo, da se poklicno izobražujejo in usposabljajo, vse dokler ne pridobijo kvalifikacij. Poklicno izobraževanje in usposabljanje lahko tako prispeva k izvajanju Sklepov Sveta z dne 22. maja 2008 o spodbujanju ustvarjalnosti in inovativnosti (21).

| (a) | Države članice bi morale aktivno spodbujati ponudnike poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da oblikujejo „partnerstva za znanje“ v sodelovanju z inovativnimi podjetji, centri za oblikovanje, kulturnim sektorjem in visokošolskimi ustanovami. Tako bi dobili dragocen vpogled v razvoj dogodkov in se seznanili s trenutnimi potrebami po kompetencah, v pomoč pa bi jim bilo tudi pri razvijanju strokovne odličnosti in inovativnosti. Takšna partnerstva bi lahko tudi pomagala pri uvajanju učnih metod na podlagi izkušenj, spodbujanju eksperimentiranja in pri prilagajanju učnih načrtov. |
| --- | --- |

(a)

Države članice bi morale aktivno spodbujati ponudnike poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da oblikujejo „partnerstva za znanje“ v sodelovanju z inovativnimi podjetji, centri za oblikovanje, kulturnim sektorjem in visokošolskimi ustanovami. Tako bi dobili dragocen vpogled v razvoj dogodkov in se seznanili s trenutnimi potrebami po kompetencah, v pomoč pa bi jim bilo tudi pri razvijanju strokovne odličnosti in inovativnosti. Takšna partnerstva bi lahko tudi pomagala pri uvajanju učnih metod na podlagi izkušenj, spodbujanju eksperimentiranja in pri prilagajanju učnih načrtov.

| (b) | IKT bi bilo treba uporabiti za čim boljši dostop do usposabljanja, za spodbujanje aktivnega učenja in razvijanje novih metod v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, bodisi na delovnem mestu bodisi v šoli; |
| --- | --- |

(b)

IKT bi bilo treba uporabiti za čim boljši dostop do usposabljanja, za spodbujanje aktivnega učenja in razvijanje novih metod v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, bodisi na delovnem mestu bodisi v šoli;

| (c) | Države članice bi morale v tesnem sodelovanju z delodajalci, ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter nacionalnimi podpornimi storitvami za podjetja podpirati pobude za spodbujanje podjetništva v I-VET in C-VET. V ta namen bi si morale prizadevati za zagotovitev potrebnih finančnih sredstev (na primer za učno gradivo, pripomočke in mini podjetja, ki bi jih ustanovili učenci) in boljše sodelovanje na regionalni ravni. |
| --- | --- |

(c)

Države članice bi morale v tesnem sodelovanju z delodajalci, ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter nacionalnimi podpornimi storitvami za podjetja podpirati pobude za spodbujanje podjetništva v I-VET in C-VET. V ta namen bi si morale prizadevati za zagotovitev potrebnih finančnih sredstev (na primer za učno gradivo, pripomočke in mini podjetja, ki bi jih ustanovili učenci) in boljše sodelovanje na regionalni ravni.

| (d) | Države članice bi morale spodbujati nove in bodoče podjetnike, tako da bi podpirale zagon novih podjetij, namenjenih diplomantom poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ter učno mobilnost mladih podjetnikov. |
| --- | --- |

(d)

Države članice bi morale spodbujati nove in bodoče podjetnike, tako da bi podpirale zagon novih podjetij, namenjenih diplomantom poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ter učno mobilnost mladih podjetnikov.

4.   Spodbujanje pravičnosti, socialne kohezije in aktivnega državljanstva
   (22)

Vključujoča I-VET in C-VET

Države članice bi morale nuditi takšno poklicno izobraževanje in usposabljanje, ki bi (tako kratkoročno kot dolgoročno) izboljšalo zaposljivost posameznikov, jim omogočilo kakovosten poklicni razvoj, pridobivanje izpopolnjujočih delovnih izkušenj, samozavesti, poklicnega ponosa in integritete ter jim ponujalo priložnosti za razvoj na poklicnem področju in osebnostno rast. Za dosego tega cilja bi morale države članice:

| (a) | zagotoviti, da začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje učence opremi tako s specifičnimi poklicnimi kot tudi s širšimi ključnimi, med drugim tudi prečnimi kompetencami, ki jim bodo omogočile nadaljnje izobraževanje in usposabljanje (v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja ali v okviru visokošolskega izobraževanja) in pomagale pri izbiri poklica, udeležbi na trgu dela in prehodih znotraj njega. Znanje, spretnosti in kompetence, ki si jih pridobijo v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja, bi jim morale omogočiti, da načrtujejo svojo kariero in v družbi odigrajo aktivno vlogo; |
| --- | --- |

(a)

zagotoviti, da začetno poklicno izobraževanje in usposabljanje učence opremi tako s specifičnimi poklicnimi kot tudi s širšimi ključnimi, med drugim tudi prečnimi kompetencami, ki jim bodo omogočile nadaljnje izobraževanje in usposabljanje (v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja ali v okviru visokošolskega izobraževanja) in pomagale pri izbiri poklica, udeležbi na trgu dela in prehodih znotraj njega. Znanje, spretnosti in kompetence, ki si jih pridobijo v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja, bi jim morale omogočiti, da načrtujejo svojo kariero in v družbi odigrajo aktivno vlogo;

| (b) | zagotoviti, da sistemi izobraževanja odraslih spodbujajo pridobivanje in nadaljnji razvoj ključnih kompetenc. To lahko poteka v sodelovanju s ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja, lokalnimi skupnostmi, organizacijami civilne družbe itd.; |
| --- | --- |

(b)

zagotoviti, da sistemi izobraževanja odraslih spodbujajo pridobivanje in nadaljnji razvoj ključnih kompetenc. To lahko poteka v sodelovanju s ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja, lokalnimi skupnostmi, organizacijami civilne družbe itd.;

| (c) | s kombinacijo preventivnih in popravnih ukrepov kar najbolj povečati prispevek poklicnega izobraževanja in usposabljanja k zmanjševanju deleža oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, na manj kot 10 %. To je, na primer, mogoče doseči s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ki je prilagojeno potrebam trga dela, z več učenja na delovnem mestu in vajeništvom, fleksibilnimi učnimi potmi, učinkovitim usmerjanjem in svetovanjem ter z učnimi vsebinami in metodami, ki upoštevajo življenjski slog in interese mladih, hkrati pa ohranjajo visoke standarde kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

(c)

s kombinacijo preventivnih in popravnih ukrepov kar najbolj povečati prispevek poklicnega izobraževanja in usposabljanja k zmanjševanju deleža oseb, ki zgodaj opustijo šolanje, na manj kot 10 %. To je, na primer, mogoče doseči s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ki je prilagojeno potrebam trga dela, z več učenja na delovnem mestu in vajeništvom, fleksibilnimi učnimi potmi, učinkovitim usmerjanjem in svetovanjem ter z učnimi vsebinami in metodami, ki upoštevajo življenjski slog in interese mladih, hkrati pa ohranjajo visoke standarde kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja;

| (d) | sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili enakopravni dostop, zlasti za posameznike ali skupine, ki jim grozi izključenost, še posebno pa za nizko kvalificirane in nekvalificirane posameznike, ljudi s posebnimi potrebami ali tiste iz prikrajšanih okolij ter starejše delavce. Vključitev teh skupin v poklicno izobraževanje in usposabljanje bi bilo treba omogočiti in spodbujati s finančnimi ali drugimi sredstvi ter s priznavanjem neformalnega in priložnostnega učenja, pa tudi z zagotavljanjem fleksibilnih učnih poti; |
| --- | --- |

(d)

sprejeti ustrezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili enakopravni dostop, zlasti za posameznike ali skupine, ki jim grozi izključenost, še posebno pa za nizko kvalificirane in nekvalificirane posameznike, ljudi s posebnimi potrebami ali tiste iz prikrajšanih okolij ter starejše delavce. Vključitev teh skupin v poklicno izobraževanje in usposabljanje bi bilo treba omogočiti in spodbujati s finančnimi ali drugimi sredstvi ter s priznavanjem neformalnega in priložnostnega učenja, pa tudi z zagotavljanjem fleksibilnih učnih poti;

| (e) | v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja spodbujati aktivno državljanstvo, na primer s spodbujanjem partnerstva med ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter organizacijami civilne družbe ali pa v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso s spodbujanjem zastopanosti učencev v ustanovah poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Tovrstno spodbujanje lahko prispeva k priznavanju strokovnih znanj in kompetenc, pridobljenih s prostovoljnimi dejavnostmi. |
| --- | --- |

(e)

v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja spodbujati aktivno državljanstvo, na primer s spodbujanjem partnerstva med ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter organizacijami civilne družbe ali pa v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso s spodbujanjem zastopanosti učencev v ustanovah poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Tovrstno spodbujanje lahko prispeva k priznavanju strokovnih znanj in kompetenc, pridobljenih s prostovoljnimi dejavnostmi.

5.   Horizontalni cilji v podporo štirim strateškim ciljem

(a)   Večja vključenost interesnih skupin na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter vidnejši rezultati evropskega sodelovanja na tem področju– z večjo vključenostjo interesnih skupin v poklicno izobraževanje in usposabljanje bodo vidnejši tudi rezultati evropskega sodelovanja na tem področju. Evropska komisija in države članice bi morale zato razmisliti o jasnem in ciljnem obveščanju različnih interesnih skupin na nacionalni in evropski ravni. Zaradi lažje uporabe razpoložljivih instrumentov EU bi morali učenci in vsi drugi, ki jih to zadeva, dobiti obširne in njihovim potrebam prilagojene informacije.

(b)   Usklajeno upravljanje evropskih in nacionalnih instrumentov na področjih preglednosti, priznavanja, zagotavljanja kakovosti in mobilnosti– v skladu s štirimi strateškimi cilji bi morala biti poglavitna prednostna naloga držav članic v prihodnjih letih zagotoviti, da se različni evropski in nacionalni instrumenti s področij preglednosti, priznavanja, zagotavljanja kakovosti in mobilnosti uporabljajo usklajeno ter da se med seboj dopolnjujejo. Potrebno je usklajeno upravljanje teh instrumentov v okviru københavnskega procesa in večja sinergija z instrumenti in načeli bolonjskega procesa.

(c)   Izboljšanje sodelovanja med politiko poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter drugimi ustreznimi področji politike– države članice in Evropska komisija bi morale izboljšati sodelovanje med politiko poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter drugimi ustreznimi področji politike, a primer zaposlovanjem, gospodarskimi zadevami, raziskavami in inovacijami, mladino, športom in kulturo, da bi tako sledile integriranim smernicam za rast in delovna mesta ter povečale priznavanje kompetenc in kvalifikacij.

(d)   Izboljšanje kakovosti in primerljivosti podatkov za oblikovalce politik EU na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja– oblikovanje politik na evropski ravni glede poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi moralo temeljiti na obstoječih primerljivih podatkih. Države članice bi morale v ta namen in z uporabo programa vseživljenjskega učenja zbrati ustrezne in verodostojne podatke o poklicnem izobraževanju in usposabljanju – vključno z mobilnostjo na tem področju – ter jih dati na voljo Eurostatu. Države članice in Komisija bi se morale skupaj dogovoriti o tem, katere podatke bi bilo treba najprej dati na voljo.

(e)   Učinkovita uporaba podpore EU– dogovorjene prednostne naloge v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja, med drugim tudi mednarodno mobilnost in reforme, ki jih izvajajo države članice, bi bilo treba podpreti z evropskimi strukturnimi skladi in programom vseživljenjskega učenja.

III.   NAČELA, NA KATERIH TEMELJITA UPRAVLJANJE KØBENHAVNSKEGA PROCESA IN ODGOVORNOST ZANJ

| — | Države članice bi se morale odločno zavzeti za izvajanje prednostnih nalog iz københavnskega procesa v okviru nacionalnih reformnih programov Evropa 2020. |
| --- | --- |

—

Države članice bi se morale odločno zavzeti za izvajanje prednostnih nalog iz københavnskega procesa v okviru nacionalnih reformnih programov Evropa 2020.

| — | Poročanje v okviru københavnskega procesa bi moralo biti vključeno v poročanje v okviru strateškega okvira „ET 2020“. To bi bil najučinkovitejši prispevek k poročanju o strategiji Evropa 2020, hkrati pa bi povečalo prepoznavnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja. |
| --- | --- |

—

Poročanje v okviru københavnskega procesa bi moralo biti vključeno v poročanje v okviru strateškega okvira „ET 2020“. To bi bil najučinkovitejši prispevek k poročanju o strategiji Evropa 2020, hkrati pa bi povečalo prepoznavnost poklicnega izobraževanja in usposabljanja v okviru vseživljenjskega učenja.

| — | Okrepiti bi bilo treba sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Odprta metoda koordinacije bi morala biti tudi v prihodnje glavni mehanizem za takšno sodelovanje. Vzajemno učenje in inovativni projekti bi morali biti sredstvo za spodbujanje razvoja nacionalnih politik. |
| --- | --- |

—

Okrepiti bi bilo treba sodelovanje na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Odprta metoda koordinacije bi morala biti tudi v prihodnje glavni mehanizem za takšno sodelovanje. Vzajemno učenje in inovativni projekti bi morali biti sredstvo za spodbujanje razvoja nacionalnih politik.

| — | Generalni direktorji za poklicno usposabljanje, evropski socialni partnerji in Svetovalni odbor za poklicno usposabljanje bi morali še naprej imeti dejavno vlogo pri upravljanju københavnskega procesa. |
| --- | --- |

—

Generalni direktorji za poklicno usposabljanje, evropski socialni partnerji in Svetovalni odbor za poklicno usposabljanje bi morali še naprej imeti dejavno vlogo pri upravljanju københavnskega procesa.

| — | Cedefop in Evropska fundacija za usposabljanje bi morala še naprej podpirati oblikovanje in izvajanje politik, poročati o napredku pri doseganju strateških in kratkoročnih ciljev ter zagotavljati podatke o oblikovanju politik na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

—

Cedefop in Evropska fundacija za usposabljanje bi morala še naprej podpirati oblikovanje in izvajanje politik, poročati o napredku pri doseganju strateških in kratkoročnih ciljev ter zagotavljati podatke o oblikovanju politik na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja.

| — | Organizacije ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi bilo treba spodbujati k sodelovanju na evropski ravni z namenom pospeševanja navedenih ciljev. |
| --- | --- |

—

Organizacije ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi bilo treba spodbujati k sodelovanju na evropski ravni z namenom pospeševanja navedenih ciljev.

| — | Politični dialog in izmenjava izkušenj z našimi svetovnimi partnerji lahko prispevata k premagovanju današnjih in jutrišnjih izzivov. Okrepiti bi bilo treba izmenjave in sodelovanje s potencialnimi državami kandidatkami, sosednjimi državami, ki jim pomaga Evropska fundacija za usposabljanje, in mednarodnimi organizacijami, zlasti z OECD, Svetom Evrope, Mednarodno organizacijo dela in Unescom. Vse države članice bi morale imeti pravico sodelovati pri teh dejavnostih. |
| --- | --- |

—

Politični dialog in izmenjava izkušenj z našimi svetovnimi partnerji lahko prispevata k premagovanju današnjih in jutrišnjih izzivov. Okrepiti bi bilo treba izmenjave in sodelovanje s potencialnimi državami kandidatkami, sosednjimi državami, ki jim pomaga Evropska fundacija za usposabljanje, in mednarodnimi organizacijami, zlasti z OECD, Svetom Evrope, Mednarodno organizacijo dela in Unescom. Vse države članice bi morale imeti pravico sodelovati pri teh dejavnostih.

| — | Da bi nacionalnim vladam in socialnim partnerjem olajšali redno poročanje, bi bilo treba pripraviti seznam kratkoročnih ciljev. |
| --- | --- |

—

Da bi nacionalnim vladam in socialnim partnerjem olajšali redno poročanje, bi bilo treba pripraviti seznam kratkoročnih ciljev.

IV.   KRATKOROČNI CILJI 2011–2014

Izhajajoč iz navedenih ciljev in ob doslednem spoštovanju odgovornosti držav članic za organizacijo in vsebino njihovih sistemov izobraževanja in usposabljanja je bilo določenih več kratkoročnih ciljev za naslednja štiri leta (2011–2014) (23). Ti cilji so predstavljeni v nadaljevanju.

1.   Izboljšanje kakovosti in učinkovitosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja – povečanje njegove privlačnosti in ustreznosti

1.1   
  Povečanje privlačnosti in odličnosti

Ukrepi na nacionalni ravni:

| (a) | organizacija dejavnosti, namenjenih spodbujanju privlačnosti in odličnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki lahko vključujejo tudi kampanje in tekmovanja v spretnostih; |
| --- | --- |

(a)

organizacija dejavnosti, namenjenih spodbujanju privlačnosti in odličnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, ki lahko vključujejo tudi kampanje in tekmovanja v spretnostih;

| (b) | podpora dejavnostim, ki učencem v obveznem izobraževanju omogočajo, da se seznanijo s poklici in možnostmi zaposlitve. |
| --- | --- |

(b)

podpora dejavnostim, ki učencem v obveznem izobraževanju omogočajo, da se seznanijo s poklici in možnostmi zaposlitve.

Podpora na ravni EU:

| — | politični dokument o vlogi poklicne odličnosti pri pametni in trajnostni rasti, |
| --- | --- |

—

politični dokument o vlogi poklicne odličnosti pri pametni in trajnostni rasti,

| — | preudarek o evropski podpori kampanjam za promocijo poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z Eurobarometrom o privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja, |
| --- | --- |

—

preudarek o evropski podpori kampanjam za promocijo poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z Eurobarometrom o privlačnosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja,

| — | spodbujanje tekmovanj v spretnostih na evropski in/ali svetovni ravni. |
| --- | --- |

—

spodbujanje tekmovanj v spretnostih na evropski in/ali svetovni ravni.

1.2   
  Izboljšanje kakovosti in ustreznosti

Ukrepi na nacionalni ravni:

| (a) | sprejetje ustreznih ukrepov za izvedbo priporočila EQAVET in napredek pri razvoju nacionalnih okvirov zagotavljanja kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju; |
| --- | --- |

(a)

sprejetje ustreznih ukrepov za izvedbo priporočila EQAVET in napredek pri razvoju nacionalnih okvirov zagotavljanja kakovosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju;

| (b) | po potrebi zagotavljanje, da so ključne kompetence in spretnosti za upravljanje kariere ustrezno vključene v učne načrte I-VET, in omogočanje pridobivanja teh kompetenc in spretnosti z možnostmi usposabljanja v okviru C-VET; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi zagotavljanje, da so ključne kompetence in spretnosti za upravljanje kariere ustrezno vključene v učne načrte I-VET, in omogočanje pridobivanja teh kompetenc in spretnosti z možnostmi usposabljanja v okviru C-VET;

| (c) | vlade, socialni partnerji in ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi morali storiti vse potrebno, da bi:






  — | čim bolj povečali učenje na delovnem mestu, vključno z vajeništvom, s čimer bi prispevali k povečanju števila vajencev v Evropi do leta 2012, |
| --- | --- | --- |

(c)

vlade, socialni partnerji in ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja bi morali storiti vse potrebno, da bi:

—

čim bolj povečali učenje na delovnem mestu, vključno z vajeništvom, s čimer bi prispevali k povečanju števila vajencev v Evropi do leta 2012,

| — | ustvarili možnosti za okrepljeno sodelovanje med ustanovami za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter podjetji (profitnimi in neprofitnimi), na primer s pripravništvi učiteljev v podjetjih, |
| --- | --- |

—

ustvarili možnosti za okrepljeno sodelovanje med ustanovami za poklicno izobraževanje in usposabljanje ter podjetji (profitnimi in neprofitnimi), na primer s pripravništvi učiteljev v podjetjih,

| — | ustanovam za poklicno izobraževanje in usposabljanje zagotovili povratne informacije o zaposljivosti njihovih diplomantov; |
| --- | --- |

—

ustanovam za poklicno izobraževanje in usposabljanje zagotovili povratne informacije o zaposljivosti njihovih diplomantov;

| (d) | nadaljevali prizadevanja za vzpostavitev sistemov spremljanja prehoda od izobraževanja k delu. |
| --- | --- |

(d)

nadaljevali prizadevanja za vzpostavitev sistemov spremljanja prehoda od izobraževanja k delu.

Podpora na ravni EU:

| — | smernice in tehnična podpora za izvajanje priporočila EQAVET, |
| --- | --- |

—

smernice in tehnična podpora za izvajanje priporočila EQAVET,

| — | pregled izvajanja priporočila EQAVET na nacionalni ravni v letu 2013, |
| --- | --- |

—

pregled izvajanja priporočila EQAVET na nacionalni ravni v letu 2013,

| — | tematsko povezovanje projektov zagotavljanja kakovosti v okviru programa Leonardo da Vinci, |
| --- | --- |

—

tematsko povezovanje projektov zagotavljanja kakovosti v okviru programa Leonardo da Vinci,

| — | vodnik/študija o uspešnih modelih učenja na delovnem mestu (s sodelovanjem Cedefopa), |
| --- | --- |

—

vodnik/študija o uspešnih modelih učenja na delovnem mestu (s sodelovanjem Cedefopa),

| — | okrepitev predvidevanja potreb po spretnostih in znanjih ter razvoja kompetenc, predvsem z napovedmi potreb po spretnostih in znanjih (Cedefop) in ustanovitvijo evropskih svetov za spretnosti in znanja, |
| --- | --- |

—

okrepitev predvidevanja potreb po spretnostih in znanjih ter razvoja kompetenc, predvsem z napovedmi potreb po spretnostih in znanjih (Cedefop) in ustanovitvijo evropskih svetov za spretnosti in znanja,

| — | razvoj skupnega jezika, namenjenega povezovanju izobraževanja in usposabljanja ter poklicnega življenja (ESCO) in skladnega z drugimi instrumenti EU, na primer EOK, |
| --- | --- |

—

razvoj skupnega jezika, namenjenega povezovanju izobraževanja in usposabljanja ter poklicnega življenja (ESCO) in skladnega z drugimi instrumenti EU, na primer EOK,

| — | na podlagi predloga Komisije preudarek o sprejetju merila uspešnosti EU pri zaposljivosti, |
| --- | --- |

—

na podlagi predloga Komisije preudarek o sprejetju merila uspešnosti EU pri zaposljivosti,

| — | delo v zvezi z najboljšimi praksami in vodilnimi načeli glede na spreminjajoče se profile učiteljev in vodij usposabljanj s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja (v sodelovanju s Cedefop). |
| --- | --- |

—

delo v zvezi z najboljšimi praksami in vodilnimi načeli glede na spreminjajoče se profile učiteljev in vodij usposabljanj s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja (v sodelovanju s Cedefop).

2.   Uresničevanje načela vseživljenskega učenja in mobilnosti

2.1   
  Podpora vseživljenjskemu učenju

Ukrepi na nacionalni ravni:

| (a) | pregled uporabe spodbud, pravic in obveznosti za vse udeležene interesne skupine ter sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje udeležbe v C-VET, da bi čim bolj povečali prispevek poklicnega izobraževanja in usposabljanja k merilu uspešnosti „ET 2020“ glede udeležbe odraslih v vseživljenjskem učenju, tj. 15 %; |
| --- | --- |

(a)

pregled uporabe spodbud, pravic in obveznosti za vse udeležene interesne skupine ter sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje udeležbe v C-VET, da bi čim bolj povečali prispevek poklicnega izobraževanja in usposabljanja k merilu uspešnosti „ET 2020“ glede udeležbe odraslih v vseživljenjskem učenju, tj. 15 %;

| (b) | izvajanje priporočila za evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK):






  — | razvoj celovitih nacionalnih ogrodij kvalifikacij (NOK) na podlagi pristopa, ki temelji na učnih rezultatih; uporaba NOK kot katalizatorja za omogočanje večje prepustnosti med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter visokim šolstvom, za razvoj in vzdrževanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja na posrednješolskih/višjih ravneh EOK ter za uresničevanje fleksibilnih učnih poti, |
| --- | --- | --- |

(b)

izvajanje priporočila za evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK):

—

razvoj celovitih nacionalnih ogrodij kvalifikacij (NOK) na podlagi pristopa, ki temelji na učnih rezultatih; uporaba NOK kot katalizatorja za omogočanje večje prepustnosti med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter visokim šolstvom, za razvoj in vzdrževanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja na posrednješolskih/višjih ravneh EOK ter za uresničevanje fleksibilnih učnih poti,

| — | umestitev ravni NOK v ravni EOK do leta 2012; |
| --- | --- |

—

umestitev ravni NOK v ravni EOK do leta 2012;

| (c) | razvoj in spodbujanje uporabe postopkov za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja ob podpori EOK/NOK in smernic; |
| --- | --- |

(c)

razvoj in spodbujanje uporabe postopkov za priznavanje neformalnega in priložnostnega učenja ob podpori EOK/NOK in smernic;

| (d) | opravljanje integriranih storitev usmerjanja (izobraževanje, usposabljanje, zaposlovanje), ki so tesno povezane s potrebami trga dela; |
| --- | --- |

(d)

opravljanje integriranih storitev usmerjanja (izobraževanje, usposabljanje, zaposlovanje), ki so tesno povezane s potrebami trga dela;

| (e) | izvajanje ECVET: glej oddelek 2.2 spodaj. |
| --- | --- |

(e)

izvajanje ECVET: glej oddelek 2.2 spodaj.

Podpora na ravni EU:

| — | priročnik za politiko glede dostopa do C-VET in sodelovanja pri njem, |
| --- | --- |

—

priročnik za politiko glede dostopa do C-VET in sodelovanja pri njem,

| — | smernice in tehnična podpora za izvajanje EOK, predvsem z namenom uporabe pristopa, ki temelji na učnih rezultatih, |
| --- | --- |

—

smernice in tehnična podpora za izvajanje EOK, predvsem z namenom uporabe pristopa, ki temelji na učnih rezultatih,

| — | oris razvoja NOK s strani Cedefopa in Evropske fundacije za usposabljanje, |
| --- | --- |

—

oris razvoja NOK s strani Cedefopa in Evropske fundacije za usposabljanje,

| — | priporočilo Sveta o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja (2011), |
| --- | --- |

—

priporočilo Sveta o priznavanju neformalnega in priložnostnega učenja (2011),

| — | poročilo o napredku pri razvoju politik, sistemov in praks na področju vseživljenjske orientacije – 2011 (Cedefop, Evropska fundacija za usposabljanje, Evropska mreža za razvoj politik vseživljenjske orientacije – ELGPN). |
| --- | --- |

—

poročilo o napredku pri razvoju politik, sistemov in praks na področju vseživljenjske orientacije – 2011 (Cedefop, Evropska fundacija za usposabljanje, Evropska mreža za razvoj politik vseživljenjske orientacije – ELGPN).

2.2   
  Povečanje mobilnosti

Ukrepi na nacionalni ravni:

| (a) | napredek v smeri izvajanja ECVET v skladu s priporočilom in sodelovanje pri preskušanju ECVET za mobilnost; |
| --- | --- |

(a)

napredek v smeri izvajanja ECVET v skladu s priporočilom in sodelovanje pri preskušanju ECVET za mobilnost;

| (b) | sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje mobilnosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, med drugim tudi:






  — | spodbujanje študentov v I-VET in strokovnjakov s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja, naj v večjem številu sodelujejo pri nadnacionalni mobilnosti, |
| --- | --- | --- |

(b)

sprejetje ustreznih ukrepov za spodbujanje mobilnosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, med drugim tudi:

—

spodbujanje študentov v I-VET in strokovnjakov s področja poklicnega izobraževanja in usposabljanja, naj v večjem številu sodelujejo pri nadnacionalni mobilnosti,

| — | spodbujanje lokalnih in regionalnih organov ter ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja k razvoju kulture internacionalizacije in strategij za internacionalizacijo, vključno s čezmejno mobilnostjo, |
| --- | --- |

—

spodbujanje lokalnih in regionalnih organov ter ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja k razvoju kulture internacionalizacije in strategij za internacionalizacijo, vključno s čezmejno mobilnostjo,

| — | odpravljanje pravnih in administrativnih ovir za nadnacionalno mobilnost vajencev in udeležencev usposabljanj, |
| --- | --- |

—

odpravljanje pravnih in administrativnih ovir za nadnacionalno mobilnost vajencev in udeležencev usposabljanj,

| — | spodbujanje poklicnih zbornic, poslovnih združenj in drugih ustreznih organizacij, da podjetja gostitelje in pošiljatelje podprejo pri zagotavljanju ustreznih pogojev za vajence in udeležence usposabljanj v okviru nadnacionalne mobilnosti, |
| --- | --- |

—

spodbujanje poklicnih zbornic, poslovnih združenj in drugih ustreznih organizacij, da podjetja gostitelje in pošiljatelje podprejo pri zagotavljanju ustreznih pogojev za vajence in udeležence usposabljanj v okviru nadnacionalne mobilnosti,

| — | zagotovitev, da se v učne načrte poklicnega izobraževanja in usposabljanja vključi učenje jezikov in medkulturnih kompetenc, |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da se v učne načrte poklicnega izobraževanja in usposabljanja vključi učenje jezikov in medkulturnih kompetenc,

| — | optimalna uporaba drugih orodij EU (npr. EOK, EQAVET, Europass) za izboljšanje medsebojnega priznavanja kvalifikacij in kompetenc). |
| --- | --- |

—

optimalna uporaba drugih orodij EU (npr. EOK, EQAVET, Europass) za izboljšanje medsebojnega priznavanja kvalifikacij in kompetenc).

Podpora na ravni EU:

| — | smernice in tehnična podpora za izvajanje ECVET, |
| --- | --- |

—

smernice in tehnična podpora za izvajanje ECVET,

| — | redni pregled izvajanja ECVET (v sodelovanju s Cedefop), |
| --- | --- |

—

redni pregled izvajanja ECVET (v sodelovanju s Cedefop),

| — | tematsko povezovanje projektov ECVET v okviru programa Leonardo da Vinci, |
| --- | --- |

—

tematsko povezovanje projektov ECVET v okviru programa Leonardo da Vinci,

| — | priporočilo o učni mobilnosti (2011), |
| --- | --- |

—

priporočilo o učni mobilnosti (2011),

| — | na podlagi predloga Komisije (2011) preudarek o sprejetju merila uspešnosti EU glede mobilnosti v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja, |
| --- | --- |

—

na podlagi predloga Komisije (2011) preudarek o sprejetju merila uspešnosti EU glede mobilnosti v okviru poklicnega izobraževanja in usposabljanja,

| — | predlog okvira kakovosti za pripravništva, |
| --- | --- |

—

predlog okvira kakovosti za pripravništva,

| — | spodbujanje mobilnosti vajencev, vključno prek podpornega portala, v okviru programa vseživljenjskega učenja/programa Leonardo da Vinci, |
| --- | --- |

—

spodbujanje mobilnosti vajencev, vključno prek podpornega portala, v okviru programa vseživljenjskega učenja/programa Leonardo da Vinci,

| — | razvoj evropskega potnega lista znanj in spretnosti kot del Europass do leta 2012. |
| --- | --- |

—

razvoj evropskega potnega lista znanj in spretnosti kot del Europass do leta 2012.

3.   Krepitev ustvarjalnosti, inovativnosti in podjetništva

Ukrepi na nacionalni ravni:

| (a) | spodbujanje partnerstev za ustvarjalnost in inovativnost (med ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja, visokošolskimi ustanovami ter centri za oblikovanje, umetnost, raziskave in inovacije); |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje partnerstev za ustvarjalnost in inovativnost (med ponudniki poklicnega izobraževanja in usposabljanja, visokošolskimi ustanovami ter centri za oblikovanje, umetnost, raziskave in inovacije);

| (b) | spodbujanje učinkovite in inovativne uporabe tehnologije z zagotovitvijo kakovosti s strani vseh ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja (vključno z javno-zasebnimi mrežami in partnerstvi) ob podpori potrebne opreme, infrastrukture in mrež ter neprestanim izboljševanjem zaradi upoštevanja tehnoloških dosežkov in pedagoških dognanj; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje učinkovite in inovativne uporabe tehnologije z zagotovitvijo kakovosti s strani vseh ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja (vključno z javno-zasebnimi mrežami in partnerstvi) ob podpori potrebne opreme, infrastrukture in mrež ter neprestanim izboljševanjem zaradi upoštevanja tehnoloških dosežkov in pedagoških dognanj;

| (c) | sprejetje ukrepov za spodbujanje podjetništva, npr. s spodbujanjem pridobivanja ustreznih ključnih kompetenc, omogočanjem praktičnih izkušenj v podjetjih in vključevanjem strokovnjakov iz poslovnega sveta. |
| --- | --- |

(c)

sprejetje ukrepov za spodbujanje podjetništva, npr. s spodbujanjem pridobivanja ustreznih ključnih kompetenc, omogočanjem praktičnih izkušenj v podjetjih in vključevanjem strokovnjakov iz poslovnega sveta.

Podpora na ravni EU:

| — | ustanovitev foruma za poklicno izobraževanje in usposabljanje/podjetja na ravni EU, ki bi se osredotočil na naslednje teme:






  — | vloga poklicnega izobraževanja in usposabljanja v trikotniku znanja, |
| --- | --- | --- |

—

ustanovitev foruma za poklicno izobraževanje in usposabljanje/podjetja na ravni EU, ki bi se osredotočil na naslednje teme:

—

vloga poklicnega izobraževanja in usposabljanja v trikotniku znanja,

| — | prehod iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja v poslovni svet: kako podpreti diplomante poklicnega izobraževanja in usposabljanja pri ustanavljanju podjetij. |
| --- | --- |

—

prehod iz poklicnega izobraževanja in usposabljanja v poslovni svet: kako podpreti diplomante poklicnega izobraževanja in usposabljanja pri ustanavljanju podjetij.

4.   Spodbujanje pravičnosti, socialne kohezije in aktivnega državljanstva

Ukrepi na nacionalni ravni:

| (a) | sprejetje preventivnih in popravnih ukrepov, da bi kar najbolj povečali prispevek poklicnega izobraževanja in usposabljanja k preprečevanju zgodnjega opuščanja šolanja; |
| --- | --- |

(a)

sprejetje preventivnih in popravnih ukrepov, da bi kar najbolj povečali prispevek poklicnega izobraževanja in usposabljanja k preprečevanju zgodnjega opuščanja šolanja;

| (b) | preučitev potrebe po specifičnih ukrepih, namenjenih povečanju udeležbe nizko kvalificiranih in drugih „ogroženih“ skupin v izobraževanju in usposabljanju, vključno z razvojem fleksibilnih učnih poti v C-VET in uporabo ustreznih služb za usmerjanje in podporo; |
| --- | --- |

(b)

preučitev potrebe po specifičnih ukrepih, namenjenih povečanju udeležbe nizko kvalificiranih in drugih „ogroženih“ skupin v izobraževanju in usposabljanju, vključno z razvojem fleksibilnih učnih poti v C-VET in uporabo ustreznih služb za usmerjanje in podporo;

| (c) | uporaba IKT za čim večji dostop do usposabljanja in spodbujanje aktivnega učenja, pa tudi za razvoj novih metod v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, bodisi na delovnem mestu bodisi v šoli, da bi omogočili lažjo udeležbo „ogroženih“ skupin; |
| --- | --- |

(c)

uporaba IKT za čim večji dostop do usposabljanja in spodbujanje aktivnega učenja, pa tudi za razvoj novih metod v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, bodisi na delovnem mestu bodisi v šoli, da bi omogočili lažjo udeležbo „ogroženih“ skupin;

| (d) | uporaba obstoječih sistemov spremljanja v podporo vključevanju „ogroženih“ skupin v poklicno izobraževanje in usposabljanje: glej oddelek 1.2. (d) zgoraj. |
| --- | --- |

(d)

uporaba obstoječih sistemov spremljanja v podporo vključevanju „ogroženih“ skupin v poklicno izobraževanje in usposabljanje: glej oddelek 1.2. (d) zgoraj.

Podpora na ravni EU:

| — | vodnik po najboljših praksah o vključevanju „ogroženih“ skupin s kombinacijo učenja na delovnem mestu in ključnih kompetenc, |
| --- | --- |

—

vodnik po najboljših praksah o vključevanju „ogroženih“ skupin s kombinacijo učenja na delovnem mestu in ključnih kompetenc,

| — | priporočilo Sveta o zmanjševanju zgodnjega opuščanja šolanja (2011). |
| --- | --- |

—

priporočilo Sveta o zmanjševanju zgodnjega opuščanja šolanja (2011).

5.   Horizontalni cilji, upravljanje københavnskega procesa in odgovornost zanj

Ukrepi na nacionalni ravni:

| (a) | opredelitev komunikacijskih strategij za različne interesne skupine s poudarkom na izvajanju in dodani vrednosti orodij (ECVET, ECTS, umeščanje NOK v EOK, sistemi za zagotavljanje kakovosti v skladu z EQAVET); |
| --- | --- |

(a)

opredelitev komunikacijskih strategij za različne interesne skupine s poudarkom na izvajanju in dodani vrednosti orodij (ECVET, ECTS, umeščanje NOK v EOK, sistemi za zagotavljanje kakovosti v skladu z EQAVET);

| (b) | vzpostavitev mehanizmov strukturiranega sodelovanja med področjem poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za zaposlovanje na vseh ravneh (politika in izvajanje), vključno s socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

(b)

vzpostavitev mehanizmov strukturiranega sodelovanja med področjem poklicnega izobraževanja in usposabljanja ter službami za zaposlovanje na vseh ravneh (politika in izvajanje), vključno s socialnimi partnerji;

| (c) | prispevanje k izboljšanju podatkov o študentih I-VET na ravni EU, vključno z mobilnostjo in zaposljivostjo. |
| --- | --- |

(c)

prispevanje k izboljšanju podatkov o študentih I-VET na ravni EU, vključno z mobilnostjo in zaposljivostjo.

Podpora na ravni EU:

| — | podpora doseganju zgornjih ciljev prek programa vseživljenjskega učenja in, če je to primerno, evropskih strukturnih skladov, |
| --- | --- |

—

podpora doseganju zgornjih ciljev prek programa vseživljenjskega učenja in, če je to primerno, evropskih strukturnih skladov,

| — | podpora vzajemnemu učenju med državami članicami in inovativnim projektom, |
| --- | --- |

—

podpora vzajemnemu učenju med državami članicami in inovativnim projektom,

| — | vzpostavitev postopka okrepljenega usklajevanja pri izvajanju skupnih evropskih orodij na področju izobraževanja in usposabljanja, |
| --- | --- |

—

vzpostavitev postopka okrepljenega usklajevanja pri izvajanju skupnih evropskih orodij na področju izobraževanja in usposabljanja,

| — | evropska komunikacijska strategija o evropskih orodjih za preglednost, |
| --- | --- |

—

evropska komunikacijska strategija o evropskih orodjih za preglednost,

| — | razvoj strukturiranega sodelovanja z združenji ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja na evropski ravni, |
| --- | --- |

—

razvoj strukturiranega sodelovanja z združenji ponudnikov poklicnega izobraževanja in usposabljanja na evropski ravni,

| — | okrepitev strukturiranega sodelovanja med politikami na področju izobraževanja in usposabljanja ter zaposlovanja, |
| --- | --- |

—

okrepitev strukturiranega sodelovanja med politikami na področju izobraževanja in usposabljanja ter zaposlovanja,

| — | izboljšanje podatkov o študentih I-VET na ravni EU, vključno z mobilnostjo in zaposljivostjo, |
| --- | --- |

—

izboljšanje podatkov o študentih I-VET na ravni EU, vključno z mobilnostjo in zaposljivostjo,

| — | socialni partnerji na vseh ravneh bi morali še naprej igrati aktivno vlogo v københavnskem procesu (njegovo upravljanje in odgovornost zanj) in prispevati k uresničevanju navedenih kratkoročnih ciljev, |
| --- | --- |

—

socialni partnerji na vseh ravneh bi morali še naprej igrati aktivno vlogo v københavnskem procesu (njegovo upravljanje in odgovornost zanj) in prispevati k uresničevanju navedenih kratkoročnih ciljev,

| — | poročilo o razvoju dogodkov na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja v državah članicah in partnerskih državah, |
| --- | --- |

—

poročilo o razvoju dogodkov na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja v državah članicah in partnerskih državah,

| — | okrepitev izmenjav z državami v širitvenem procesu in državami v sosedstvu EU. |
| --- | --- |

—

okrepitev izmenjav z državami v širitvenem procesu in državami v sosedstvu EU.

V SKLADU S TEM POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 1. | izvedejo ukrepe za:






  (i) | uresničevanje globalne vizije poklicnega izobraževanja in usposabljanja v letu 2020, kot je opisana v oddelku I; |
| --- | --- | --- |

1.

izvedejo ukrepe za:

(i)

uresničevanje globalne vizije poklicnega izobraževanja in usposabljanja v letu 2020, kot je opisana v oddelku I;

| (ii) | dosego strateških ciljev za obdobje 2011–2020, kakor so opisani v oddelku II, in več kratkoročnih ciljev za naslednja štiri leta (2011–2014), kot je predlagano v oddelku IV; |
| --- | --- |

(ii)

dosego strateških ciljev za obdobje 2011–2020, kakor so opisani v oddelku II, in več kratkoročnih ciljev za naslednja štiri leta (2011–2014), kot je predlagano v oddelku IV;

| (iii) | krepitev upravljanja københavnskega procesa in odgovornosti zanj v skladu z načeli iz oddelka III; |
| --- | --- |

(iii)

krepitev upravljanja københavnskega procesa in odgovornosti zanj v skladu z načeli iz oddelka III;

| 2. | v širšem kontekstu københavnskega procesa z medsebojnim sodelovanjem držav članic, regionalnih in lokalnih oblasti, Komisije, držav kandidatk, držav EFTA in EGP ter socialnih partnerjev spodbujajo vizijo, cilje in načela iz teh sklepov. |
| --- | --- |

2.

v širšem kontekstu københavnskega procesa z medsebojnim sodelovanjem držav članic, regionalnih in lokalnih oblasti, Komisije, držav kandidatk, držav EFTA in EGP ter socialnih partnerjev spodbujajo vizijo, cilje in načela iz teh sklepov.

---

(1)  UL C 13, 18.1.2003, str. 2.

(2)  UL L 394, 30.12.2006, str. 10.

(3)  UL C 290, 4.12.2007, str. 1.

(4)  UL C 140, 6.6.2008, str. 10.

(5)  UL C 320, 16.12.2008, str. 6.

(6)  UL C 319, 13.12.2008, str. 4.

(7)  Dok. 9876/09.

(8)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(9)  Dokument EUCO 7/1/10 REV 1 oziroma dokument EUCO 13/1/10 REV 1.

(10)  UL C 135, 26.5.2010, str. 2.

(11)  Prim. opombo 10.

(12)  Glej poročili Cedefopa in Evropske fundacije za usposabljanje o napredku iz leta 2010.

(13)  Odločba št. 2241/2004/ES, UL L 390, 31.12.2004, str. 6.

(14)  Glej UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

(15)  Glej UL C 155, 8.7.2009, str. 11.

(16)  Glej UL C 155, 8.7.2009, str. 1.

(17)  V skladu s strateškim ciljem 2 okvira „ET 2020“.

(18)  Taksonomija o evropskih znanjih in spretnostih, kompetencah in poklicih (ESCO).

(19)  V skladu s strateškim ciljem 1 okvira „ET 2020“.

(20)  V skladu s strateškim ciljem 4 okvira „ET 2020“.

(21)  UL C 141, 7.6.2008, str. 17–20.

(22)  V skladu s strateškim ciljem 3 okvira „ET 2020“.

(23)  Na podlagi razprav med generalnimi direktorji za poklicno usposabljanje in Svetovalnim odborom za poklicno usposabljanje.

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/16

---

Sklepi Sveta o vlogi kulture pri odpravljanju revščine in socialne izključenosti

2010/C 324/03

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

upoštevajoč Sklep št. 1098/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti (2010) (1),

upoštevajoč strategijo Evropa 2020 za delovna mesta ter pametno, trajnostno in vključujočo rast (2), ki jo je Evropski svet sprejel na zasedanju 17. junija 2010, in predvsem načrtovana prizadevanja za „spodbujanje socialnega vključevanja, zlasti z zmanjšanjem revščine, da bi vsaj 20 milijonov ljudi obvarovali pred nevarnostjo revščine in izključenosti“,

z zanimanjem pozdravlja Resolucijo Evropskega parlamenta z dne 15. novembra 2007 o pregledu stanja družbene realnosti, ki poudarja, da morata krepitev socialne kohezije ter izkoreninjenje revščine in socialne izključenosti postati politični prednostni nalogi Evropske unije,

ob upoštevanju naslednjega:

| — | Vsak človek ima pravico, da prosto dostopa do kulturnega življenja in v njem sodeluje, da si prizadeva za izobraževanje in vseživljenjsko učenje, da razvija svojo ustvarjalnost, izbira kulturno identiteto in pripadnost, ki ju je treba spoštovati v vseh njunih različnih načinih izražanja. |
| --- | --- |

—

Vsak človek ima pravico, da prosto dostopa do kulturnega življenja in v njem sodeluje, da si prizadeva za izobraževanje in vseživljenjsko učenje, da razvija svojo ustvarjalnost, izbira kulturno identiteto in pripadnost, ki ju je treba spoštovati v vseh njunih različnih načinih izražanja.

| — | Horizontalni vidik kulture upravičuje vključevanje kulturnih politik v prizadevanja za odpravljanje revščine in socialne izključenosti. |
| --- | --- |

—

Horizontalni vidik kulture upravičuje vključevanje kulturnih politik v prizadevanja za odpravljanje revščine in socialne izključenosti.

| — | Dostop do kulture in sodelovanje v njej ter kulturno izobraževanje imajo lahko pomembno vlogo pri odpravljanju revščine in spodbujanju boljšega socialnega vključevanja, saj lahko med drugim spodbujajo:






  — | osebnostno izpolnitev, posameznikovo izražanje, kritično zavest, svobodo in emancipacijo ter njegovo sodelovanje v družbenem življenju, |
| --- | --- | --- |

—

Dostop do kulture in sodelovanje v njej ter kulturno izobraževanje imajo lahko pomembno vlogo pri odpravljanju revščine in spodbujanju boljšega socialnega vključevanja, saj lahko med drugim spodbujajo:

—

osebnostno izpolnitev, posameznikovo izražanje, kritično zavest, svobodo in emancipacijo ter njegovo sodelovanje v družbenem življenju,

| — | socialno vključevanje izoliranih skupin, kot so starostniki, in skupin, ki se soočajo z revščino ali socialno izključenostjo, ter ozaveščanje in odpravljanje stereotipov in predsodkov v zvezi s posebnimi socialnimi in kulturnimi skupinami, |
| --- | --- |

—

socialno vključevanje izoliranih skupin, kot so starostniki, in skupin, ki se soočajo z revščino ali socialno izključenostjo, ter ozaveščanje in odpravljanje stereotipov in predsodkov v zvezi s posebnimi socialnimi in kulturnimi skupinami,

| — | spodbujanje kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga, spoštovanje razlik ter sposobnost preprečevanja in reševanja medkulturnih izzivov, |
| --- | --- |

—

spodbujanje kulturne raznolikosti in medkulturnega dialoga, spoštovanje razlik ter sposobnost preprečevanja in reševanja medkulturnih izzivov,

| — | dostop do informacij in storitev v povezavi s kulturnimi prostori, ki ponujajo dostop do nove informacijske in komunikacijske tehnologije in zlasti interneta, |
| --- | --- |

—

dostop do informacij in storitev v povezavi s kulturnimi prostori, ki ponujajo dostop do nove informacijske in komunikacijske tehnologije in zlasti interneta,

| — | razvoj ustvarjalnih zmožnosti in kompetenc, ki so bile pridobljene med neformalnim in priložnostnim izobraževanjem in so lahko uporabne na trgu dela, v družbenem in državljanskem življenju, |
| --- | --- |

—

razvoj ustvarjalnih zmožnosti in kompetenc, ki so bile pridobljene med neformalnim in priložnostnim izobraževanjem in so lahko uporabne na trgu dela, v družbenem in državljanskem življenju,

zato MENI, da je treba kulturno razsežnost vključiti v nacionalne in evropske politike za preprečevanje revščine in socialne izključenosti –

glede na navedeno POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, naj v skladu s svojimi pristojnostmi, ob spoštovanju načela subsidiarnosti in upoštevanju institucionalnih struktur:

| A. | z namenom spodbujanja horizontalnega vidika kulture izvajajo celovit, dosleden pristop, ki bo vključeval vse zainteresirane strani, in na podlagi tega pristopa:






  1. | v strategije za odpravljanje revščine in socialne izključenosti vključujejo kulturni vidik ter s kulturnimi politikami spodbujajo socialno vključevanje; |
| --- | --- | --- |

A.

z namenom spodbujanja horizontalnega vidika kulture izvajajo celovit, dosleden pristop, ki bo vključeval vse zainteresirane strani, in na podlagi tega pristopa:

1.

v strategije za odpravljanje revščine in socialne izključenosti vključujejo kulturni vidik ter s kulturnimi politikami spodbujajo socialno vključevanje;

| 2. | še naprej izvajajo politike za zagotavljanje učinkovitega dostopa do kulturnih dejavnosti in udeležbe v teh dejavnostih; |
| --- | --- |

2.

še naprej izvajajo politike za zagotavljanje učinkovitega dostopa do kulturnih dejavnosti in udeležbe v teh dejavnostih;

| 3. | v pripravo strategij in politik ter njihovo izvajanje vključijo zadevne akterje, med drugim tudi osebe, ki živijo v revščini in socialni izključenosti, ter njihova združenja; |
| --- | --- |

3.

v pripravo strategij in politik ter njihovo izvajanje vključijo zadevne akterje, med drugim tudi osebe, ki živijo v revščini in socialni izključenosti, ter njihova združenja;

| 4. | spodbujajo pripravo posebnih lokalnih projektov, ki povezujejo programe socialnega vključevanja in kulturne programe; |
| --- | --- |

4.

spodbujajo pripravo posebnih lokalnih projektov, ki povezujejo programe socialnega vključevanja in kulturne programe;

| 5. | spodbujajo sodelovanje, izvajanje skupnih projektov ter izmenjavo izkušenj in dobrih praks na različnih ravneh odločanja, med drugim tudi na evropski ravni, med akterji socialnega, gospodarskega, kulturnega, izobraževalnega in mladinskega sektorja ter med javnimi organi in omenjenimi akterji; |
| --- | --- |

5.

spodbujajo sodelovanje, izvajanje skupnih projektov ter izmenjavo izkušenj in dobrih praks na različnih ravneh odločanja, med drugim tudi na evropski ravni, med akterji socialnega, gospodarskega, kulturnega, izobraževalnega in mladinskega sektorja ter med javnimi organi in omenjenimi akterji;

| 6. | spodbujajo raziskave in analizo vloge kulture pri odpravljanju revščine in socialne izključenosti. |
| --- | --- |

6.

spodbujajo raziskave in analizo vloge kulture pri odpravljanju revščine in socialne izključenosti.

| B. | Izboljšajo povezave med izobraževanjem, usposabljanjem, gospodarstvom, zaposlovanjem in kulturo, in sicer tako, da:






  1. | spodbujajo kulturne dejavnosti v okviru socialnih in izobraževalnih sistemov ter mladinskih programov, zlasti v sodelovanju z umetniki in kulturnimi institucijami, da bi povečali kulturne in medkulturne kompetence ter spodbudili ustvarjalne zmožnosti in inovacije, zlasti pri otrocih in mladih; |
| --- | --- | --- |

B.

Izboljšajo povezave med izobraževanjem, usposabljanjem, gospodarstvom, zaposlovanjem in kulturo, in sicer tako, da:

1.

spodbujajo kulturne dejavnosti v okviru socialnih in izobraževalnih sistemov ter mladinskih programov, zlasti v sodelovanju z umetniki in kulturnimi institucijami, da bi povečali kulturne in medkulturne kompetence ter spodbudili ustvarjalne zmožnosti in inovacije, zlasti pri otrocih in mladih;

| 2. | priznajo pomen kulturnega posredovanja (3) pri sodelovanju v kulturi in ustreznih usposabljanj, ki jih je treba vzpostaviti v ta namen, da bi zagotovili večjo profesionalnost udeležencev; |
| --- | --- |

2.

priznajo pomen kulturnega posredovanja (3) pri sodelovanju v kulturi in ustreznih usposabljanj, ki jih je treba vzpostaviti v ta namen, da bi zagotovili večjo profesionalnost udeležencev;

| 3. | spodbujajo uporabo kompetenc, pridobljenih na kulturnem področju, pri lažjem vključevanju na trg dela ter v družbeno in državljansko življenje; |
| --- | --- |

3.

spodbujajo uporabo kompetenc, pridobljenih na kulturnem področju, pri lažjem vključevanju na trg dela ter v družbeno in državljansko življenje;

| 4. | nadaljujejo politike za medijsko izobraževanje in razvoj digitalnih znanj ter poučevanje ogroženih skupin, ki se soočajo z revščino ali socialno izključenostjo, o uporabi novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki omogočajo lažji dostop do kulture ter razvijanje kulturnega izražanja in umetniške ustvarjalnosti; |
| --- | --- |

4.

nadaljujejo politike za medijsko izobraževanje in razvoj digitalnih znanj ter poučevanje ogroženih skupin, ki se soočajo z revščino ali socialno izključenostjo, o uporabi novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki omogočajo lažji dostop do kulture ter razvijanje kulturnega izražanja in umetniške ustvarjalnosti;

| 5. | ozaveščajo akterje socialnega, kulturnega, gospodarskega, izobraževalnega in mladinskega sektorja o odnosih z osebami, ki živijo na pragu revščine ali socialne izključenosti, medkulturnem dialogu, vlogi kulture kot sredstvu socialnega vključevanja in državljanski razsežnosti kulture. |
| --- | --- |

5.

ozaveščajo akterje socialnega, kulturnega, gospodarskega, izobraževalnega in mladinskega sektorja o odnosih z osebami, ki živijo na pragu revščine ali socialne izključenosti, medkulturnem dialogu, vlogi kulture kot sredstvu socialnega vključevanja in državljanski razsežnosti kulture.

| C. | Izkoristijo kulturni potencial pri odpravljanju stereotipov in predsodkov v zvezi z določenimi družbenimi in kulturnimi skupinami, ki živijo na pragu revščine ali socialne izključenosti, in sicer tako, da;






  1. | spodbujajo programe in ukrepe, ki poudarjajo kulturno raznolikost in medkulturni dialog, ter namenijo posebno pozornost kulturni izmenjavi med temi skupinami, na primer med priseljenci in širšo družbo; |
| --- | --- | --- |

C.

Izkoristijo kulturni potencial pri odpravljanju stereotipov in predsodkov v zvezi z določenimi družbenimi in kulturnimi skupinami, ki živijo na pragu revščine ali socialne izključenosti, in sicer tako, da;

1.

spodbujajo programe in ukrepe, ki poudarjajo kulturno raznolikost in medkulturni dialog, ter namenijo posebno pozornost kulturni izmenjavi med temi skupinami, na primer med priseljenci in širšo družbo;

| 2. | ovrednotijo možnosti pozitivnega vpliva medijev na tem področju; |
| --- | --- |

2.

ovrednotijo možnosti pozitivnega vpliva medijev na tem področju;

| 3. | spodbujajo ukrepe, namenjene otrokom in mladim v šolah in izven njih, zlasti prek mladinskih organizacij in gibanj; |
| --- | --- |

3.

spodbujajo ukrepe, namenjene otrokom in mladim v šolah in izven njih, zlasti prek mladinskih organizacij in gibanj;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, naj v skladu s svojo institucionalno strukturo

| A. | odpravijo ovire pri dostopu do kulture tako, da:






  1. | ozaveščajo kulturni sektor, da bo sprejemal vse skupine javnosti in prepoznal različne potrebe teh skupin; |
| --- | --- | --- |

A.

odpravijo ovire pri dostopu do kulture tako, da:

1.

ozaveščajo kulturni sektor, da bo sprejemal vse skupine javnosti in prepoznal različne potrebe teh skupin;

| 2. | širijo primerne in lahko dostopne kulturne informacije ter vzpostavijo posebne metode informiranja in ozaveščanja, da bi dosegle ogrožene skupine, in namenijo posebno pozornost invalidnim osebam; |
| --- | --- |

2.

širijo primerne in lahko dostopne kulturne informacije ter vzpostavijo posebne metode informiranja in ozaveščanja, da bi dosegle ogrožene skupine, in namenijo posebno pozornost invalidnim osebam;

| 3. | izboljšajo dostop do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, zlasti do interneta, ter v okviru tega okrepijo in obnovijo vlogo javnih knjižnic ter lokalnih kulturnih centrov in javno dostopnih točk do interneta kot ključnih elementov v digitalnem okolju znanja in kot vsem dostopnega prostora, kjer se izvajajo kulturna srečanja in dejavnosti; |
| --- | --- |

3.

izboljšajo dostop do novih informacijskih in komunikacijskih tehnologij, zlasti do interneta, ter v okviru tega okrepijo in obnovijo vlogo javnih knjižnic ter lokalnih kulturnih centrov in javno dostopnih točk do interneta kot ključnih elementov v digitalnem okolju znanja in kot vsem dostopnega prostora, kjer se izvajajo kulturna srečanja in dejavnosti;

| 4. | še naprej izvajajo politike za zmanjšanje stroškov dostopa do kulture, ki naj bi olajšali dostop posebnim ciljnim skupinam; |
| --- | --- |

4.

še naprej izvajajo politike za zmanjšanje stroškov dostopa do kulture, ki naj bi olajšali dostop posebnim ciljnim skupinam;

| 5. | izboljšajo in razširijo lokalno kulturno ponudbo, ki bo dostopna vsem. |
| --- | --- |

5.

izboljšajo in razširijo lokalno kulturno ponudbo, ki bo dostopna vsem.

| B. | Omogočijo boljše sodelovanje v kulturnem življenju in izražanju, in sicer tako, da:






  1. | ovrednotijo kulturno sodelovanje, kulturno izražanje in umetniško ustvarjalnost vseh, ki se soočajo z revščino ali socialno izključenostjo, zlasti tako, da spodbujajo dejavnosti na področju kulturnega izobraževanja, kulturnega posredovanja ali umetniškega delovanja; |
| --- | --- | --- |

B.

Omogočijo boljše sodelovanje v kulturnem življenju in izražanju, in sicer tako, da:

1.

ovrednotijo kulturno sodelovanje, kulturno izražanje in umetniško ustvarjalnost vseh, ki se soočajo z revščino ali socialno izključenostjo, zlasti tako, da spodbujajo dejavnosti na področju kulturnega izobraževanja, kulturnega posredovanja ali umetniškega delovanja;

| 2. | še naprej izvajajo politike za opismenjevanje, vključno s pridobivanjem digitalnih znanj, osnovne izobrazbe in učenjem nacionalnih jezikov; |
| --- | --- |

2.

še naprej izvajajo politike za opismenjevanje, vključno s pridobivanjem digitalnih znanj, osnovne izobrazbe in učenjem nacionalnih jezikov;

| 3. | spodbujajo projekte, vključno z gostovanji umetnikov, ki omogočajo sodelovanje umetnikov in oseb, ki živijo na pragu revščine ali socialne izključenosti; |
| --- | --- |

3.

spodbujajo projekte, vključno z gostovanji umetnikov, ki omogočajo sodelovanje umetnikov in oseb, ki živijo na pragu revščine ali socialne izključenosti;

| 4. | kar najbolje izkoristijo potencial izobraževalnega sektorja in sektorja za mlade ter podpirajo prizadevanja kulturnih ustanov za spodbujanje sodelovanja v kulturnem življenju in kulturnega izražanja otrok in mladih. |
| --- | --- |

4.

kar najbolje izkoristijo potencial izobraževalnega sektorja in sektorja za mlade ter podpirajo prizadevanja kulturnih ustanov za spodbujanje sodelovanja v kulturnem življenju in kulturnega izražanja otrok in mladih.

Zato poziva DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, naj:

| 1. | v največji možni meri uporabljajo instrumente kohezijske politike Unije za podporo kulturnim pobudam, namenjenim odpravljanju revščine in socialne izključenosti; |
| --- | --- |

1.

v največji možni meri uporabljajo instrumente kohezijske politike Unije za podporo kulturnim pobudam, namenjenim odpravljanju revščine in socialne izključenosti;

| 2. | ovrednotijo prispevek kulture k razvoju in uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; |
| --- | --- |

2.

ovrednotijo prispevek kulture k razvoju in uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja;

| 3. | upoštevajo te sklepe pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

3.

upoštevajo te sklepe pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020.

---

(1)  UL L 298, 7.11.2008, str. 20.

(2)  Dok. EUCO 13/1/10 REV 1.

(3)  Kulturno posredovanje je dejavnost vzpostavljanja povezav med javnostjo in kulturo.

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/18

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o vlogi EU pri preprečevanju uporabe nedovoljenih poživil na mednarodni ravni

2010/C 324/04

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC –

1.   OB OPOZARJANJU, da:

| — | je Svet 4. decembra 2000 sprejel sklepe (ki jih ti sklepi dopolnjujejo) o preprečevanju uporabe nedovoljenih poživil (1), v katerih je določeno, da se morajo pred vsako sejo Svetovne protidopinške agencije (WADA) Evropska skupnost in države članice na pobudo predsedstva v razumnem času med seboj uskladiti, |
| --- | --- |

—

je Svet 4. decembra 2000 sprejel sklepe (ki jih ti sklepi dopolnjujejo) o preprečevanju uporabe nedovoljenih poživil (1), v katerih je določeno, da se morajo pred vsako sejo Svetovne protidopinške agencije (WADA) Evropska skupnost in države članice na pobudo predsedstva v razumnem času med seboj uskladiti,

| — | je postala Evropska unija z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe (2)1. decembra 2009 pristojna na področju športa, kar pomeni, da lahko izvaja ukrepe za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic, s čimer prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge. Posledično je treba razviti evropsko razsežnost v športu s spodbujanjem pravičnosti in odprtosti pri športnih tekmovanjih in sodelovanja med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in moralne integritete športnikov in športnic, zlasti najmlajših med njimi. Podpirati je treba sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami, predvsem Svetom Evrope. |
| --- | --- |

—

je postala Evropska unija z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe (2)1. decembra 2009 pristojna na področju športa, kar pomeni, da lahko izvaja ukrepe za podporo, uskladitev ali dopolnitev ukrepov držav članic, s čimer prispeva k spodbujanju evropske razsežnosti v športu ob upoštevanju njegove posebne narave, na prostovoljstvu temelječih struktur in njegove družbene in vzgojne vloge. Posledično je treba razviti evropsko razsežnost v športu s spodbujanjem pravičnosti in odprtosti pri športnih tekmovanjih in sodelovanja med organi, odgovornimi za šport, ter z varovanjem telesne in moralne integritete športnikov in športnic, zlasti najmlajših med njimi. Podpirati je treba sodelovanje s tretjimi državami in pristojnimi mednarodnimi organizacijami, predvsem Svetom Evrope.

2.   SE ZAVEDAJO, da:

| — | spadajo nekatera vprašanja, ki jih obravnava WADA, v pristojnost EU, za druga vprašanja pa so pristojne države članice, |
| --- | --- |

—

spadajo nekatera vprašanja, ki jih obravnava WADA, v pristojnost EU, za druga vprašanja pa so pristojne države članice,

| — | je WADA členjena po celinah, zato je treba tesno sodelovati s Svetom Evrope, da bi lahko oblikovali skupno stališče o vseh zadevah, ki so v evropskem interesu; |
| --- | --- |

—

je WADA členjena po celinah, zato je treba tesno sodelovati s Svetom Evrope, da bi lahko oblikovali skupno stališče o vseh zadevah, ki so v evropskem interesu;

3.   MENI, da:

| — | je treba nujno zagotoviti, da se stališča EU in njenih držav članic ustrezno upoštevajo med razpravami v okviru WADA, |
| --- | --- |

—

je treba nujno zagotoviti, da se stališča EU in njenih držav članic ustrezno upoštevajo med razpravami v okviru WADA,

| — | morajo EU in države članice po potrebi, npr. ob upoštevanju pravnega reda EU in obveznosti iskrenega sodelovanja, v razumnem času pred vsako sejo agencije WADA na pobudo predsedstva učinkovito uskladiti svoja stališča. |
| --- | --- |

—

morajo EU in države članice po potrebi, npr. ob upoštevanju pravnega reda EU in obveznosti iskrenega sodelovanja, v razumnem času pred vsako sejo agencije WADA na pobudo predsedstva učinkovito uskladiti svoja stališča.

---

(1)  UL C 356, 12.12.2000, str. 1.

(2)  Člena 6 in 165 PDEU.

---

Evropska komisija

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

30. novembra 2010

2010/C 324/05

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2998 |
| JPY | japonski jen | 109,00 |
| DKK | danska krona | 7,4529 |
| GBP | funt šterling | 0,83765 |
| SEK | švedska krona | 9,1715 |
| CHF | švicarski frank | 1,2990 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,0910 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,915 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 284,18 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7093 |
| PLN | poljski zlot | 4,0692 |
| RON | romunski leu | 4,2925 |
| TRY | turška lira | 1,9645 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3595 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3306 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,0979 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7557 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7219 |
| KRW | južnokorejski won | 1 510,51 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,2714 |
| CNY | kitajski juan | 8,6658 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4260 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 765,09 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1171 |
| PHP | filipinski peso | 57,361 |
| RUB | ruski rubelj | 40,9545 |
| THB | tajski bat | 39,254 |
| BRL | brazilski real | 2,2373 |
| MXN | mehiški peso | 16,3190 |
| INR | indijska rupija | 59,7400 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2998

JPY

japonski jen

109,00

DKK

danska krona

7,4529

GBP

funt šterling

0,83765

SEK

švedska krona

9,1715

CHF

švicarski frank

1,2990

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,0910

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,915

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

284,18

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7093

PLN

poljski zlot

4,0692

RON

romunski leu

4,2925

TRY

turška lira

1,9645

AUD

avstralski dolar

1,3595

CAD

kanadski dolar

1,3306

HKD

hongkonški dolar

10,0979

NZD

novozelandski dolar

1,7557

SGD

singapurski dolar

1,7219

KRW

južnokorejski won

1 510,51

ZAR

južnoafriški rand

9,2714

CNY

kitajski juan

8,6658

HRK

hrvaška kuna

7,4260

IDR

indonezijska rupija

11 765,09

MYR

malezijski ringit

4,1171

PHP

filipinski peso

57,361

RUB

ruski rubelj

40,9545

THB

tajski bat

39,254

BRL

brazilski real

2,2373

MXN

mehiški peso

16,3190

INR

indijska rupija

59,7400

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/20

---

Obvestilo o izvajanju člena 9(a)(7) Uredbe (ES) št. 550/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju navigacijskih služb zračnega prostora na enotnem evropskem nebu

(Objava odločitev držav članic o vzpostavitvi funkcionalnih blokov zračnega prostora)

2010/C 324/06

| Država članica | Referenčni dokument | Ime funkcionalnega bloka zračnega prostora | Začetek veljavnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Danska, Švedska | Državni sporazum, podpisan 17. decembra 2009 | Dansko-švedski funkcionalni blok zračnega prostora | 1. julij 2010 |

Država članica

Referenčni dokument

Ime funkcionalnega bloka zračnega prostora

Začetek veljavnosti

Danska, Švedska

Državni sporazum, podpisan 17. decembra 2009

Dansko-švedski funkcionalni blok zračnega prostora

1. julij 2010

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/21

---

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz nekaterih ulitkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

2010/C 324/07

Evropska komisija („Komisija“) je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“).

1.   Zahtevek za pregled

Zahtevek je vložila družba Shandong Lulong Group Co. Ltd. („vložnik“), proizvajalec izvoznik iz Ljudske republike Kitajske.

Pregled je po obsegu omejen na preiskavo dampinga glede vložnika.

2.   Izdelek

Izdelek v preiskavi zajema ulitke iz netempranega litega železa in sferoidnega grafitnega litega železa (nodularna litina), ki se uporabljajo za pokritje in/ali dostop do površinskih ali podpovršinskih sistemov in njihovih delov, strojno ali ročno obdelani, premazani ali prevlečeni ali drugače obdelani z materialom, razen požarnih hidrantov, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („zadevni izdelek“), trenutno uvrščeni v oznake KN 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (oznaka Taric 7325109910), in ex 7325 99 10 (oznaka Taric 7325991010).

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih ulitkov s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1212/2005 (2), kakor je bila spremenjena z Uredbo Sveta (ES) št. 500/2009 (3).

4.   Razlogi za pregled

Zahtevek v skladu s členom 11(3) temelji na dokazih prima facie, ki jih je predložil vložnik, in sicer da so se za vložnika okoliščine, na podlagi katerih so bili uvedeni obstoječi ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne.

Vložnik je predložil dokaze prima facie, ki kažejo, da izpolnjuje zahteve za tržnogospodarsko obravnavo („TGO“) ter da ukrep na sedanji ravni za izravnavo dampinga za vložnika ni potreben. Primerjava vložnikovih domačih cen z njegovimi izvoznimi cenami za Unijo kaže, da je stopnja dampinga bistveno nižja od sedanje ravni ukrepa.

Zato se zdi, da za izravnavo dampinga nadaljevanje ukrepov na obstoječi ravni, ki temelji na prej ugotovljeni ravni dampinga, ni več potrebno.

5.   Postopek za ugotavljanje dampinga

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato začenja pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

Preiskava bo pokazala, ali je potrebno nadaljevati, odpraviti ali spremeniti obstoječe ukrepe v zvezi z vložnikom.

Če se ugotovi, da je treba ukrepe za vložnika odpraviti ali spremeniti, bo verjetno treba spremeniti stopnjo dajatve, ki se trenutno uporablja za uvoz zadevnega izdelka od drugih družb v Ljudski republiki Kitajski, ki niso izrecno navedene v členu 1(2) Uredbe (ES) št. 1212/2005.

(a)   Vprašalniki

Komisija bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, poslala vprašalnike vložniku in organom zadevne države izvoznice. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 6(a)(i).

(b)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane strani so pozvane, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku iz točke 6(a)(i).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane strani, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku iz točke 6(a)(ii).

(c)   Tržnogospodarska/individualna obravnava

Če vložnik predloži zadostne dokaze, ki kažejo, da deluje pod pogoji tržnega gospodarstva, tj. da izpolnjuje pogoje iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, bo normalna vrednost določena v skladu s členom 2(7)(b) osnovne uredbe. V ta namen mora predložiti ustrezno utemeljen zahtevek v posebnem roku iz točke 6(b) tega obvestila. Komisija bo vložniku in organom Ljudske republike Kitajske poslala obrazec zahtevka. Vložnik lahko uporabi obrazec zahtevka tudi za zahtevek za individualno obravnavo, tj. da izpolnjuje pogoje iz člena 9(5) osnovne uredbe.

(d)   Izbira države s tržnim gospodarstvom

Kadar se vložniku ne odobri tržnogospodarska obravnava, vendar izpolnjuje zahteve za določitev individualne dajatve v skladu s členom 9(5) osnovne uredbe, se bo za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko v skladu s členom 2(7)(a) osnovne uredbe uporabila primerna država s tržnim gospodarstvom. Komisija namerava v ta namen ponovno uporabiti Indijo, kakor je storila že med preiskavo, ki je privedla do uvedbe ukrepov za uvoz zadevnega izdelka iz Ljudske republike Kitajske. Zainteresirane strani so pozvane, da v posebnem roku iz točke 6(c) tega obvestila predložijo pripombe o ustreznosti te države.

Če je vložniku priznana tržnogospodarska obravnava, lahko Komisija za določitev normalne vrednosti po potrebi uporabi tudi ugotovitve glede normalne vrednosti, določene v primerni državi s tržnim gospodarstvom, tj. za namen zamenjave nezanesljivih stroškovnih ali cenovnih elementov v Ljudski republiki Kitajski, ki so potrebni za določitev normalne vrednosti, če v Ljudski republiki Kitajski ni na razpolago zanesljivih podatkov. Komisija namerava tudi v ta namen uporabiti Indijo.

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem se strani lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane strani želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 37 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, če ni drugače določeno. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stran javi v navedenem roku.

(ii)   Zaslišanja

Vse zainteresirane strani lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 37-dnevnem roku.

(b)   Posebni rok za predložitev zahtevkov za tržnogospodarsko in/ali individualno obravnavo

Vložnikov ustrezno utemeljeni zahtevek za tržnogospodarsko obravnavo, kakor je naveden v odstavku 5(c) tega obvestila, mora prispeti na Komisijo v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(c)   Posebni rok za izbor države s tržnim gospodarstvom

Strani v preiskavi lahko izrazijo svoje pripombe glede primernosti Indije, ki je, kot je navedeno v točki 5(d) tega obvestila, predvidena kot država s tržnim gospodarstvom za določitev normalne vrednosti za Ljudsko republiko Kitajsko. Te pripombe morajo prispeti na naslov Komisije v 10 dneh od datuma objave tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Zainteresirane strani morajo predložiti svoja stališča in zahtevke v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če ni drugače določeno) in pri tem navesti svoje ime, naslov, elektronski naslov, telefonsko številko ter številko telefaks. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, ki jih zahteva to obvestilo, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo kot zaupne, se označijo z „Limited“ (4) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupni povzetek, ki se ga označi z „For inspection by interested parties“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

8.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo ugotovitve, in sicer pozitivne ali negativne.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe pa se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in se zato uporabijo razpoložljiva dejstva, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5).

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Opozoriti je treba tudi, da lahko zainteresirane strani, ki menijo, da imajo težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevajo posredovanje pooblaščenca GD Trade za zaslišanje. Pooblaščenec nastopi kot posrednik med zainteresiranimi stranmi in službami Komisije, tako da po potrebi posreduje pri postopkovnih zadevah, ki vplivajo na zaščito njihovih interesov v postopku, zlasti pri zadevah o dostopu do dokumentacije, zaupnosti podatkov, podaljšanju rokov ter predložitvi pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču GD Trade (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2)  UL L 199, 29.7.2005, str. 1.

(3)  UL L 151, 16.6.2009, str. 6.

(4)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupen dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(5)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/24

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 324/08

| 1. | Komisija je 22. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) s katero podjetji Companhia de Seguros Tranquilidade, SA („Tranquilidade“, Portugalska), ki je pod nadzorom podjetja Espírito Santo Financial Group, SA („ESFG“, Luksemburg), in podjetje Banco Pastor, SA („Banco Pastor“, Španija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros („Pastor Vida“, Španija), ki je bilo doslej pod izključnim nadzorom podjetja Banco Pastor, in s katero podjetje Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. („ESG“, Španija), ki je pod nadzorom podjetja ESFG, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Gespastor S.G.I.I.C, SA („Gespastor“, Španija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 22. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1) s katero podjetji Companhia de Seguros Tranquilidade, SA („Tranquilidade“, Portugalska), ki je pod nadzorom podjetja Espírito Santo Financial Group, SA („ESFG“, Luksemburg), in podjetje Banco Pastor, SA („Banco Pastor“, Španija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros („Pastor Vida“, Španija), ki je bilo doslej pod izključnim nadzorom podjetja Banco Pastor, in s katero podjetje Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. („ESG“, Španija), ki je pod nadzorom podjetja ESFG, z nakupom delnic pridobi v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Gespastor S.G.I.I.C, SA („Gespastor“, Španija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Tranquilidade: zavarovalni produkti in produkti pokojninskih načrtov, poslovanje predvsem na Portugalskem in tudi v Španiji, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Tranquilidade: zavarovalni produkti in produkti pokojninskih načrtov, poslovanje predvsem na Portugalskem in tudi v Španiji,

| — | za podjetje ESG: aktivnosti na španskem trgu finančnega sektorja, upravljanje investicijskih skladov, |
| --- | --- |

—

za podjetje ESG: aktivnosti na španskem trgu finančnega sektorja, upravljanje investicijskih skladov,

| — | za podjetje ESFG: bančne in zavarovalniške storitve ter storitve upravljanja premoženja in skladov na Portugalskem in drugod po svetu, |
| --- | --- |

—

za podjetje ESFG: bančne in zavarovalniške storitve ter storitve upravljanja premoženja in skladov na Portugalskem in drugod po svetu,

| — | za podjetje Banco Pastor: skupina podjetij, ki se ukvarja z bančnimi posli in distribucijo zavarovalniških proizvodov v Španiji, |
| --- | --- |

—

za podjetje Banco Pastor: skupina podjetij, ki se ukvarja z bančnimi posli in distribucijo zavarovalniških proizvodov v Španiji,

| — | za podjetje Pastor Vida: proizvodi življenjskih zavarovanj in pokojninskih načrtov v Španiji, |
| --- | --- |

—

za podjetje Pastor Vida: proizvodi življenjskih zavarovanj in pokojninskih načrtov v Španiji,

| — | za podjetje Gespastor: aktivnosti na španskem trgu finančnega sektorja, upravljanje investicijskih skladov. |
| --- | --- |

—

za podjetje Gespastor: aktivnosti na španskem trgu finančnega sektorja, upravljanje investicijskih skladov.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/ Espírito Santo Gestion/Gespastor na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/ Espírito Santo Gestion/Gespastor na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/26

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 324/09

| 1. | Komisija je 24. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Votorantim Group (Brazilija) in skupina Fischer Group (Brazilija) z združitvijo svojih podružnic Citrovita oziroma Citrosuco pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje („JV“). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 24. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Votorantim Group (Brazilija) in skupina Fischer Group (Brazilija) z združitvijo svojih podružnic Citrovita oziroma Citrosuco pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljeno družbo, ki je skupno podjetje („JV“).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Votorantim: cement in beton, rudarstvo in metalurgija, celuloza in papir, sadni sokovi, trgi specialnih kemikalij, lastna proizvodnja električne energije in financiranje, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Votorantim: cement in beton, rudarstvo in metalurgija, celuloza in papir, sadni sokovi, trgi specialnih kemikalij, lastna proizvodnja električne energije in financiranje,

| — | za Fischer: pomorske storitve za naftne ploščadi, proizvodnja sadnih sokov, |
| --- | --- |

—

za Fischer: pomorske storitve za naftne ploščadi, proizvodnja sadnih sokov,

| — | za skupno podjetje (JV): proizvodnja in izvoz pomarančnega soka. |
| --- | --- |

—

za skupno podjetje (JV): proizvodnja in izvoz pomarančnega soka.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 1.12.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 324/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 324/27

---

Obvestilo o prošnji v skladu s členom 30 Direktive 2004/17/ES

Zahteva države članice

2010/C 324/10

Dne 22. novembra 2010 je Komisija prejela prošnjo v skladu s členom 30(4) Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev. Prvi delovni dan po prejemu prošnje je bil 23. novembra 2010.

Prošnjo je vložila Češka republika in zadeva iskanje in pridobivanje premoga v tej državi. Navedeni člen 30 določa, da se Direktiva 2004/17/ES ne uporablja, če je zadevna dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci na trgih, do katerih dostop ni omejen. Presoja teh okoliščin se izvede izključno na podlagi Direktive 2004/17/ES in ne vpliva na uporabo pravil o konkurenci.

Komisija ima za sprejetje odločitve o tej prošnji na voljo tri mesece od zgoraj navedenega delovnega dne. Rok je torej 23. februarja 2011.

Določbe iz tretjega pododstavka navedenega odstavka 4 se ne uporabljajo. To pomeni, da se rok za odgovor Komisije lahko podaljša za tri mesece. Obvestilo o takšnem morebitnem podaljšanju bo objavljeno.

---