# Europos Sąjungos C 349E/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2010.349.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 349E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. gruodžio 22d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2010.349.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 349E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. gruodžio 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2010–2011 m. SESIJA2010 m. kovo 9–11 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 131 E, 2010 5 20.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2010 m. kovo 9 d., antradienis |
| 2010/C 349E/01 | Vartotojų apsauga2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų apsaugos (2009/2137(INI)) | 1 |
| 2010/C 349E/02 | SOLVIT2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (2009/2138(INI)) | 10 |
| 2010/C 349E/03 | 2008 m. konkurencijos politikos ataskaita2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. konkurencijos politikos ataskaitos (2009/2173(INI)) | 16 |
| 2010/C 349E/04 | Vidaus rinkos rezultatų suvestinė2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (2009/2141(INI)) | 25 |
| | 2010 m. kovo 10 d., trečiadienis |
| 2010/C 349E/05 | Strategija ES 2020. Tolesni veiksmai, susiję su neoficialiu 2010 m. vasario 11 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimu2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES 2020 | 30 |
| 2010/C 349E/06 | R. Goldstone'o rekomendacijų Izraelio ir Palestinos klausimais įgyvendinimas2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl R. Goldstone'o rekomendacijų Izraelio ir Palestinos klausimais įgyvendinimo | 34 |
| 2010/C 349E/07 | Pilietinės visuomenės ir tautinių mažumų padėtis Baltarusijoje2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pilietinės visuomenės ir tautinių mažumų padėties Baltarusijoje | 37 |
| 2010/C 349E/08 | Finansinių sandorių apmokestinimas2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansinių sandorių mokesčių (veiksmingumo siekimas) | 40 |
| 2010/C 349E/09 | Bendra mokėjimų eurais erdvė2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendros mokėjimų eurais erdvės (angl. SEPA) sukūrimo | 43 |
| 2010/C 349E/10 | Kovos su klastojimu prekybos susitarimas (angl. ACTA)2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl Kovos su klastojimu prekyboje susitarimo skaidrumo ir esamos padėties | 46 |
| 2010/C 349E/11 | Reglamentas dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo | 49 |
| 2010/C 349E/12 | 2008 m. metinė ataskaita dėl BUSP2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateikto pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį (2009/2057(INI)) | 51 |
| 2010/C 349E/13 | Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimas2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2009/2198(INI)) | 63 |
| 2010/C 349E/14 | Branduolinių ginklų neplatinimo sutartis2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties | 77 |
| | 2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 349E/15 | Kuba2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sąžinės kalinių Kuboje | 82 |
| 2010/C 349E/16 | Investavimas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl investavimo į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą | 84 |
| 2010/C 349E/17 | Didelė gaivalinė nelaimė Madeiros autonominėje srityje ir uragano Ksintija padariniai Europoje2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didelės gaivalinės nelaimės Madeiros autonominėje srityje ir uragano Ksintija padarinių Europoje | 88 |
| 2010/C 349E/18 | Gilado Shalito atvejis2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Gilado Shalito | 91 |
| 2010/C 349E/19 | Smurto eskalavimas Meksikoje2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl smurto eskalavimo Meksikoje | 92 |
| 2010/C 349E/20 | Mirties bausmės įteisinimas Pietų Korėjoje2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mirties bausmės paskelbimo teisėta Pietų Korėjoje | 95 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2010–2011 m. SESIJA2010 m. kovo 9–11 d. posėdžiaiPosedžiu protokolai paskelbti OL C 131 E, 2010 5 20.PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. kovo 9 d., antradienis

2010/C 349E/01

Vartotojų apsauga2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų apsaugos (2009/2137(INI))

1

2010/C 349E/02

SOLVIT2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (2009/2138(INI))

10

2010/C 349E/03

2008 m. konkurencijos politikos ataskaita2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. konkurencijos politikos ataskaitos (2009/2173(INI))

16

2010/C 349E/04

Vidaus rinkos rezultatų suvestinė2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (2009/2141(INI))

25

2010 m. kovo 10 d., trečiadienis

2010/C 349E/05

Strategija ES 2020. Tolesni veiksmai, susiję su neoficialiu 2010 m. vasario 11 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimu2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES 2020

30

2010/C 349E/06

R. Goldstone'o rekomendacijų Izraelio ir Palestinos klausimais įgyvendinimas2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl R. Goldstone'o rekomendacijų Izraelio ir Palestinos klausimais įgyvendinimo

34

2010/C 349E/07

Pilietinės visuomenės ir tautinių mažumų padėtis Baltarusijoje2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pilietinės visuomenės ir tautinių mažumų padėties Baltarusijoje

37

2010/C 349E/08

Finansinių sandorių apmokestinimas2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansinių sandorių mokesčių (veiksmingumo siekimas)

40

2010/C 349E/09

Bendra mokėjimų eurais erdvė2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendros mokėjimų eurais erdvės (angl. SEPA) sukūrimo

43

2010/C 349E/10

Kovos su klastojimu prekybos susitarimas (angl. ACTA)2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl Kovos su klastojimu prekyboje susitarimo skaidrumo ir esamos padėties

46

2010/C 349E/11

Reglamentas dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo

49

2010/C 349E/12

2008 m. metinė ataskaita dėl BUSP2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateikto pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį (2009/2057(INI))

51

2010/C 349E/13

Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimas2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2009/2198(INI))

63

2010/C 349E/14

Branduolinių ginklų neplatinimo sutartis2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties

77

2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienis

2010/C 349E/15

Kuba2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sąžinės kalinių Kuboje

82

2010/C 349E/16

Investavimas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl investavimo į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą

84

2010/C 349E/17

Didelė gaivalinė nelaimė Madeiros autonominėje srityje ir uragano Ksintija padariniai Europoje2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didelės gaivalinės nelaimės Madeiros autonominėje srityje ir uragano Ksintija padarinių Europoje

88

2010/C 349E/18

Gilado Shalito atvejis2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Gilado Shalito

91

2010/C 349E/19

Smurto eskalavimas Meksikoje2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl smurto eskalavimo Meksikoje

92

2010/C 349E/20

Mirties bausmės įteisinimas Pietų Korėjoje2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mirties bausmės paskelbimo teisėta Pietų Korėjoje

95

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2010 m. kovo 9 d., antradienis |
| 2010/C 349E/21 | Netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymas siekiant nustatyti bendrąsias nacionalines pajamas (BNP) *2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymo siekiant nustatyti bendrąsias nacionalines pajamas (BNP), naudojamas Europos Bendrijų biudžeto ir jos nuosavųjų išteklių tikslais (COM(2009)0238 – C7-0049/2009 – 2009/0068(CNS)) | 97 |
| 2010/C 349E/22 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Vokietija: atleidimai iš darbo2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0007 – C7-0011/2010 – 2010/0005(BUD)) | 98 |
| PRIEDAS | 100 |
| 2010/C 349E/23 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Lietuva: atleidimai iš darbo2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0008 – C7-0012/2010 – 2010/0003(BUD)) | 101 |
| PRIEDAS | 102 |
| 2010/C 349E/24 | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Lietuva: pastatų statyba2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0009 – C7-0013/2010 – 2010/0002(BUD)) | 104 |
| PRIEDAS | 105 |
| 2010/C 349E/25 | Papildomas Šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrančių ir vandenų apsaugos nuo taršos bendradarbiavimo susitarimo protokolas ***2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Papildomo Šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrančių ir vandenų apsaugos nuo taršos bendradarbiavimo susitarimo protokolo sudarymo Europos bendrijos vardu (COM(2009)0436 – C7-0163/2009 – 2009/0120(NLE)) | 107 |
| 2010/C 349E/26 | Gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi nekomerciniam naminių gyvūnų judėjimui ***I2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui (COM(2009)0268 – C7-0035/2009 – 2009/0077(COD)) | 107 |
| P7_TC1-COD(2009)00772010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui | 108 |
| PRIEDAS | 109 |
| 2010/C 349E/27 | Ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimas ***I2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir Reglamentą (EB) Nr. 562/2006, kiek tai susiję su ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimu (COM(2009)0091 – C6-0076/2009 – 2009/0028(COD)) | 109 |
| P7_TC1-COD(2009)00282010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2010, iš dalies keičiantį Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir Reglamentą (EB) Nr. 562/2006, kiek tai susiję su ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimu | 110 |
| PRIEDAS | 110 |
| | 2010 m. kovo 10 d., trečiadienis |
| 2010/C 349E/28 | Tam tikrų tipų bendrovių metinės finansinės atskaitomybės nuostatos, susijusios su mikrosubjektais ***I2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių nuostatas dėl mikrosubjektų (COM(2009)0083 – C6-0074/2009 – 2009/0035(COD)) | 111 |
| P7_TC1-COD(2009)0035Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu 2010 m. kovo 10 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių nuostatas dėl mikrosubjektų | 112 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2010 m. kovo 9 d., antradienis

2010/C 349E/21

Netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymas siekiant nustatyti bendrąsias nacionalines pajamas (BNP) *2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymo siekiant nustatyti bendrąsias nacionalines pajamas (BNP), naudojamas Europos Bendrijų biudžeto ir jos nuosavųjų išteklių tikslais (COM(2009)0238 – C7-0049/2009 – 2009/0068(CNS))

97

2010/C 349E/22

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Vokietija: atleidimai iš darbo2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0007 – C7-0011/2010 – 2010/0005(BUD))

98

PRIEDAS

100

2010/C 349E/23

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Lietuva: atleidimai iš darbo2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0008 – C7-0012/2010 – 2010/0003(BUD))

101

PRIEDAS

102

2010/C 349E/24

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Lietuva: pastatų statyba2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0009 – C7-0013/2010 – 2010/0002(BUD))

104

PRIEDAS

105

2010/C 349E/25

Papildomas Šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrančių ir vandenų apsaugos nuo taršos bendradarbiavimo susitarimo protokolas ***2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Papildomo Šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrančių ir vandenų apsaugos nuo taršos bendradarbiavimo susitarimo protokolo sudarymo Europos bendrijos vardu (COM(2009)0436 – C7-0163/2009 – 2009/0120(NLE))

107

2010/C 349E/26

Gyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi nekomerciniam naminių gyvūnų judėjimui ***I2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui (COM(2009)0268 – C7-0035/2009 – 2009/0077(COD))

107

P7_TC1-COD(2009)00772010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui

108

PRIEDAS

109

2010/C 349E/27

Ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimas ***I2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir Reglamentą (EB) Nr. 562/2006, kiek tai susiję su ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimu (COM(2009)0091 – C6-0076/2009 – 2009/0028(COD))

109

P7_TC1-COD(2009)00282010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2010, iš dalies keičiantį Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir Reglamentą (EB) Nr. 562/2006, kiek tai susiję su ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimu

110

PRIEDAS

110

2010 m. kovo 10 d., trečiadienis

2010/C 349E/28

Tam tikrų tipų bendrovių metinės finansinės atskaitomybės nuostatos, susijusios su mikrosubjektais ***I2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių nuostatas dėl mikrosubjektų (COM(2009)0083 – C6-0074/2009 – 2009/0035(COD))

111

P7_TC1-COD(2009)0035Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu 2010 m. kovo 10 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių nuostatas dėl mikrosubjektų

112

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2010–2011 m. SESIJA 2010 m. kovo 9–11 d. posėdžiai Posedžiu protokolai paskelbti OL C 131 E, 2010 5 20. PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. kovo 9 d., antradienis

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/1

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisVartotojų apsauga

P7_TA(2010)0046

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vartotojų apsaugos (2009/2137(INI))

2010/C 349 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2009 m. sausio 28 d. Komisijos komunikatą „Vartotojams teikiamos bendrosios rinkos naudos stebėsena. Antrasis Vartotojų rinkų suvestinės leidimas“ (COM(2009)0025) ir į kartu pateiktą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Antroji vartotojų rinkų rezultatų suvestinė“ (SEC(2009)0076),

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl vartotojų acquis vykdymo (COM(2009)0330),

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 2 d. Komisijos ataskaitą dėl 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo („Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje“) (COM(2009)0336) taikymo,

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 7 d. Komisijos komunikatą dėl suderintos vartotojų skundų ir pasiteiravimų klasifikavimo ir pranešimo sistemos metodikos (COM(2009)0346) ir kartu pateiktą Komisijos rekomendacijos projektą (SEC(2009)0949),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 22 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl tolesnių veiksmų, susijusių su vartotojų rinkų rezultatų suvestine, mažmeninių finansinių paslaugų srityje (SEC(2009)1251),

atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją dėl vartotojų rinkų rezultatų suvestinės (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 119 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7-0024/2010),

| A. | kadangi Vartotojų rinkų rezultatų suvestinės (toliau – Suvestinė) ir Vidaus rinkos suvestinės paskirtis – gerinti vidaus rinkos veikimą ir pasiekti, kad ją įgyvendinant būtų labiau atsižvelgiama į piliečių lūkesčius ir rūpesčius, |
| --- | --- |

A.

kadangi Vartotojų rinkų rezultatų suvestinės (toliau – Suvestinė) ir Vidaus rinkos suvestinės paskirtis – gerinti vidaus rinkos veikimą ir pasiekti, kad ją įgyvendinant būtų labiau atsižvelgiama į piliečių lūkesčius ir rūpesčius,

| B. | kadangi politinėse gairėse, kuriomis vadovausis naujoji Komisija, Komisijos pirmininkas J. M. Barroso ragina vidaus rinką baigti kurti laikantis sistemingesnės ir labiau integruotos strategijos, pavyzdžiui, įgyvendinant rinkos stebėsenos iniciatyvą, |
| --- | --- |

B.

kadangi politinėse gairėse, kuriomis vadovausis naujoji Komisija, Komisijos pirmininkas J. M. Barroso ragina vidaus rinką baigti kurti laikantis sistemingesnės ir labiau integruotos strategijos, pavyzdžiui, įgyvendinant rinkos stebėsenos iniciatyvą,

| C. | kadangi 499 milijonai vartotojų Europos Sąjungoje turi esminės įtakos vidaus rinkos veiksmingumui, ir jų vaidmuo ypač svarbus siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų – spartesnio ekonomikos augimo, didesnio užimtumo ir konkurencijos, nes vartotojų išlaidų dėka sukuriama pusė ES bendrojo produkto, |
| --- | --- |

C.

kadangi 499 milijonai vartotojų Europos Sąjungoje turi esminės įtakos vidaus rinkos veiksmingumui, ir jų vaidmuo ypač svarbus siekiant Lisabonos darbotvarkės tikslų – spartesnio ekonomikos augimo, didesnio užimtumo ir konkurencijos, nes vartotojų išlaidų dėka sukuriama pusė ES bendrojo produkto,

| D. | kadangi vartotojų politika, kaip 2020 m. Lisabonos strategiją pakeisiančios strategijos dalis, turi derėti su tvariu ir aplinką tausojančiu vystymusi, taip pat kadangi šioje politikoje dėmesys turi būti sutelktas į vidaus rinkos socialinius aspektus, |
| --- | --- |

D.

kadangi vartotojų politika, kaip 2020 m. Lisabonos strategiją pakeisiančios strategijos dalis, turi derėti su tvariu ir aplinką tausojančiu vystymusi, taip pat kadangi šioje politikoje dėmesys turi būti sutelktas į vidaus rinkos socialinius aspektus,

| E. | kadangi vidaus rinka efektyviai reaguodama į vartotojų poreikius taip pat padeda kurti novatorišką ir stiprią ekonomiką, atsižvelgiant į tai, kad efektyvios ir veiksmingai į poreikius reaguojančios vartotojų rinkos visuose ekonomikos sektoriuose yra pagrindiniai konkurencingumo ir piliečių gerovės varikliai, |
| --- | --- |

E.

kadangi vidaus rinka efektyviai reaguodama į vartotojų poreikius taip pat padeda kurti novatorišką ir stiprią ekonomiką, atsižvelgiant į tai, kad efektyvios ir veiksmingai į poreikius reaguojančios vartotojų rinkos visuose ekonomikos sektoriuose yra pagrindiniai konkurencingumo ir piliečių gerovės varikliai,

| F. | kadangi gerai veikiančioje vidaus rinkoje vartotojai turėtų didelį kokybiškų produktų ir paslaugų konkurencingomis kainomis pasirinkimą ir kartu būtų užtikrinta aukšto lygio vartotojų apsauga, |
| --- | --- |

F.

kadangi gerai veikiančioje vidaus rinkoje vartotojai turėtų didelį kokybiškų produktų ir paslaugų konkurencingomis kainomis pasirinkimą ir kartu būtų užtikrinta aukšto lygio vartotojų apsauga,

| G. | kadangi daugelis ES piliečių vidaus rinkos veikimą nuolat jaučia pirmiausiai atlikdami vartotojų vaidmenį, |
| --- | --- |

G.

kadangi daugelis ES piliečių vidaus rinkos veikimą nuolat jaučia pirmiausiai atlikdami vartotojų vaidmenį,

| H. | kadangi vartotojų apsaugos politikos veiksmingumas didėtų, jeigu vartotojai ir įmonės žinotų savo teises ir pareigas pagal galiojančius teisės aktus, ir jeigu jie sugebėtų atitinkamas nuostatas taikyti komerciniuose sandoriuose, |
| --- | --- |

H.

kadangi vartotojų apsaugos politikos veiksmingumas didėtų, jeigu vartotojai ir įmonės žinotų savo teises ir pareigas pagal galiojančius teisės aktus, ir jeigu jie sugebėtų atitinkamas nuostatas taikyti komerciniuose sandoriuose,

| I. | kadangi efektyviam rinkų veikimui itin svarbūs pasitikintys, gerai informuoti ir plačias teises turintys vartotojai, nes jie palankūs verslininkams, kurie veikia sąžiningai ir geriausiai atsižvelgia į vartotojų poreikius, |
| --- | --- |

I.

kadangi efektyviam rinkų veikimui itin svarbūs pasitikintys, gerai informuoti ir plačias teises turintys vartotojai, nes jie palankūs verslininkams, kurie veikia sąžiningai ir geriausiai atsižvelgia į vartotojų poreikius,

| J. | kadangi aktyvi vartotojų politika, kurią įgyvendinant siekiama, kad vartotojai būtų informuoti ir įgytų daugiau galių, todėl jie pradėtų reikalauti aukštos produktų ir paslaugų kokybės, atliks svarbų vaidmenį siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungą pasaulio lygmeniu būtų konkurencinga, dinamiška ir pažangi, |
| --- | --- |

J.

kadangi aktyvi vartotojų politika, kurią įgyvendinant siekiama, kad vartotojai būtų informuoti ir įgytų daugiau galių, todėl jie pradėtų reikalauti aukštos produktų ir paslaugų kokybės, atliks svarbų vaidmenį siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungą pasaulio lygmeniu būtų konkurencinga, dinamiška ir pažangi,

| K. | kadangi dėl sudėtingesnių mažmeninės prekybos rinkų, ypač mažmeninių paslaugų rinkos, prekes ir paslaugas perkantiems vartotojams vis sunkiau priimti informacija pagrįstą sprendimą, |
| --- | --- |

K.

kadangi dėl sudėtingesnių mažmeninės prekybos rinkų, ypač mažmeninių paslaugų rinkos, prekes ir paslaugas perkantiems vartotojams vis sunkiau priimti informacija pagrįstą sprendimą,

| L. | kadangi darni vartotojų švietimo strategija būtina siekiant sudaryti vartotojams galimybes naudotis savo teisėmis visiškai savimi pasitikint; |
| --- | --- |

L.

kadangi darni vartotojų švietimo strategija būtina siekiant sudaryti vartotojams galimybes naudotis savo teisėmis visiškai savimi pasitikint;

| M. | kadangi su neteisėta veikla susidūrę vartotojai turi teisę gauti kompensaciją, tačiau iš tiesų dėl šių atvejų kreipdamiesi į teismą jie susiduria su didelėmis kliūtimis dėl aukštų kainų, ilgų ir sudėtingų procedūrų ir su bylinėjimusi susijusios rizikos, |
| --- | --- |

M.

kadangi su neteisėta veikla susidūrę vartotojai turi teisę gauti kompensaciją, tačiau iš tiesų dėl šių atvejų kreipdamiesi į teismą jie susiduria su didelėmis kliūtimis dėl aukštų kainų, ilgų ir sudėtingų procedūrų ir su bylinėjimusi susijusios rizikos,

| N. | kadangi Suvestinėje matyti, kad tik keturi iš dešimties vartotojų mano, jog ginčus su prekybininkais ir tiekėjais lengva spręsti naudojant alternatyvius ginčų sprendimo mechanizmus, ir tik trys iš dešimties mano, jog šiuos ginčus lengva spręsti teismų pagalba, |
| --- | --- |

N.

kadangi Suvestinėje matyti, kad tik keturi iš dešimties vartotojų mano, jog ginčus su prekybininkais ir tiekėjais lengva spręsti naudojant alternatyvius ginčų sprendimo mechanizmus, ir tik trys iš dešimties mano, jog šiuos ginčus lengva spręsti teismų pagalba,

| O. | kadangi apie pusę skundą pateikusių ES vartotojų nepatenkinti tuo, kaip nagrinėjami jų skundai ir tik pusė jų imasi tolesnių veiksmų, |
| --- | --- |

O.

kadangi apie pusę skundą pateikusių ES vartotojų nepatenkinti tuo, kaip nagrinėjami jų skundai ir tik pusė jų imasi tolesnių veiksmų,

| P. | kadangi dėl ekonominės krizės padidėjo spaudimas mažas pajamas gaunantiems vartotojams, kurie didžiąją dalį savo pajamų išleidžia maistui ir būstui, ir kadangi dėl to vis daugiau vartotojų priversti per daug įsiskolinti, |
| --- | --- |

P.

kadangi dėl ekonominės krizės padidėjo spaudimas mažas pajamas gaunantiems vartotojams, kurie didžiąją dalį savo pajamų išleidžia maistui ir būstui, ir kadangi dėl to vis daugiau vartotojų priversti per daug įsiskolinti,

| Q. | kadangi vystantis e. prekybai sparčiai ryškėja vartotojų rinkų tarpvalstybiškumas, tačiau vartotojai ir toliau nelinkę naudotis integruotos rinkos privalumais, ypač dėl to, kad jie nėra užtikrinti, kad jų teisės bus saugomos ir perkant kitoje valstybėje, ir dėl to, kad jie nėra tikri, ar galės pasinaudoti teise į kompensaciją, |
| --- | --- |

Q.

kadangi vystantis e. prekybai sparčiai ryškėja vartotojų rinkų tarpvalstybiškumas, tačiau vartotojai ir toliau nelinkę naudotis integruotos rinkos privalumais, ypač dėl to, kad jie nėra užtikrinti, kad jų teisės bus saugomos ir perkant kitoje valstybėje, ir dėl to, kad jie nėra tikri, ar galės pasinaudoti teise į kompensaciją,

| R. | kadangi aukšto lygio vartotojų apsauga itin svarbi vystant tarpvalstybinę prekybą bendroje rinkoje, kuri atitinka vartotojų poreikius, |
| --- | --- |

R.

kadangi aukšto lygio vartotojų apsauga itin svarbi vystant tarpvalstybinę prekybą bendroje rinkoje, kuri atitinka vartotojų poreikius,

| S. | kadangi dėl didėjančio vartotojų rinkų tarpvalstybiškumo naujų sunkumų kyla teisės aktų vykdymą prižiūrinčioms institucijoms, kurias varžo jurisdikcijos ribos ir reglamentavimo sistemos susiskaidymas, |
| --- | --- |

S.

kadangi dėl didėjančio vartotojų rinkų tarpvalstybiškumo naujų sunkumų kyla teisės aktų vykdymą prižiūrinčioms institucijoms, kurias varžo jurisdikcijos ribos ir reglamentavimo sistemos susiskaidymas,

| T. | kadangi Komisija ir nacionalinės institucijos, prižiūrinčios teisės aktų vykdymą, turėtų dėti daugiau pastangų, siekdamos aukšto lygio vartotojų apsaugos, ir užtikrinti vartotojų pasitikėjimą, kad jie visapusiškai pasinaudotų bendros rinkos galimybėmis, |
| --- | --- |

T.

kadangi Komisija ir nacionalinės institucijos, prižiūrinčios teisės aktų vykdymą, turėtų dėti daugiau pastangų, siekdamos aukšto lygio vartotojų apsaugos, ir užtikrinti vartotojų pasitikėjimą, kad jie visapusiškai pasinaudotų bendros rinkos galimybėmis,

| U. | kadangi ES vartotojų apsaugos taisyklės neturi prasmės, jei jos nėra tinkamai perkeliamos į nacionalinę teisę, įgyvendinamos ir vykdomos nacionaliniu lygmeniu, |
| --- | --- |

U.

kadangi ES vartotojų apsaugos taisyklės neturi prasmės, jei jos nėra tinkamai perkeliamos į nacionalinę teisę, įgyvendinamos ir vykdomos nacionaliniu lygmeniu,

| V. | kadangi priėmus nacionalinius teisės aktus Komisija turėtų nacionalinėms valdžios institucijoms aktyviai padėti šiuos teisės aktus teisingai taikyti, |
| --- | --- |

V.

kadangi priėmus nacionalinius teisės aktus Komisija turėtų nacionalinėms valdžios institucijoms aktyviai padėti šiuos teisės aktus teisingai taikyti,

| W. | kadangi, atsižvelgiant į dabartinį ekonomikos nuosmukį, dar svarbiau, kad teisės aktai būtų įgyvendinami tvirtai ir nuosekliai, nes dėl krizės padidėjo vartotojų pažeidžiamumas, o nepakankamas teisės aktų laikymasis gali papildomai pakenkti vartotojams, tuo tarpu teisėtvarkos institucijos gali patirti didesnį institucijų spaudimą dėl išteklių ir turi kruopščiai nustatyti savo prioritetus bei kuo labiau padidinti savo veiklos poveikį, |
| --- | --- |

W.

kadangi, atsižvelgiant į dabartinį ekonomikos nuosmukį, dar svarbiau, kad teisės aktai būtų įgyvendinami tvirtai ir nuosekliai, nes dėl krizės padidėjo vartotojų pažeidžiamumas, o nepakankamas teisės aktų laikymasis gali papildomai pakenkti vartotojams, tuo tarpu teisėtvarkos institucijos gali patirti didesnį institucijų spaudimą dėl išteklių ir turi kruopščiai nustatyti savo prioritetus bei kuo labiau padidinti savo veiklos poveikį,

| X. | kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai toliau artimai bendradarbiaudami gali aktyviai prisidėti prie geresnio vartotojų apsaugos teisės aktų perkėlimo ir vykdymo, |
| --- | --- |

X.

kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai toliau artimai bendradarbiaudami gali aktyviai prisidėti prie geresnio vartotojų apsaugos teisės aktų perkėlimo ir vykdymo,

Įvadas

| 1. | mano, kad 2007 m. paskyrus Komisijos narę, išskirtinai atsakingą už vartotojų teises, kuri į šią veiklą įsitraukė labai asmeniškai, buvo be galo atvira ir ėmėsi daugelio iniciatyvų, Europos vartotojų apsaugos politikos srityje padaryta pažanga ir itin išryškėjo vartotojų teisių problemų svarba, o tai naudinga ES piliečiams; |
| --- | --- |

1.

mano, kad 2007 m. paskyrus Komisijos narę, išskirtinai atsakingą už vartotojų teises, kuri į šią veiklą įsitraukė labai asmeniškai, buvo be galo atvira ir ėmėsi daugelio iniciatyvų, Europos vartotojų apsaugos politikos srityje padaryta pažanga ir itin išryškėjo vartotojų teisių problemų svarba, o tai naudinga ES piliečiams;

| 2. | nuogąstauja, kad atsakomybės už vartotojų klausimus padalijimas dviejų Komisijos narių kompetencijos sritims gali naujojoje Komisijoje sumažinti dėmesio vartotojų klausimams, be to, baiminasi, kad dėl naujos skirtingų generalinių direktoratų organizacinės struktūros gali atsirasti susiskaidymas ir sumažėti vartotojų politikos darna ir pablogėti jos veiksmingumas; |
| --- | --- |

2.

nuogąstauja, kad atsakomybės už vartotojų klausimus padalijimas dviejų Komisijos narių kompetencijos sritims gali naujojoje Komisijoje sumažinti dėmesio vartotojų klausimams, be to, baiminasi, kad dėl naujos skirtingų generalinių direktoratų organizacinės struktūros gali atsirasti susiskaidymas ir sumažėti vartotojų politikos darna ir pablogėti jos veiksmingumas;

| 3. | pabrėžia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 12 straipsnyje, bendrojo taikymo nuostatoje, vėl patvirtinama, kad nustatant bei įgyvendinant kitas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis derėtų atsižvelgti į vartotojų apsaugos reikalavimus; taigi ragina Komisiją užtikrinti veiksmingą vartotojų interesų integraciją į visas ES politikos sritis ir atliekant poveikio vertinimus atitinkamais atvejais išnagrinėti galimą visų naujų teisės aktų ir politikos krypčių tiesioginį arba netiesioginį poveikį vartotojams; ragina visus su šia sritimi susijusius Komisijos generalinius direktoratus skelbti metines ataskaitas, kuriose nurodoma, kaip vartotojų politika integruojama į jų kompetencijos sritį; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 12 straipsnyje, bendrojo taikymo nuostatoje, vėl patvirtinama, kad nustatant bei įgyvendinant kitas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis derėtų atsižvelgti į vartotojų apsaugos reikalavimus; taigi ragina Komisiją užtikrinti veiksmingą vartotojų interesų integraciją į visas ES politikos sritis ir atliekant poveikio vertinimus atitinkamais atvejais išnagrinėti galimą visų naujų teisės aktų ir politikos krypčių tiesioginį arba netiesioginį poveikį vartotojams; ragina visus su šia sritimi susijusius Komisijos generalinius direktoratus skelbti metines ataskaitas, kuriose nurodoma, kaip vartotojų politika integruojama į jų kompetencijos sritį;

| 4. | pabrėžia, kad reikia aktyvios vartotojų politikos, kurią taikant piliečiai galėtų visapusiškai naudotis vidaus rinka; mano, kad aktyvi vartotojų politika tuo labiau svarbi esant dabartinei ekonomikos krizei siekiant remti socialinę politiką kovojant su didėjančia nelygybe ir apsaugoti pažeidžiamus vartotojus ir mažas pajamas gaunančius asmenis; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad reikia aktyvios vartotojų politikos, kurią taikant piliečiai galėtų visapusiškai naudotis vidaus rinka; mano, kad aktyvi vartotojų politika tuo labiau svarbi esant dabartinei ekonomikos krizei siekiant remti socialinę politiką kovojant su didėjančia nelygybe ir apsaugoti pažeidžiamus vartotojus ir mažas pajamas gaunančius asmenis;

| 5. | pabrėžia, kad vartotojai turėtų galėti priimti informacija pagrįstus sprendimus ir kad jiems nereikėtų patirti gamintojų, kurie apie savo produktus pateikia tendencingų ir melagingų teiginių, psichologinės įtakos, kadangi tai didina įmonių konkurenciją, skatinančią gerinti jų tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų kokybę ir išlaikyti konkurencingas kainas; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad vartotojai turėtų galėti priimti informacija pagrįstus sprendimus ir kad jiems nereikėtų patirti gamintojų, kurie apie savo produktus pateikia tendencingų ir melagingų teiginių, psichologinės įtakos, kadangi tai didina įmonių konkurenciją, skatinančią gerinti jų tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų kokybę ir išlaikyti konkurencingas kainas;

| 6. | mano, kad jeigu įmonės vadovautųsi atsakingu požiūriu, gerbtų įmonių atsakomybės principą, laikytųsi konkurencijos taisyklių ir atsižvelgtų į vartotojų ekonominius interesus, tai suteiktų vartotojams pasitikėjimo; |
| --- | --- |

6.

mano, kad jeigu įmonės vadovautųsi atsakingu požiūriu, gerbtų įmonių atsakomybės principą, laikytųsi konkurencijos taisyklių ir atsižvelgtų į vartotojų ekonominius interesus, tai suteiktų vartotojams pasitikėjimo;

| 7. | pakartoja, kad vartotojų organizacijų vaidmuo ypač svarbus atkreipiant valdžios institucijų dėmesį į problemas, su kuriomis vartotojai susiduria kiekvieną dieną, ir kad turi būti tobulinamos jiems prieinamos priemonės siekiant pagerinti jų gebėjimą efektyviai veikti ES ir nacionaliniu lygmenimis jas reikia remti; ragina valstybes nares užtikrinti, kad su vartotojų organizacijomis būtų pakankamai konsultuojamasi visais sprendimų priėmimo įgyvendinimo etapais ir perkeliant bei įgyvendinant vartotojų apsaugos teisės aktus; |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad vartotojų organizacijų vaidmuo ypač svarbus atkreipiant valdžios institucijų dėmesį į problemas, su kuriomis vartotojai susiduria kiekvieną dieną, ir kad turi būti tobulinamos jiems prieinamos priemonės siekiant pagerinti jų gebėjimą efektyviai veikti ES ir nacionaliniu lygmenimis jas reikia remti; ragina valstybes nares užtikrinti, kad su vartotojų organizacijomis būtų pakankamai konsultuojamasi visais sprendimų priėmimo įgyvendinimo etapais ir perkeliant bei įgyvendinant vartotojų apsaugos teisės aktus;

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares pagerinti vartotojų informuotumą ir mokymą siekiant jiems visą gyvenimą suteikti daugiau galių; ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų teikiama aiški ir suprantama informacija, visų pirma, jauniems vartotojams pateikiama informacija apie jiems skirtus produktus ir paslaugas; ragina, visų pirma, valstybes nares vartotojų teisių klausimus įtraukti į nacionalines visų lygmenų švietimo įstaigų mokymo programas, kad vaikai gautų įgūdžių, reikalingų tolesniame gyvenime priimti sudėtingus sprendimus, ir apsvarstyti tėvų ir suaugusiųjų vartotojų švietimo programas, siekiant ilguoju laikotarpiu ugdyti ir stiprinti vartotojų sąmoningumą; pabrėžia, kad šios programos turi atitikti švietimo reikalavimus ir mokinių gebėjimus visais lygmenimis, taip pat šių programų mokymo metodai turi būti modernūs ir grindžiami tikroviška gyvenimo patirtimi ir pavyzdžiais; primena, kad apsišvietę vartotojai, žinantys savo teises ir žinantys, kur kreiptis, jei jų teisės pažeidžiamos, taip pat svarbūs siekiant nustatyti pažeidimus; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją ir valstybes nares pagerinti vartotojų informuotumą ir mokymą siekiant jiems visą gyvenimą suteikti daugiau galių; ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų teikiama aiški ir suprantama informacija, visų pirma, jauniems vartotojams pateikiama informacija apie jiems skirtus produktus ir paslaugas; ragina, visų pirma, valstybes nares vartotojų teisių klausimus įtraukti į nacionalines visų lygmenų švietimo įstaigų mokymo programas, kad vaikai gautų įgūdžių, reikalingų tolesniame gyvenime priimti sudėtingus sprendimus, ir apsvarstyti tėvų ir suaugusiųjų vartotojų švietimo programas, siekiant ilguoju laikotarpiu ugdyti ir stiprinti vartotojų sąmoningumą; pabrėžia, kad šios programos turi atitikti švietimo reikalavimus ir mokinių gebėjimus visais lygmenimis, taip pat šių programų mokymo metodai turi būti modernūs ir grindžiami tikroviška gyvenimo patirtimi ir pavyzdžiais; primena, kad apsišvietę vartotojai, žinantys savo teises ir žinantys, kur kreiptis, jei jų teisės pažeidžiamos, taip pat svarbūs siekiant nustatyti pažeidimus;

| 9. | pabrėžia, kad reikia skatinti tvarų vartojimą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia dar labiau lavinti paslaugų teikėjus ir mažmenininkus, taip pat ir vartotojus, ir geriau juos informuoti apie tvaraus vartojimo koncepciją, kad jie galėtų atitinkamai pakeisti savo elgseną; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad reikia skatinti tvarų vartojimą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia dar labiau lavinti paslaugų teikėjus ir mažmenininkus, taip pat ir vartotojus, ir geriau juos informuoti apie tvaraus vartojimo koncepciją, kad jie galėtų atitinkamai pakeisti savo elgseną;

| 10. | ragina Komisiją ir valstybes nares vykdyti tinkamai į tikslines grupes orientuotą komunikacijos strategiją siekiant pagerinti ES piliečių informuotumą apie kylančius pavojus ir jų vartotojų teises, ypač diegiant patogias naudoti interneto svetaines, rengiant informavimo kampanijas ir steigiant informacijos centrus vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis; pabrėžia, kad reikia naudoti specialius informavimo kanalus siekiant informuoti labiausiai pažeidžiamus vartotojus, užtikrinant, kad institucijos, kurios atsakingos už informavimo kanalų valdymą ir jų organizacinę struktūrą, būtų patikimos ir nešališkos ir kad jomis nebūtų abejojama; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ir valstybes nares vykdyti tinkamai į tikslines grupes orientuotą komunikacijos strategiją siekiant pagerinti ES piliečių informuotumą apie kylančius pavojus ir jų vartotojų teises, ypač diegiant patogias naudoti interneto svetaines, rengiant informavimo kampanijas ir steigiant informacijos centrus vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis; pabrėžia, kad reikia naudoti specialius informavimo kanalus siekiant informuoti labiausiai pažeidžiamus vartotojus, užtikrinant, kad institucijos, kurios atsakingos už informavimo kanalų valdymą ir jų organizacinę struktūrą, būtų patikimos ir nešališkos ir kad jomis nebūtų abejojama;

Vartotojų rinkų rezultatų suvestinė

| 11. | patvirtina, kad suvestinė yra svarbi priemonė siekiant geriau stebėti vartotojų rinkas siekiant pateikti informaciją, kuri būtų naudinga užtikrinant geresnį politikos parengimą ir reglamentavimą, taip pat pademonstruoti piliečiams, kad į jų rūpesčius tinkamai atsižvelgiama; |
| --- | --- |

11.

patvirtina, kad suvestinė yra svarbi priemonė siekiant geriau stebėti vartotojų rinkas siekiant pateikti informaciją, kuri būtų naudinga užtikrinant geresnį politikos parengimą ir reglamentavimą, taip pat pademonstruoti piliečiams, kad į jų rūpesčius tinkamai atsižvelgiama;

| 12. | džiaugiasi penkiais pagrindiniais suvestinės rodikliais (skundai, kainos, pasitenkinimas, prekių tiekėjų ar paslaugų teikėjų keitimas ir sauga), kurie svarbūs nustatant, kurioms rinkoms labiausiai gresia netinkamas veikimas ekonominių ir socialinių pasekmių vartotojams atžvilgiu; tačiau laikosi nuomonės, kad taip pat reikėtų taikyti kriterijus, kuriais naudojantis būtų galima vertinti, ar prekės ir paslaugos dera su tvaraus vystymosi tikslu; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi penkiais pagrindiniais suvestinės rodikliais (skundai, kainos, pasitenkinimas, prekių tiekėjų ar paslaugų teikėjų keitimas ir sauga), kurie svarbūs nustatant, kurioms rinkoms labiausiai gresia netinkamas veikimas ekonominių ir socialinių pasekmių vartotojams atžvilgiu; tačiau laikosi nuomonės, kad taip pat reikėtų taikyti kriterijus, kuriais naudojantis būtų galima vertinti, ar prekės ir paslaugos dera su tvaraus vystymosi tikslu;

| 13. | pripažįsta, kad nors penkiais rodikliais negalima aprašyti visų vartotojų teisių aplinkos aspektų, jie suteikia pakankamus pagrindus prioritetų nustatymui ir išvadoms dėl sričių, kuriose reikia papildomos analizės, jei užtikrinama, kad valstybių narių pateikta informacija yra išsami ir ją galima apibendrinti remiantis lengvai palyginamais pagrindais; |
| --- | --- |

13.

pripažįsta, kad nors penkiais rodikliais negalima aprašyti visų vartotojų teisių aplinkos aspektų, jie suteikia pakankamus pagrindus prioritetų nustatymui ir išvadoms dėl sričių, kuriose reikia papildomos analizės, jei užtikrinama, kad valstybių narių pateikta informacija yra išsami ir ją galima apibendrinti remiantis lengvai palyginamais pagrindais;

| 14. | mano, kad turimų duomenų apie vartotojų skundus, kainas, pasitenkinimą, paslaugų teikėjų keitimą ir saugą dar nepakanka galutinėms išvadoms ir kad reikia daugiau aukštos kokybės duomenų siekiant parengti gerą su vartotojais susijusių duomenų bazę; pabrėžia, kad reikia kurti naujus rodiklius ir organizuoti duomenų rinkimą atsižvelgiant į nacionalinių sistemų skirtumus; |
| --- | --- |

14.

mano, kad turimų duomenų apie vartotojų skundus, kainas, pasitenkinimą, paslaugų teikėjų keitimą ir saugą dar nepakanka galutinėms išvadoms ir kad reikia daugiau aukštos kokybės duomenų siekiant parengti gerą su vartotojais susijusių duomenų bazę; pabrėžia, kad reikia kurti naujus rodiklius ir organizuoti duomenų rinkimą atsižvelgiant į nacionalinių sistemų skirtumus;

| 15. | siūlo, kad, pakankamai (kad būtų gaunami aukštos kokybės rezultatai) išplėtojus penkis pagrindinius rodiklius ir susijusią metodiką, Komisija turėtų apsvarstyti, ar į suvestinę įtraukti papildomus ilgalaikius rodiklius, pvz., rodiklius, susijusius su rinkos dalimi, kokybe, reklama, skaidrumu ir pasiūlymų palyginamumu, taip pat rodiklius, susijusius su teisės aktų vykdymu, vartotojų įtakos didinimu, socialinius, aplinkos ir etikos rodiklius, taip pat rodiklius žalos atlyginimui ir vartotojų patiriamai žali įvertinti; vis dėlto mano, kad tai turėtų būti daroma palaipsniui siekiant užtikrinti, kad suvestinė būtų kryptinga ir aiški, kad būtų parengta dar išsamesnė vartotojų apsaugos strategija, kurią įgyvendinant vartotojai galėtų visapusiškai naudotis vidaus rinkos teikiamais privalumais; |
| --- | --- |

15.

siūlo, kad, pakankamai (kad būtų gaunami aukštos kokybės rezultatai) išplėtojus penkis pagrindinius rodiklius ir susijusią metodiką, Komisija turėtų apsvarstyti, ar į suvestinę įtraukti papildomus ilgalaikius rodiklius, pvz., rodiklius, susijusius su rinkos dalimi, kokybe, reklama, skaidrumu ir pasiūlymų palyginamumu, taip pat rodiklius, susijusius su teisės aktų vykdymu, vartotojų įtakos didinimu, socialinius, aplinkos ir etikos rodiklius, taip pat rodiklius žalos atlyginimui ir vartotojų patiriamai žali įvertinti; vis dėlto mano, kad tai turėtų būti daroma palaipsniui siekiant užtikrinti, kad suvestinė būtų kryptinga ir aiški, kad būtų parengta dar išsamesnė vartotojų apsaugos strategija, kurią įgyvendinant vartotojai galėtų visapusiškai naudotis vidaus rinkos teikiamais privalumais;

| 16. | dar kartą pakartoja, kad į suvestinę turėtų būti įtrauktos visos pagrindinės vartotojų išlaidų kategorijos, siekiant nustatyti labiausiai problemines rinkas ir pasirengti išsamesnei konkretiems sektoriams skirtai analizei, ypač tais atvejais, kai yra faktų apie skirtingoms rinkoms būdingas bendras problemas; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti pakankamą finansavimą ir pakankamai darbo vietų tolesniam suvestinės plėtojimui; |
| --- | --- |

16.

dar kartą pakartoja, kad į suvestinę turėtų būti įtrauktos visos pagrindinės vartotojų išlaidų kategorijos, siekiant nustatyti labiausiai problemines rinkas ir pasirengti išsamesnei konkretiems sektoriams skirtai analizei, ypač tais atvejais, kai yra faktų apie skirtingoms rinkoms būdingas bendras problemas; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti pakankamą finansavimą ir pakankamai darbo vietų tolesniam suvestinės plėtojimui;

| 17. | supranta, kad vartotojai yra mažiau patenkinti ir susiduria su daugiau problemų gaudami paslaugas nei pirkdami prekes, nes tai iš dalies atspindi sudėtingesnius sutartinius santykius ir paslaugų teikimą; ragina Komisiją atlikti išsamias visų suvestinėje nurodytų sektorių, kuriuose susiduriama su problemomis, analizes; taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad atlikus šias analizes prireikus valstybėms narėms būtų pateiktos specialios teisėkūros iniciatyvos ir politinės rekomendacijos, taip pat užtikrinti, kad Parlamentas gautų informacijos apie rezultatus; |
| --- | --- |

17.

supranta, kad vartotojai yra mažiau patenkinti ir susiduria su daugiau problemų gaudami paslaugas nei pirkdami prekes, nes tai iš dalies atspindi sudėtingesnius sutartinius santykius ir paslaugų teikimą; ragina Komisiją atlikti išsamias visų suvestinėje nurodytų sektorių, kuriuose susiduriama su problemomis, analizes; taip pat ragina Komisiją užtikrinti, kad atlikus šias analizes prireikus valstybėms narėms būtų pateiktos specialios teisėkūros iniciatyvos ir politinės rekomendacijos, taip pat užtikrinti, kad Parlamentas gautų informacijos apie rezultatus;

| 18. | palankiai vertina Komisijos susidomėjimą ir darbo, kurį ji atliko nagrinėdama mažmenines finansines paslaugas ir paskelbė kaip tolesnį po suvestinės atliktą tyrimą, kokybę; taip pat atkreipia dėmesį į finansų sektoriaus problemas, kurios dėl finansų krizės tapo dar didesnės; palankiai vertina, visų pirma, tai, kad atliekant šį tyrimą buvo sudarytos galimybės, pvz., nustatyti pagrindines problemas, kurios susijusios su ES taikomų einamosios sąskaitos mokesčių skaidrumu ir jų palyginimo galimybėmis; laikosi nuomonės, kad būtinybės labiau reguliuoti šį sektorių klausimu reikia padaryti visas atitinkamas išvadas; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina Komisijos susidomėjimą ir darbo, kurį ji atliko nagrinėdama mažmenines finansines paslaugas ir paskelbė kaip tolesnį po suvestinės atliktą tyrimą, kokybę; taip pat atkreipia dėmesį į finansų sektoriaus problemas, kurios dėl finansų krizės tapo dar didesnės; palankiai vertina, visų pirma, tai, kad atliekant šį tyrimą buvo sudarytos galimybės, pvz., nustatyti pagrindines problemas, kurios susijusios su ES taikomų einamosios sąskaitos mokesčių skaidrumu ir jų palyginimo galimybėmis; laikosi nuomonės, kad būtinybės labiau reguliuoti šį sektorių klausimu reikia padaryti visas atitinkamas išvadas;

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad, nors vartotojų skundai ir yra svarbūs nustatant netinkamą rinkos veikimą, skundų nebuvimas ne visada reiškia, kad rinkos gerai veikia, kadangi kai kuriose valstybėse narėse vartotojai linkę mažiau skųstis dėl įvairių vartojimo tradicijų ar savo sėkmės galimybių suvokimo; antra vertus, atkreipia dėmesį į tai, kad didelio skundų skaičiaus vienoje valstybėje narėje nederėtų būtinai aiškinti kaip prasto rinkos veikimo ženklo – gali būti, kad jį lemia veiksmingos skundų tyrimo institucijos arba nauja informavimo apie vartotojų teises kampanija; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad, nors vartotojų skundai ir yra svarbūs nustatant netinkamą rinkos veikimą, skundų nebuvimas ne visada reiškia, kad rinkos gerai veikia, kadangi kai kuriose valstybėse narėse vartotojai linkę mažiau skųstis dėl įvairių vartojimo tradicijų ar savo sėkmės galimybių suvokimo; antra vertus, atkreipia dėmesį į tai, kad didelio skundų skaičiaus vienoje valstybėje narėje nederėtų būtinai aiškinti kaip prasto rinkos veikimo ženklo – gali būti, kad jį lemia veiksmingos skundų tyrimo institucijos arba nauja informavimo apie vartotojų teises kampanija;

| 20. | pažymi, kad ES veikia daugiau kaip 700 trečiųjų šalių organizacijų, priimančių vartotojų skundus, tačiau jų veiklos procedūros labai skiriasi ir tik nedaugelis tokių organizacijų renka duomenis apie skundų pobūdį ir atitinkamus sektorius; mano, kad, nors to gali pakakti siekiant teikti patarimus ar informaciją, tačiau to anaiptol nepakanka siekiant nustatyti galimus rinkos trūkumus vartotojų požiūriu; taigi, ragina visas skundų tyrimo institucijas laikytis suderintos vartotojų skundų klasifikavimo ir pranešimo apie juos metodikos ir skatina jas pateikti visus duomenis apie skundus, atitinkančius visas rekomendacinio ir savanoriško pobūdžio sritis, pasiūlytas Komisijos rekomendacijos projekte; mano, kad suderintos metodikos parengimas sudarys galimybę valstybėms narėms surinkti daugiau reikšmingų duomenų ir susidaryti išsamesnį nacionalinių vartotojų rinkų vaizdą, o tai leis įdiegti ES masto duomenų bazę, kurią naudojant bus galima palyginti vartotojų problemas visoje ES; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad ES veikia daugiau kaip 700 trečiųjų šalių organizacijų, priimančių vartotojų skundus, tačiau jų veiklos procedūros labai skiriasi ir tik nedaugelis tokių organizacijų renka duomenis apie skundų pobūdį ir atitinkamus sektorius; mano, kad, nors to gali pakakti siekiant teikti patarimus ar informaciją, tačiau to anaiptol nepakanka siekiant nustatyti galimus rinkos trūkumus vartotojų požiūriu; taigi, ragina visas skundų tyrimo institucijas laikytis suderintos vartotojų skundų klasifikavimo ir pranešimo apie juos metodikos ir skatina jas pateikti visus duomenis apie skundus, atitinkančius visas rekomendacinio ir savanoriško pobūdžio sritis, pasiūlytas Komisijos rekomendacijos projekte; mano, kad suderintos metodikos parengimas sudarys galimybę valstybėms narėms surinkti daugiau reikšmingų duomenų ir susidaryti išsamesnį nacionalinių vartotojų rinkų vaizdą, o tai leis įdiegti ES masto duomenų bazę, kurią naudojant bus galima palyginti vartotojų problemas visoje ES;

| 21. | atkreipia dėmesį į turimą duomenų apie kainas analizę, pagal kurią matomi nepaaiškinami prekių ir paslaugų skaičiaus svyravimai skirtingose valstybėse; mano, kad, nors kainų skirtumai dažnai susiję su paklausos, išlaidų lygmens, mokesčių ar sąnaudų struktūrų skirtumais, dažnai jie parodo vidaus rinkos susiskaldymą ar netinkamą veikimą; siūlo tais atvejais, kai tam tikro produkto kaina aukštesnė negu nustatyta jos riba, būtinai atsižvelgti į importo ir vartojimo kainų sąsają ir atidžiai išnagrinėti skirtingų kainų lygių priežastis; |
| --- | --- |

21.

atkreipia dėmesį į turimą duomenų apie kainas analizę, pagal kurią matomi nepaaiškinami prekių ir paslaugų skaičiaus svyravimai skirtingose valstybėse; mano, kad, nors kainų skirtumai dažnai susiję su paklausos, išlaidų lygmens, mokesčių ar sąnaudų struktūrų skirtumais, dažnai jie parodo vidaus rinkos susiskaldymą ar netinkamą veikimą; siūlo tais atvejais, kai tam tikro produkto kaina aukštesnė negu nustatyta jos riba, būtinai atsižvelgti į importo ir vartojimo kainų sąsają ir atidžiai išnagrinėti skirtingų kainų lygių priežastis;

| 22. | mano, kad turimų duomenų apie kainas nepakanka norint tinkamai stebėti vidaus rinką, ir ragina nacionalinius statistikos departamentus ir Eurostatą bendradarbiauti su Komisija ir pateikti daugiau duomenų ir toliau vystyti savo duomenų apie palyginamų ir reprezentatyvių prekių ir paslaugų vidutines kainas rinkimo metodiką; turėdamas tai mintyje, primena, kad būtina, jog nacionaliniai statistikos departamentai aktyviau dalyvautų renkant duomenis ir apskaičiuojant vidutines kainas, taip pat, kad patvirtintų gautus rezultatus; pabrėžia, kad, jeigu būtų pateikiami aiškesni duomenys apie kainas, didėtų vartotojų pasitikėjimas, taip pat tai būtų ženklas vartotojams, kad ieškoma atsakymų į kasdienius jiems nerimą keliančius klausimus; |
| --- | --- |

22.

mano, kad turimų duomenų apie kainas nepakanka norint tinkamai stebėti vidaus rinką, ir ragina nacionalinius statistikos departamentus ir Eurostatą bendradarbiauti su Komisija ir pateikti daugiau duomenų ir toliau vystyti savo duomenų apie palyginamų ir reprezentatyvių prekių ir paslaugų vidutines kainas rinkimo metodiką; turėdamas tai mintyje, primena, kad būtina, jog nacionaliniai statistikos departamentai aktyviau dalyvautų renkant duomenis ir apskaičiuojant vidutines kainas, taip pat, kad patvirtintų gautus rezultatus; pabrėžia, kad, jeigu būtų pateikiami aiškesni duomenys apie kainas, didėtų vartotojų pasitikėjimas, taip pat tai būtų ženklas vartotojams, kad ieškoma atsakymų į kasdienius jiems nerimą keliančius klausimus;

| 23. | pripažįsta, kad vartotojų pasitenkinimas yra svarbus rodiklis siekiant suprasti, ar rinkos sėkmingai patenkina vartotojų poreikius; ragina Komisiją toliau vystyti savo vartotojų pasitenkinimo tyrimų metodiką ir matavimo būdus, taip pat ateityje į tyrimus įtraukti kitus sektorius; |
| --- | --- |

23.

pripažįsta, kad vartotojų pasitenkinimas yra svarbus rodiklis siekiant suprasti, ar rinkos sėkmingai patenkina vartotojų poreikius; ragina Komisiją toliau vystyti savo vartotojų pasitenkinimo tyrimų metodiką ir matavimo būdus, taip pat ateityje į tyrimus įtraukti kitus sektorius;

| 24. | laikosi nuomonės, kad galimybė keisti tiekėjus yra esminis konkurencijos bruožas rinkos ekonomikoje; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant padidinti galimybę keisti visų svarbių mažmeninių paslaugų teikėjus; |
| --- | --- |

24.

laikosi nuomonės, kad galimybė keisti tiekėjus yra esminis konkurencijos bruožas rinkos ekonomikoje; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant padidinti galimybę keisti visų svarbių mažmeninių paslaugų teikėjus;

| 25. | pažymi, kad iš tyrimų galima spręsti, jog vartotojų pasitikėjimas produktų sauga apskritai aukštas, tačiau įvairiose valstybėse narėse vartotojai saugą suvokia gana skirtingai; prašo Komisijos ir valstybių narių tobulinti dabar turimus duomenis apie vartojimo produktų saugą, kuri vertinama daugiausiai remiantis užregistruotais nelaimingais atsitikimais ir sužalojimais, įvykusiais dėl nekokybiškų produktų, arba naudojantis pranešimų apie pavojų sistemomis; pabrėžia, kad, visų pirma, reikia būti budriems dėl žaislų saugos; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad iš tyrimų galima spręsti, jog vartotojų pasitikėjimas produktų sauga apskritai aukštas, tačiau įvairiose valstybėse narėse vartotojai saugą suvokia gana skirtingai; prašo Komisijos ir valstybių narių tobulinti dabar turimus duomenis apie vartojimo produktų saugą, kuri vertinama daugiausiai remiantis užregistruotais nelaimingais atsitikimais ir sužalojimais, įvykusiais dėl nekokybiškų produktų, arba naudojantis pranešimų apie pavojų sistemomis; pabrėžia, kad, visų pirma, reikia būti budriems dėl žaislų saugos;

| 26. | siekdamas dar labiau stiprinti vartotojų saugą, ragina visas valstybes nares metodiškai rinkti duomenis apie nelaimingus atsitikimus ir sužalojimus, detaliai juos aprašyti ir įtraukti į bendrą duomenų bazę; |
| --- | --- |

26.

siekdamas dar labiau stiprinti vartotojų saugą, ragina visas valstybes nares metodiškai rinkti duomenis apie nelaimingus atsitikimus ir sužalojimus, detaliai juos aprašyti ir įtraukti į bendrą duomenų bazę;

| 27. | pabrėžia, kad tarpvalstybinės veiklos paplitimas ES vis dar labai skiriasi, nors pirkiniams kitose valstybėse vidutiniškai išleidžiama daug pinigų (737 eurai asmeniui per metus), didžioji dauguma (75 proc.) mažmeninių prekiautojų prekes parduoda tik vartotojams savo šalyje ir tik ketvirtadalis ES vartotojų perka kitose valstybėse; mano, kad nors yra daug struktūrinių kliūčių, pvz., kalba, atstumas ir vartotojų apsaugos teisės skirtumai, dėl didesnio vartotojų pasitikėjimo itin padidėtų tarpvalstybinės prekybos apimtys; laikosi nuomonės, kad dėl tarpvalstybinės prekybos plėtros taisyklės neturėtų būti švelninamos, o atvirkščiai, ši plėtra dar labiau įpareigoja stengtis užtikrinti optimalų ES vartotojų apsaugos lygį; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad tarpvalstybinės veiklos paplitimas ES vis dar labai skiriasi, nors pirkiniams kitose valstybėse vidutiniškai išleidžiama daug pinigų (737 eurai asmeniui per metus), didžioji dauguma (75 proc.) mažmeninių prekiautojų prekes parduoda tik vartotojams savo šalyje ir tik ketvirtadalis ES vartotojų perka kitose valstybėse; mano, kad nors yra daug struktūrinių kliūčių, pvz., kalba, atstumas ir vartotojų apsaugos teisės skirtumai, dėl didesnio vartotojų pasitikėjimo itin padidėtų tarpvalstybinės prekybos apimtys; laikosi nuomonės, kad dėl tarpvalstybinės prekybos plėtros taisyklės neturėtų būti švelninamos, o atvirkščiai, ši plėtra dar labiau įpareigoja stengtis užtikrinti optimalų ES vartotojų apsaugos lygį;

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad prekyba internetu plinta vis labiau, bet tarpvalstybinė e. prekyba nesivysto taip greitai kaip vidaus prekyba; ragina Komisiją įtraukti į būsimąsias suvestines išsamesnius duomenis apie tikrąjį tarpvalstybinės prekybos mastą ir apie problemas, kurių kilo tarpvalstybiniams vartotojams; |
| --- | --- |

28.

atkreipia dėmesį į tai, kad prekyba internetu plinta vis labiau, bet tarpvalstybinė e. prekyba nesivysto taip greitai kaip vidaus prekyba; ragina Komisiją įtraukti į būsimąsias suvestines išsamesnius duomenis apie tikrąjį tarpvalstybinės prekybos mastą ir apie problemas, kurių kilo tarpvalstybiniams vartotojams;

| 29. | pažymi, kad vos daugiau negu pusė ES vartotojų (51 proc.) mano, kad yra tinkamai apsaugoti esamų vartotojų apsaugos priemonių, daugiau kaip pusė (54 proc.) galvoja, kad valdžios institucijos gerai saugo jų teises, ir šiek tiek daugiau (59 proc.) mano, kad pardavėjai ir tiekėjai gerbia jų teises; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad vos daugiau negu pusė ES vartotojų (51 proc.) mano, kad yra tinkamai apsaugoti esamų vartotojų apsaugos priemonių, daugiau kaip pusė (54 proc.) galvoja, kad valdžios institucijos gerai saugo jų teises, ir šiek tiek daugiau (59 proc.) mano, kad pardavėjai ir tiekėjai gerbia jų teises;

| 30. | pabrėžia, kad beveik trečdalis (30 proc.) ES vartotojų, kurie pirko prekes nuotoliniu būdu (internetu, telefonu ar paštu), teigia, kad turėjo pristatymo problemų; vis dėlto pažymi, kad devyniems iš dešimties bandžiusių grąžinti pirkinį arba nutraukti sutartį per nustatytą pasirinkimo laikotarpiu pavyko tai padaryti; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad beveik trečdalis (30 proc.) ES vartotojų, kurie pirko prekes nuotoliniu būdu (internetu, telefonu ar paštu), teigia, kad turėjo pristatymo problemų; vis dėlto pažymi, kad devyniems iš dešimties bandžiusių grąžinti pirkinį arba nutraukti sutartį per nustatytą pasirinkimo laikotarpiu pavyko tai padaryti;

| 31. | primena, kad kai kurios valstybės narės sukūrė savo nacionalinių rinkų stebėsenos iš vartotojų perspektyvos priemones, pvz., kainų stebėsenos centrus ar išsamias skundų registravimo sistemas, skirtas politikos formavimui, o kitos valstybės narės nenaudoja duomenų vartotojų rinkoms stebėti ir turi duomenų apibendrinimo sunkumų; dėl šios priežasties pabrėžia, kad valstybės narės turi keistis pažangiąja patirtimi; |
| --- | --- |

31.

primena, kad kai kurios valstybės narės sukūrė savo nacionalinių rinkų stebėsenos iš vartotojų perspektyvos priemones, pvz., kainų stebėsenos centrus ar išsamias skundų registravimo sistemas, skirtas politikos formavimui, o kitos valstybės narės nenaudoja duomenų vartotojų rinkoms stebėti ir turi duomenų apibendrinimo sunkumų; dėl šios priežasties pabrėžia, kad valstybės narės turi keistis pažangiąja patirtimi;

| 32. | pabrėžia, kad itin svarbu, jog nacionaliniai statistikos departamentai ir Eurostatas aktyviai pateiktų duomenis ir glaudžiai bendradarbiautų tarpusavyje, be to, Komisija, nacionaliniai statistikos departamentai, vartotojų ir verslo atstovų organizacijos bus itin svarbūs siekiant užtikrinti duomenų kokybę ir išbaigtumą ir toliau plėtoti reikalingą faktinę bazę; ragina Eurostatą, valstybes nares ir visus suinteresuotus subjektus imtis veiksmų siekiant palengvinti šį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad itin svarbu, jog nacionaliniai statistikos departamentai ir Eurostatas aktyviai pateiktų duomenis ir glaudžiai bendradarbiautų tarpusavyje, be to, Komisija, nacionaliniai statistikos departamentai, vartotojų ir verslo atstovų organizacijos bus itin svarbūs siekiant užtikrinti duomenų kokybę ir išbaigtumą ir toliau plėtoti reikalingą faktinę bazę; ragina Eurostatą, valstybes nares ir visus suinteresuotus subjektus imtis veiksmų siekiant palengvinti šį bendradarbiavimą;

| 33. | laikosi nuomonės, kad su rinka susiję duomenys gali būti labai svarbūs skatinant naujoves ir konkurencingumą; taigi pabrėžia, kad suvestinė svarbi kaip priemonė, kuria naudojantis galima nustatyti, kam vartotojai teikia pirmenybę, taip pat ir jų poreikius; pažymi, kad šie duomenys gali būti naudojami inovacijoms skatinti, nes atsirastų paskatų įmonėms skverbtis į naujas rinkas, be to, įmonės būtų priverstos gerinti produktų ir paslaugų kokybę; |
| --- | --- |

33.

laikosi nuomonės, kad su rinka susiję duomenys gali būti labai svarbūs skatinant naujoves ir konkurencingumą; taigi pabrėžia, kad suvestinė svarbi kaip priemonė, kuria naudojantis galima nustatyti, kam vartotojai teikia pirmenybę, taip pat ir jų poreikius; pažymi, kad šie duomenys gali būti naudojami inovacijoms skatinti, nes atsirastų paskatų įmonėms skverbtis į naujas rinkas, be to, įmonės būtų priverstos gerinti produktų ir paslaugų kokybę;

| 34. | mano, kad suvestinė, kai tik į ją bus įtraukti patikimi ir lengvai tarp 27 valstybių narių palyginami duomenys, turėtų būti vertingas palyginamų duomenų šaltinis nacionaliniams konkurencijos, vartotojų ir kitų sričių politikos rengėjams ir turėtų padėti jiems nacionaliniu lygmeniu nustatyti rinkas, kurių veikla netinkama vartotojams; |
| --- | --- |

34.

mano, kad suvestinė, kai tik į ją bus įtraukti patikimi ir lengvai tarp 27 valstybių narių palyginami duomenys, turėtų būti vertingas palyginamų duomenų šaltinis nacionaliniams konkurencijos, vartotojų ir kitų sričių politikos rengėjams ir turėtų padėti jiems nacionaliniu lygmeniu nustatyti rinkas, kurių veikla netinkama vartotojams;

| 35. | ragina Komisiją atlikti vartotojų padėties kiekvienoje valstybėje narėje lyginamąją analizę atsižvelgiant į vartotojų apsaugos teisės ir vartojimo tradicijų skirtumus; pakartoja, kad lyginamoji vartotojų padėties valstybėse narėse ir vartotojų teisių aplinkos ES analizė padėtų nustatyti geriausios praktikos pavyzdžius ir galiausiai sukurti vartotojams naudingą vidaus rinką; |
| --- | --- |

35.

ragina Komisiją atlikti vartotojų padėties kiekvienoje valstybėje narėje lyginamąją analizę atsižvelgiant į vartotojų apsaugos teisės ir vartojimo tradicijų skirtumus; pakartoja, kad lyginamoji vartotojų padėties valstybėse narėse ir vartotojų teisių aplinkos ES analizė padėtų nustatyti geriausios praktikos pavyzdžius ir galiausiai sukurti vartotojams naudingą vidaus rinką;

| 36. | ragina visas valstybes nares kartą per metus atlikti plačią rinkų stebėseną siekiant nustatyti rinkas, kurios nepatenkina vartotojų poreikių, ir pateikti išsamius duomenis, kurie padėtų Komisijai stebėti ir lyginti vidaus rinkoje vartotojų patiriamas problemas; |
| --- | --- |

36.

ragina visas valstybes nares kartą per metus atlikti plačią rinkų stebėseną siekiant nustatyti rinkas, kurios nepatenkina vartotojų poreikių, ir pateikti išsamius duomenis, kurie padėtų Komisijai stebėti ir lyginti vidaus rinkoje vartotojų patiriamas problemas;

| 37. | mano, kad Suvestinė turėtų būti naudojama net tik siekiant parengti geresnę vartotojų politiką, bet ir turi būti naudojama visose politikos srityse, kurios turi įtakos vartotojams, kad būtų galima geriau įtraukti vartotojų interesus į visų sričių ES politiką, o tvaraus vystymosi tikslą – į vartotojų apsaugos politiką; pabrėžia, kad suvestinė turėtų taip pat skatinti bendresnes diskusijas vartotojų politikos klausimais; |
| --- | --- |

37.

mano, kad Suvestinė turėtų būti naudojama net tik siekiant parengti geresnę vartotojų politiką, bet ir turi būti naudojama visose politikos srityse, kurios turi įtakos vartotojams, kad būtų galima geriau įtraukti vartotojų interesus į visų sričių ES politiką, o tvaraus vystymosi tikslą – į vartotojų apsaugos politiką; pabrėžia, kad suvestinė turėtų taip pat skatinti bendresnes diskusijas vartotojų politikos klausimais;

| 38. | ragina Komisiją su valstybių narių pagalba parengti strategiją, kaip geriau pateikti suvestinę plačiajai visuomenei, be kita ko, užtikrinant, kad ji būtų lengvai prieinama ir matoma atitinkamose tinklavietėse, ir skatinti tinkamą jos platinimą žiniasklaidai, nacionalinėms valdžios institucijoms, vartotojų organizacijoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams; mano, kad reikia ir toliau kiekvienais metais skelbti suvestinę brošiūroje ir sudaryti galimybę gauti ją visomis ES oficialiomis kalbomis; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių, kuriomis būtų siekiama skatinti Europos piliečius naudotis interneto svetaine „eYou Guide“, kurią specialiai parengė Komisija ir kuri yra tarsi piliečių teisių vadovas; |
| --- | --- |

38.

ragina Komisiją su valstybių narių pagalba parengti strategiją, kaip geriau pateikti suvestinę plačiajai visuomenei, be kita ko, užtikrinant, kad ji būtų lengvai prieinama ir matoma atitinkamose tinklavietėse, ir skatinti tinkamą jos platinimą žiniasklaidai, nacionalinėms valdžios institucijoms, vartotojų organizacijoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams; mano, kad reikia ir toliau kiekvienais metais skelbti suvestinę brošiūroje ir sudaryti galimybę gauti ją visomis ES oficialiomis kalbomis; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių, kuriomis būtų siekiama skatinti Europos piliečius naudotis interneto svetaine „eYou Guide“, kurią specialiai parengė Komisija ir kuri yra tarsi piliečių teisių vadovas;

Vartotojų acquis vykdymas

| 39. | džiaugiasi, kad Komisija savo komunikate dėl vartotojų acquis vykdymo nustatė penkias prioritetinių veiksmų sritis; |
| --- | --- |

39.

džiaugiasi, kad Komisija savo komunikate dėl vartotojų acquis vykdymo nustatė penkias prioritetinių veiksmų sritis;

| 40. | pabrėžia, kad efektyvus ES vartotojų apsaugos taisyklių įgyvendinimas ir vykdymas yra varomoji jėga didinant vartotojų pasitikėjimą ir stipri atgrasomoji priemonė įmonėms, norinčioms išvengti šių taisyklių taikymo; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip valstybės narės perkelia ir įgyvendina ES vartotojų acquis, ir padėti joms; turėdamas tai mintyje, ragina Komisiją, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 169 straipsnyje nurodytu teisiniu pagrindu, ieškoti galimybių atkreipti kuo daugiau dėmesio į vartotojų apsaugos politiką įgyvendinant priemones, kurios sustiprintų ir papildytų valstybių narių vykdomą politiką, įskaitant galimybę įsteigti Europos vartotojų reikalų agentūrą; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad efektyvus ES vartotojų apsaugos taisyklių įgyvendinimas ir vykdymas yra varomoji jėga didinant vartotojų pasitikėjimą ir stipri atgrasomoji priemonė įmonėms, norinčioms išvengti šių taisyklių taikymo; ragina Komisiją atidžiai stebėti, kaip valstybės narės perkelia ir įgyvendina ES vartotojų acquis, ir padėti joms; turėdamas tai mintyje, ragina Komisiją, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 169 straipsnyje nurodytu teisiniu pagrindu, ieškoti galimybių atkreipti kuo daugiau dėmesio į vartotojų apsaugos politiką įgyvendinant priemones, kurios sustiprintų ir papildytų valstybių narių vykdomą politiką, įskaitant galimybę įsteigti Europos vartotojų reikalų agentūrą;

| 41. | pabrėžia, kad acquis Europos Sąjungoje vykdomas labai nevienodai ir kad dauguma šalių turi stipriųjų ir silpnųjų pusių; atkreipia dėmesį į tai, kad iš duomenų matyti dideli valstybių narių rinkos stebėsenai skiriamų lėšų ir atitinkamų tikrintojų skaičiaus skirtumai; primygtinai ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir skirti daugiau lėšų siekiant užtikrinti, kad vartotojų apsaugos ir konkurencijos užtikrinimo teisės aktai būtų vykdomi mažmeninės prekybos rinkose; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad acquis Europos Sąjungoje vykdomas labai nevienodai ir kad dauguma šalių turi stipriųjų ir silpnųjų pusių; atkreipia dėmesį į tai, kad iš duomenų matyti dideli valstybių narių rinkos stebėsenai skiriamų lėšų ir atitinkamų tikrintojų skaičiaus skirtumai; primygtinai ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir skirti daugiau lėšų siekiant užtikrinti, kad vartotojų apsaugos ir konkurencijos užtikrinimo teisės aktai būtų vykdomi mažmeninės prekybos rinkose;

| 42. | mano, kad tobulinti rinkos priežiūros ir teisės aktų vykdymo sistemą taip pat veiksmingas ir visapusiškas šių teisės aktų perkėlimas – pirmaeilės svarbos uždavinys skatinant vartotojų pasitikėjimą, nes vartotojų išlaidos bus svarbus ekonomikos atsigavimo veiksnys; mano, kad valdžios institucijoms reikia skirti daugiau lėšų, kad jos galėtų ištirti ir galų gale sustabdyti neteisėtą prekybos veiklą; |
| --- | --- |

42.

mano, kad tobulinti rinkos priežiūros ir teisės aktų vykdymo sistemą taip pat veiksmingas ir visapusiškas šių teisės aktų perkėlimas – pirmaeilės svarbos uždavinys skatinant vartotojų pasitikėjimą, nes vartotojų išlaidos bus svarbus ekonomikos atsigavimo veiksnys; mano, kad valdžios institucijoms reikia skirti daugiau lėšų, kad jos galėtų ištirti ir galų gale sustabdyti neteisėtą prekybos veiklą;

| 43. | pabrėžia, kad vartotojų rinkos sparčiai vystosi ir kad teisės aktų vykdymo institucijos turi sugebėti spręsti naujus uždavinius, kylančius dėl ekonominių ir technologinių pokyčių poveikio šių institucijų gebėjimui efektyviai veikti tarpvalstybinėje aplinkoje, pvz., vidaus rinkoje, ir kad siekiant šių tikslų reikia sutelkti pastangas norint užtikrinti, kad teisės aktai būtų veiksmingai ir nuosekliai vykdomi visoje ES; mano, kad siekiant užpildyti reglamentavimo spragas reikia peržiūrėti reglamentavimo sistemą; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad vartotojų rinkos sparčiai vystosi ir kad teisės aktų vykdymo institucijos turi sugebėti spręsti naujus uždavinius, kylančius dėl ekonominių ir technologinių pokyčių poveikio šių institucijų gebėjimui efektyviai veikti tarpvalstybinėje aplinkoje, pvz., vidaus rinkoje, ir kad siekiant šių tikslų reikia sutelkti pastangas norint užtikrinti, kad teisės aktai būtų veiksmingai ir nuosekliai vykdomi visoje ES; mano, kad siekiant užpildyti reglamentavimo spragas reikia peržiūrėti reglamentavimo sistemą;

| 44. | ragina visose valstybėse narėse įsteigti nepriklausomas vartotojų apsaugos agentūras, kurios teiktų informaciją ir keltų bylas nacionaliniuose teismuose siekdamos apsaugoti vartotojų interesus; atitinkamai ragina bendradarbiauti visų valstybių narių vartotojų apsaugos agentūras; |
| --- | --- |

44.

ragina visose valstybėse narėse įsteigti nepriklausomas vartotojų apsaugos agentūras, kurios teiktų informaciją ir keltų bylas nacionaliniuose teismuose siekdamos apsaugoti vartotojų interesus; atitinkamai ragina bendradarbiauti visų valstybių narių vartotojų apsaugos agentūras;

| 45. | ragina visas valstybes nares apsvarstyti galimą naudą, kurios būtų gauta įsteigus vartotojų ombudsmeno pareigybę; pabrėžia, kad tam tikrose valstybėse narėse tokia institucija jau veikia kaip teismų sistemai nepriklausanti draugiško vartotojų srities ginčų sprendimo įstaiga, kuri taip pat yra ir įstaiga su kuria konsultuojamasi ir kuri padeda valstybei spręsti pastarosios kompetencijai priskiriamus klausimus; |
| --- | --- |

45.

ragina visas valstybes nares apsvarstyti galimą naudą, kurios būtų gauta įsteigus vartotojų ombudsmeno pareigybę; pabrėžia, kad tam tikrose valstybėse narėse tokia institucija jau veikia kaip teismų sistemai nepriklausanti draugiško vartotojų srities ginčų sprendimo įstaiga, kuri taip pat yra ir įstaiga su kuria konsultuojamasi ir kuri padeda valstybei spręsti pastarosios kompetencijai priskiriamus klausimus;

| 46. | pritaria Komisijos nuomonei, kad alternatyvūs ginčų sprendimo mechanizmai, pvz., tarpininkavimas ir arbitražas arba neteisminiai susitarimai, gali būti racionali ir patraukli galimybė vartotojams, kuriems nepasisekė neoficialiai išspręsti savo ginčo su prekiautoju arba paslaugas teikiančia viešąja organizacija; ragina valstybes nares skatinti kurti alternatyvius ginčų sprendimo mechanizmus ir siekti pakelti vartotojų apsaugos lygį ir kuo labiau pagerinti teisės aktų laikymąsi, tačiau pabrėžia, kad šie mechanizmai turėtų papildyti, o ne pakeisti teismines arba administracines teisės aktų vykdymo užtikrinimo priemones; taip pat laikosi nuomonės, kad nustačius aiškius atsakymų, kuriuos turi parengti agentūros ir įmonės dėl joms persiųstų dokumentų, pateikimo terminus, būtų itin padedama vartotojams, kurie planuoja imtis veiksmų ginčams spręsti; |
| --- | --- |

46.

pritaria Komisijos nuomonei, kad alternatyvūs ginčų sprendimo mechanizmai, pvz., tarpininkavimas ir arbitražas arba neteisminiai susitarimai, gali būti racionali ir patraukli galimybė vartotojams, kuriems nepasisekė neoficialiai išspręsti savo ginčo su prekiautoju arba paslaugas teikiančia viešąja organizacija; ragina valstybes nares skatinti kurti alternatyvius ginčų sprendimo mechanizmus ir siekti pakelti vartotojų apsaugos lygį ir kuo labiau pagerinti teisės aktų laikymąsi, tačiau pabrėžia, kad šie mechanizmai turėtų papildyti, o ne pakeisti teismines arba administracines teisės aktų vykdymo užtikrinimo priemones; taip pat laikosi nuomonės, kad nustačius aiškius atsakymų, kuriuos turi parengti agentūros ir įmonės dėl joms persiųstų dokumentų, pateikimo terminus, būtų itin padedama vartotojams, kurie planuoja imtis veiksmų ginčams spręsti;

| 47. | primena, kad iš esamų duomenų matyti, jog valstybių narių skirtumai dideli ir dar reikia tobulinti žalos atlyginimo mechanizmus; primena, kad teisminio kolektyvinio žalos atlyginimo sistemos šiuo metu nustatytos trylikoje valstybių narių ir ragina Komisiją kiek įmanoma greičiau imtis tolesnių priemonių, susijusių su 2008 m. lapkričio 27 d. Žaliąja knyga dėl kolektyvinio žalos atlyginimo vartotojams (COM(2008)0794); |
| --- | --- |

47.

primena, kad iš esamų duomenų matyti, jog valstybių narių skirtumai dideli ir dar reikia tobulinti žalos atlyginimo mechanizmus; primena, kad teisminio kolektyvinio žalos atlyginimo sistemos šiuo metu nustatytos trylikoje valstybių narių ir ragina Komisiją kiek įmanoma greičiau imtis tolesnių priemonių, susijusių su 2008 m. lapkričio 27 d. Žaliąja knyga dėl kolektyvinio žalos atlyginimo vartotojams (COM(2008)0794);

| 48. | pabrėžia, kad būtina vykdyti tinkamus valstybės tarnautojų ir teisminių institucijų mokymus ir švietimą ES vartotojų apsaugos taisyklių srityje; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad būtina vykdyti tinkamus valstybės tarnautojų ir teisminių institucijų mokymus ir švietimą ES vartotojų apsaugos taisyklių srityje;

| 49. | pažymi, kad iš Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklo apžvalgos matyti, kad valdžios institucijos, kurios nagrinėja tarpvalstybinius atvejus, turi sunkumų dėl išteklių trūkumo; ragina Komisiją išnagrinėti, kaip galima užtikrinti deramus išteklius siekiant vykdyti pagal Reglamentą dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje nustatytus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

49.

pažymi, kad iš Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklo apžvalgos matyti, kad valdžios institucijos, kurios nagrinėja tarpvalstybinius atvejus, turi sunkumų dėl išteklių trūkumo; ragina Komisiją išnagrinėti, kaip galima užtikrinti deramus išteklius siekiant vykdyti pagal Reglamentą dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje nustatytus įsipareigojimus;

| 50. | pritaria tam, kad būtų atliekami suderinti teisės aktų vykdymo veiksmai (patikrinimai), kai nacionalinės valdžios institucijos vienu metu tikrina, kaip pasirinktame sektoriuje laikomasi ES teisės aktų; pabrėžia, kad šie veiksmai turėtų būti atliekami dažniau (du kartus per metus) taikant bendrą metodiką ir derinant juos su kitomis priemonėmis; |
| --- | --- |

50.

pritaria tam, kad būtų atliekami suderinti teisės aktų vykdymo veiksmai (patikrinimai), kai nacionalinės valdžios institucijos vienu metu tikrina, kaip pasirinktame sektoriuje laikomasi ES teisės aktų; pabrėžia, kad šie veiksmai turėtų būti atliekami dažniau (du kartus per metus) taikant bendrą metodiką ir derinant juos su kitomis priemonėmis;

| 51. | pripažįsta, kad teisiškai sudėtinga skelbti rinkos priežiūros ir teisės aktų vykdymo veiklos rezultatus, ir tai, kad tiriamasis darbas dažnai atliekamas laikantis griežtų konfidencialumo taisyklių, tačiau mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų viešai skelbti šiuos rezultatus, pateikdamos juos pagal atskiras įmones, jei nustatoma pasikartojanti nelegali veikla; mano, kad taip būtų užtikrintas didesnis skaidrumas, labiau atkreipiamas dėmesys į nacionalinių valdžios institucijų atliekamą teisės aktų vykdymo darbą ir būtų suteikiama vartotojams galimybė priimti informacija pagrįstus sprendimus; |
| --- | --- |

51.

pripažįsta, kad teisiškai sudėtinga skelbti rinkos priežiūros ir teisės aktų vykdymo veiklos rezultatus, ir tai, kad tiriamasis darbas dažnai atliekamas laikantis griežtų konfidencialumo taisyklių, tačiau mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų viešai skelbti šiuos rezultatus, pateikdamos juos pagal atskiras įmones, jei nustatoma pasikartojanti nelegali veikla; mano, kad taip būtų užtikrintas didesnis skaidrumas, labiau atkreipiamas dėmesys į nacionalinių valdžios institucijų atliekamą teisės aktų vykdymo darbą ir būtų suteikiama vartotojams galimybė priimti informacija pagrįstus sprendimus;

| 52. | ragina stiprinti rinkos priežiūros sistemas visose valstybėse narėse siekiant, kad visi jų rinkose esantys produktai atitiktų aukštus saugos reikalavimus, o visi nekokybiški arba pavojingi produktų būtų greitai pašalinami iš rinkos; ragina Komisiją stebėti ir periodiškai persvarstyti gaires, kurios naudojamos taikant skubaus įspėjimo sistemą RAPEX tam, kad ji geriau veiktų; |
| --- | --- |

52.

ragina stiprinti rinkos priežiūros sistemas visose valstybėse narėse siekiant, kad visi jų rinkose esantys produktai atitiktų aukštus saugos reikalavimus, o visi nekokybiški arba pavojingi produktų būtų greitai pašalinami iš rinkos; ragina Komisiją stebėti ir periodiškai persvarstyti gaires, kurios naudojamos taikant skubaus įspėjimo sistemą RAPEX tam, kad ji geriau veiktų;

| 53. | turėdamas tai mintyje, ragina Komisiją griežčiau stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina rinkos priežiūros reglamentus, visų prima, Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, ir, prireikus, nedelsiant pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūrą; |
| --- | --- |

53.

turėdamas tai mintyje, ragina Komisiją griežčiau stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina rinkos priežiūros reglamentus, visų prima, Reglamentą (EB) Nr. 765/2008, ir, prireikus, nedelsiant pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūrą;

| 54. | palankiai vertina Komisijos pastangas nagrinėti naujausias techninio stebėjimo galimybes, kad būtų galima užtikrinti produktų atsekamumą pasaulio lygmeniu visais tiekimo etapais (pavyzdžiui, naudojant radijo dažnių identifikavimo įrangos (angl. RFID) žymenas arba brūkšninius kodus); ragina Komisiją pristatyti Parlamentui iniciatyvas, kurias ji dabar įgyvendina, ir naujausią informaciją apie pasaulinio produktų atsekamumo tinklo kūrimą; |
| --- | --- |

54.

palankiai vertina Komisijos pastangas nagrinėti naujausias techninio stebėjimo galimybes, kad būtų galima užtikrinti produktų atsekamumą pasaulio lygmeniu visais tiekimo etapais (pavyzdžiui, naudojant radijo dažnių identifikavimo įrangos (angl. RFID) žymenas arba brūkšninius kodus); ragina Komisiją pristatyti Parlamentui iniciatyvas, kurias ji dabar įgyvendina, ir naujausią informaciją apie pasaulinio produktų atsekamumo tinklo kūrimą;

| 55. | primena, kad Europos vartotojų centrų tinklui reikia tinkamo finansavimo, kad būtų skatinamas vartotojų pasitikėjimas patariant piliečiams apie jų, kaip vartotojų, teises ir sudarant sąlygas lengvai siekti žalos atlyginimo tais atvejais, kai vartotojai pirkinius įsigijo kitose valstybėse; |
| --- | --- |

55.

primena, kad Europos vartotojų centrų tinklui reikia tinkamo finansavimo, kad būtų skatinamas vartotojų pasitikėjimas patariant piliečiams apie jų, kaip vartotojų, teises ir sudarant sąlygas lengvai siekti žalos atlyginimo tais atvejais, kai vartotojai pirkinius įsigijo kitose valstybėse;

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgiant į vis augantį ES importą iš trečiųjų šalių, muitinėms tenka svarbus vaidmuo siekiant apsaugoti vartotojus nuo nesaugių importuotų produktų, todėl reikalingas vis glaudesnis ne tik rinkos priežiūros institucijų ir muitinių, bet ir įvairių valstybių narių muitinių bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

56.

atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgiant į vis augantį ES importą iš trečiųjų šalių, muitinėms tenka svarbus vaidmuo siekiant apsaugoti vartotojus nuo nesaugių importuotų produktų, todėl reikalingas vis glaudesnis ne tik rinkos priežiūros institucijų ir muitinių, bet ir įvairių valstybių narių muitinių bendradarbiavimas;

| 57. | pabrėžia, kad norint užtikrinti vidaus rinkoje esančių produktų saugą, reikia bendrų ES ir trečiųjų šalių valdžios institucijų pastangų; dėl šios priežasties palaiko Komisijos iniciatyvą stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir sudaryti oficialius susitarimus su trečiųjų šalių, ypač Kinijos, JAV ir Japonijos, teisės aktų vykdymo institucijomis; pažymi, kad nuolatinis dialogas ir keitimasis informacija apie produktų saugą naudingas visiems suinteresuotiems subjektams ir būtinas siekiant didinti vartotojų pasitikėjimą; ragina Komisiją periodiškai pranešti Parlamentui apie jos dialogo su trečiosiomis šalimis eigą; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad norint užtikrinti vidaus rinkoje esančių produktų saugą, reikia bendrų ES ir trečiųjų šalių valdžios institucijų pastangų; dėl šios priežasties palaiko Komisijos iniciatyvą stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir sudaryti oficialius susitarimus su trečiųjų šalių, ypač Kinijos, JAV ir Japonijos, teisės aktų vykdymo institucijomis; pažymi, kad nuolatinis dialogas ir keitimasis informacija apie produktų saugą naudingas visiems suinteresuotiems subjektams ir būtinas siekiant didinti vartotojų pasitikėjimą; ragina Komisiją periodiškai pranešti Parlamentui apie jos dialogo su trečiosiomis šalimis eigą;

*

* *

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

58.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0540.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/10

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisSOLVIT

P7_TA(2010)0047

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (SOLVIT) (2009/2138(INI))

2010/C 349 E/02

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Veiksmingas vidaus rinkos problemų sprendimas“ (SOLVIT) (1),

atsižvelgdamas į 2001 m. gruodžio 7 d. Komisijos rekomendaciją dėl SOLVIT – vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo naudojimo principų (2),

atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 1 d. Tarybos išvadas, kuriose Taryba patvirtino valstybių narių įsipareigojimus siekti, kad SOLVIT sistema veiktų efektyviai, ir laikytis jos principų,

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę (3),

atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 20 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl veiksmų plano siekiant, kad Komisija geriau propaguotų Europos idėją (4), be visa kita supaprastinant Komisijos remiamus informacijos ir pagalbos tinklus,

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 8 d. Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl bendrų veiksmų siekiant teikti su bendrąja rinka susijusias pagalbos paslaugas piliečiams ir verslui (5),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (6),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl vienos bendros rinkos peržiūros: kliūčių ir neveiksmingumo šalinimas geriau įgyvendinant ir vykdant teisės aktus (7),

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (8),

atsižvelgdamas į 2008 m. SOLVIT pateiktą SOLVIT tinklo raidos ir veiklos ataskaitą (9),

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (10),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24 d. Konkurencingumo taryboje (vidaus rinka, pramonė ir tyrimai) priimtas išvadas dėl dokumento „Kaip užtikrinti geresnį vidaus rinkos veikimą“ (11),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl veiksmų, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (12),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl administracinio bendradarbiavimo vidaus rinkoje (13),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir Peticijų komiteto nuomonę (A7–0027/2010),

| A. | kadangi Komisija, Parlamentas ir valstybės narės turi dėti daugiau pastangų siekdami apibrėžti piliečių teises, pranešti jiems apie jas ir padėti jomis pasinaudoti, nes taip vidaus rinka irgi veiktų sklandžiau, |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija, Parlamentas ir valstybės narės turi dėti daugiau pastangų siekdami apibrėžti piliečių teises, pranešti jiems apie jas ir padėti jomis pasinaudoti, nes taip vidaus rinka irgi veiktų sklandžiau,

| B. | kadangi didesnis skaidrumas yra labai svarbus siekiant pašalinti kliūtis kirsti sienas ir pasinaudoti laisvo judėjimo teisėmis, |
| --- | --- |

B.

kadangi didesnis skaidrumas yra labai svarbus siekiant pašalinti kliūtis kirsti sienas ir pasinaudoti laisvo judėjimo teisėmis,

| C. | kadangi reikėtų, kad Komisija ir valstybės narės teiktų gerokai daugiau informacijos apie vidaus rinkos teikiamas galimybes piliečiams ir įmonėms, |
| --- | --- |

C.

kadangi reikėtų, kad Komisija ir valstybės narės teiktų gerokai daugiau informacijos apie vidaus rinkos teikiamas galimybes piliečiams ir įmonėms,

| D. | kadangi vidaus rinkoje pasiekta didelė pažanga, bet vis dar esama kliūčių, kad ji galėtų veikti visiškai sklandžiai, |
| --- | --- |

D.

kadangi vidaus rinkoje pasiekta didelė pažanga, bet vis dar esama kliūčių, kad ji galėtų veikti visiškai sklandžiai,

| E. | kadangi tuo atveju, kai vidaus rinkos taisyklės taikomos netinkamai, reikia turėti galimybę greitai apginti savo teises nebūtinai imantis teisinių veiksmų, |
| --- | --- |

E.

kadangi tuo atveju, kai vidaus rinkos taisyklės taikomos netinkamai, reikia turėti galimybę greitai apginti savo teises nebūtinai imantis teisinių veiksmų,

| F. | kadangi, kai SOLVIT tinklas pradės dirbti visu pajėgumu, bus galima išvengti pernelyg dažno naudojimosi teismų sistema, kur procedūros dažnai yra sudėtingos, ir dėl asmens apsaugos užtikrinimo mechanizmų dažnai varžomos galimybės kreiptis į teismą, |
| --- | --- |

F.

kadangi, kai SOLVIT tinklas pradės dirbti visu pajėgumu, bus galima išvengti pernelyg dažno naudojimosi teismų sistema, kur procedūros dažnai yra sudėtingos, ir dėl asmens apsaugos užtikrinimo mechanizmų dažnai varžomos galimybės kreiptis į teismą,

| G. | kadangi mokymai ir tarpvalstybiniai mainai, inter alia, pasinaudojant Komisijos įdiegtais elektroniniais tinklais, yra labai svarbūs siekiant geresnio Bendrijos vidaus rinkos acquis taikymo, |
| --- | --- |

G.

kadangi mokymai ir tarpvalstybiniai mainai, inter alia, pasinaudojant Komisijos įdiegtais elektroniniais tinklais, yra labai svarbūs siekiant geresnio Bendrijos vidaus rinkos acquis taikymo,

| H. | kadangi piliečiai ir įmonės priklausomi nuo veiksmingo vidaus rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimo, nes tai padeda jiems visapusiškai pasinaudoti vidaus rinkos galimybėmis, |
| --- | --- |

H.

kadangi piliečiai ir įmonės priklausomi nuo veiksmingo vidaus rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimo, nes tai padeda jiems visapusiškai pasinaudoti vidaus rinkos galimybėmis,

| I. | kadangi valstybės narės, remiamos Komisijos, turėtų patobulinti problemų sprendimo mechanizmų pajėgumus, kad padėtų piliečiams ginti savo teises, |
| --- | --- |

I.

kadangi valstybės narės, remiamos Komisijos, turėtų patobulinti problemų sprendimo mechanizmų pajėgumus, kad padėtų piliečiams ginti savo teises,

| J. | kadangi SOLVIT tinklą 2002 m. sukūrė Komisija ir valstybės narės siekdamos spręsti problemas, kurių kyla piliečiams ir įmonėms dėl netinkamo vidaus rinkos teisės aktų taikymo, |
| --- | --- |

J.

kadangi SOLVIT tinklą 2002 m. sukūrė Komisija ir valstybės narės siekdamos spręsti problemas, kurių kyla piliečiams ir įmonėms dėl netinkamo vidaus rinkos teisės aktų taikymo,

| K. | kadangi SOLVIT yra internetinis problemų sprendimo tinklas, kurio veikloje drauge dalyvauja ES valstybės narės (taip pat Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas) siekdamos spręsti piliečiams ir įmonėms dėl viešųjų institucijų netinkamai taikomų vidaus rinkos teisės aktų kylančias problemas ne teismo būdu, |
| --- | --- |

K.

kadangi SOLVIT yra internetinis problemų sprendimo tinklas, kurio veikloje drauge dalyvauja ES valstybės narės (taip pat Norvegija, Islandija ir Lichtenšteinas) siekdamos spręsti piliečiams ir įmonėms dėl viešųjų institucijų netinkamai taikomų vidaus rinkos teisės aktų kylančias problemas ne teismo būdu,

| L. | kadangi SOLVIT laikoma sistema, kuria naudojantis galima gana sėkmingai apginti savo teises per apytikriai 10 savaičių netaikant oficialių procedūrų, ir kadangi SOLVIT vidaus rinkos problemų sprendimas gali būti pažangiosios patirties pavyzdys teikiant ir kitas su vidaus rinka susijusias pagalbos paslaugas, |
| --- | --- |

L.

kadangi SOLVIT laikoma sistema, kuria naudojantis galima gana sėkmingai apginti savo teises per apytikriai 10 savaičių netaikant oficialių procedūrų, ir kadangi SOLVIT vidaus rinkos problemų sprendimas gali būti pažangiosios patirties pavyzdys teikiant ir kitas su vidaus rinka susijusias pagalbos paslaugas,

| M. | kadangi, jei kiekviena valstybė narė mano, kad reikia, kad SOLVIT tinklo pajėgumai turėtų būti padidinti siekiant išvengti darbuotojų trūkumo problemos, ypač atsižvelgiant į būsimas reklamines kampanijas, |
| --- | --- |

M.

kadangi, jei kiekviena valstybė narė mano, kad reikia, kad SOLVIT tinklo pajėgumai turėtų būti padidinti siekiant išvengti darbuotojų trūkumo problemos, ypač atsižvelgiant į būsimas reklamines kampanijas,

| N. | kadangi SOLVIT tinklas vis dėlto neturėtų pakeisti nei Komisijos teisinių priemonių nagrinėjant pažeidimus, nei neturėtų būti priežastis valstybėse narėse dirbti mažiau ambicingai siekiant laiku ir tinkamai perkelti į nacionalinę teisę ES direktyvas, |
| --- | --- |

N.

kadangi SOLVIT tinklas vis dėlto neturėtų pakeisti nei Komisijos teisinių priemonių nagrinėjant pažeidimus, nei neturėtų būti priežastis valstybėse narėse dirbti mažiau ambicingai siekiant laiku ir tinkamai perkelti į nacionalinę teisę ES direktyvas,

| O. | kadangi daugelis piliečių, kurie turi problemų, susijusių su vidaus rinka, įeinančia į SOLVIT tikslus, apie SOLVIT nieko nežino ir todėl dėl savo problemų kreipiasi į Europos ombudsmeną; |
| --- | --- |

O.

kadangi daugelis piliečių, kurie turi problemų, susijusių su vidaus rinka, įeinančia į SOLVIT tikslus, apie SOLVIT nieko nežino ir todėl dėl savo problemų kreipiasi į Europos ombudsmeną;

Įvadas

| 1. | teigiamai vertina Komisijos 2002 m. iniciatyvą sujungti nacionalinių valdymo institucijų SOLVIT tinklus naudojant interaktyvią duomenų bazę, nes ši sėkminga priemonė padėjo padidinti skaidrumą ir specialistų spaudimą siekiant, kad problemos būtų sprendžiamos greičiau; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Komisijos 2002 m. iniciatyvą sujungti nacionalinių valdymo institucijų SOLVIT tinklus naudojant interaktyvią duomenų bazę, nes ši sėkminga priemonė padėjo padidinti skaidrumą ir specialistų spaudimą siekiant, kad problemos būtų sprendžiamos greičiau;

| 2. | ragina Komisiją pasinaudoti visomis savo galiomis ir užtikrinti, kad vidaus rinkos taisyklės būtų taikomos veiksmingai norint sumažinti piliečiams ir įmonėms tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pasinaudoti visomis savo galiomis ir užtikrinti, kad vidaus rinkos taisyklės būtų taikomos veiksmingai norint sumažinti piliečiams ir įmonėms tenkančią administracinę naštą;

Veiksmingas vidaus rinkos problemų sprendimas

| 3. | pabrėžia, kad vidaus rinkos įgyvendinimo problemas dažnai nustatomos naudojantis SOLVIT tinklą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad vidaus rinkos įgyvendinimo problemas dažnai nustatomos naudojantis SOLVIT tinklą;

| 4. | pabrėžia, kad SOLVIT sukaupta patirtis turėtų būti naudojama formuojant nacionalinę ir ES politiką, atliekant būtinus struktūrinius arba reglamentavimo pakeitimus; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad SOLVIT sukaupta patirtis turėtų būti naudojama formuojant nacionalinę ir ES politiką, atliekant būtinus struktūrinius arba reglamentavimo pakeitimus;

| 5. | ragina Komisiją į vidaus rinkos ir vartotojų rinkos suvestines reguliariai įtraukti išsamesnę informaciją apie vidaus rinkos teisės aktų taikymą ir įgyvendinimą siekiant padidinti skaidrumą ir pateikti SOLVIT darbuotojams naudingą darbo priemonę; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją į vidaus rinkos ir vartotojų rinkos suvestines reguliariai įtraukti išsamesnę informaciją apie vidaus rinkos teisės aktų taikymą ir įgyvendinimą siekiant padidinti skaidrumą ir pateikti SOLVIT darbuotojams naudingą darbo priemonę;

| 6. | ragina vidaus rinkos rezultatų suvestinę, SOLVIT pranešimą, Kelrodžio piliečiams tarnybos ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinę skelbti vienu metu, vieną kartą per metus (nekeičiant jų paskelbimo dažnumo), kad būtų galima susidaryti bendrą pokyčių vidaus rinkoje vaizdą ir geriau koordinuoti šiose srityse jau atliktą darbą, tuo pat metu išlaikant šių dokumentų savitumą; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę į Vartotojų rinkos rezultatų suvestinę įtraukti išsamią SOLVIT pažangos, pasiekimų ir trūkumų ataskaitą; ragina Komisija imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant išspręsti nuolatines problemas, kurios nustatomos naudojantis SOLVIT tinklu; |
| --- | --- |

6.

ragina vidaus rinkos rezultatų suvestinę, SOLVIT pranešimą, Kelrodžio piliečiams tarnybos ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinę skelbti vienu metu, vieną kartą per metus (nekeičiant jų paskelbimo dažnumo), kad būtų galima susidaryti bendrą pokyčių vidaus rinkoje vaizdą ir geriau koordinuoti šiose srityse jau atliktą darbą, tuo pat metu išlaikant šių dokumentų savitumą; ragina Komisiją išnagrinėti galimybę į Vartotojų rinkos rezultatų suvestinę įtraukti išsamią SOLVIT pažangos, pasiekimų ir trūkumų ataskaitą; ragina Komisija imtis neatidėliotinų veiksmų siekiant išspręsti nuolatines problemas, kurios nustatomos naudojantis SOLVIT tinklu;

Horizontaliojo lygmens problemos, nustatytos nacionaliniu lygmeniu

| 7. | pabrėžia, kad kai kuriuose SOLVIT centruose trūksta darbuotojų, ir kad 2008 m. išspręstų atvejų skaičius sumažėjo, kai tuo pat metu vidutinis dienų, reikalingų šiems atvejams išspręsti, skaičius padidėjo; ragina, kad SOLVIT centruose būtų įdarbinami darbuotojai, turintys atitinkamą kvalifikaciją ir patirtį, atitinkančią pareigas, kurias teks eiti; mano, kad SOLVIT darbuotojams reikėtų rengti daugiau mokymų; džiaugiasi SOLVIT atliktu darbu, ypač išnagrinėtų skundų skaičiumi, kuris 2008 m. išliko didelis (83 proc.), nors darbo apimtis padidėjo (pakilo iki 22 proc., t. y. iki 1 000 bylų), o kai kurie SOLVIT centrai susidūrė su personalo trūkumo problema; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad kai kuriuose SOLVIT centruose trūksta darbuotojų, ir kad 2008 m. išspręstų atvejų skaičius sumažėjo, kai tuo pat metu vidutinis dienų, reikalingų šiems atvejams išspręsti, skaičius padidėjo; ragina, kad SOLVIT centruose būtų įdarbinami darbuotojai, turintys atitinkamą kvalifikaciją ir patirtį, atitinkančią pareigas, kurias teks eiti; mano, kad SOLVIT darbuotojams reikėtų rengti daugiau mokymų; džiaugiasi SOLVIT atliktu darbu, ypač išnagrinėtų skundų skaičiumi, kuris 2008 m. išliko didelis (83 proc.), nors darbo apimtis padidėjo (pakilo iki 22 proc., t. y. iki 1 000 bylų), o kai kurie SOLVIT centrai susidūrė su personalo trūkumo problema;

| 8. | pabrėžia, kad daug piliečių ir mažųjų įmonių nepakankamai žino apie SOLVIT darbą, ir kad įmonės naudojasi komercinėmis teisės paslaugomis tais atvejais, kai geriau savo pačių naudai galėtų pasinaudoti SOLVIT ar netgi priima valstybių narių prašymus, nors tie prašymai neatitinka Bendrijos vidaus rinkos acquis; džiaugiasi, kad SOLVIT veikla Europos piliečiams ir verslo įmonėms padėjo sutaupyti lėšų, kurių suma 2008 m. yra apie 32,6 milijono eurų; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad daug piliečių ir mažųjų įmonių nepakankamai žino apie SOLVIT darbą, ir kad įmonės naudojasi komercinėmis teisės paslaugomis tais atvejais, kai geriau savo pačių naudai galėtų pasinaudoti SOLVIT ar netgi priima valstybių narių prašymus, nors tie prašymai neatitinka Bendrijos vidaus rinkos acquis; džiaugiasi, kad SOLVIT veikla Europos piliečiams ir verslo įmonėms padėjo sutaupyti lėšų, kurių suma 2008 m. yra apie 32,6 milijono eurų;

| 9. | mano, kad ministerijos, prie kurių įsteigti atitinkamų šalių SOLVIT nacionaliniai centrai, gali daryti įtaką visuomenės suvokimui apie SOLVIT atliekamą darbą tose šalyse, ir kad atvejų išsprendimo ir spartos sėkmė priklauso nuo valstybių narių pasiryžimo ir gebėjimų glaudžiai bendradarbiauti su SOLVIT centrais; |
| --- | --- |

9.

mano, kad ministerijos, prie kurių įsteigti atitinkamų šalių SOLVIT nacionaliniai centrai, gali daryti įtaką visuomenės suvokimui apie SOLVIT atliekamą darbą tose šalyse, ir kad atvejų išsprendimo ir spartos sėkmė priklauso nuo valstybių narių pasiryžimo ir gebėjimų glaudžiai bendradarbiauti su SOLVIT centrais;

| 10. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų SOLVIT centrai gautų didelę politinę paramą, kad šie galėtų įtikinti valdžios institucijas, dėl kurių yra pateikti skundai, aktyviai bendradarbiauti vykdant SOLVIT procedūrą ir laikantis terminų; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares užtikrinti, kad jų SOLVIT centrai gautų didelę politinę paramą, kad šie galėtų įtikinti valdžios institucijas, dėl kurių yra pateikti skundai, aktyviai bendradarbiauti vykdant SOLVIT procedūrą ir laikantis terminų;

| 11. | mano, kad valstybės narės turėtų siekti veiksmingesnio nacionalinių, regionų, vietos valdžios institucijų ir SOLVIT bendradarbiavimo; taip pat mano, kad valstybės narės turėtų pradėti intensyviau ir atviriau keistis geriausia praktika; |
| --- | --- |

11.

mano, kad valstybės narės turėtų siekti veiksmingesnio nacionalinių, regionų, vietos valdžios institucijų ir SOLVIT bendradarbiavimo; taip pat mano, kad valstybės narės turėtų pradėti intensyviau ir atviriau keistis geriausia praktika;

| 12. | pabrėžia, kad svarbu, jog SOLVIT centrai keistųsi informacija, ir todėl rekomenduoja, kad valstybių narių SOLVIT centrai reguliariai rengtų susitikimus, kuriuose keistųsi informacija ir dalintųsi geriausios praktikos ir sistemų pavyzdžiais; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad svarbu, jog SOLVIT centrai keistųsi informacija, ir todėl rekomenduoja, kad valstybių narių SOLVIT centrai reguliariai rengtų susitikimus, kuriuose keistųsi informacija ir dalintųsi geriausios praktikos ir sistemų pavyzdžiais;

Numatytinos priemonės

| 13. | ragina valstybes nares propaguoti SOLVIT naudojant visų rūšių žiniasklaidos priemones siekiant užtikrinti, kad kuo daugiau piliečių ir įmonių būtų informuojama, ypač apie tai, kaip apginti savo teises, ir skirti pakankamai išteklių siekiant, kad šis propagavimas būtų veiksmingesnis; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares propaguoti internetines alternatyvias ginčų sprendimų sistemas SOLVIT tinkle; taip pat ragina savo narius propaguoti SOLVIT savose rinkimų apygardose; |
| --- | --- |

13.

ragina valstybes nares propaguoti SOLVIT naudojant visų rūšių žiniasklaidos priemones siekiant užtikrinti, kad kuo daugiau piliečių ir įmonių būtų informuojama, ypač apie tai, kaip apginti savo teises, ir skirti pakankamai išteklių siekiant, kad šis propagavimas būtų veiksmingesnis; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares propaguoti internetines alternatyvias ginčų sprendimų sistemas SOLVIT tinkle; taip pat ragina savo narius propaguoti SOLVIT savose rinkimų apygardose;

| 14. | ragina kiekvieną valstybę narę nacionaliniu lygmeniu rengiant informavimo kampanijas propaguoti SOLVIT kaip alternatyvų ginčų sprendimo mechanizmą; |
| --- | --- |

14.

ragina kiekvieną valstybę narę nacionaliniu lygmeniu rengiant informavimo kampanijas propaguoti SOLVIT kaip alternatyvų ginčų sprendimo mechanizmą;

| 15. | ragina valstybes nares ir Komisiją propaguoti SOLVIT internete; prašo Komisijos parengti visiems nacionaliniams SOLVIT centrams bendrą internetinį puslapį – www.solvit.eu siekiant palengvinti prieigą piliečiams, kol vėl pradės veikti svetainė „Jūsų Europa“, kurioje bus sugrupuotos visos su bendrąja rinka susijusios pagalbos paslaugos, įskaitant ir SOLVIT paslaugas; |
| --- | --- |

15.

ragina valstybes nares ir Komisiją propaguoti SOLVIT internete; prašo Komisijos parengti visiems nacionaliniams SOLVIT centrams bendrą internetinį puslapį – www.solvit.eu siekiant palengvinti prieigą piliečiams, kol vėl pradės veikti svetainė „Jūsų Europa“, kurioje bus sugrupuotos visos su bendrąja rinka susijusios pagalbos paslaugos, įskaitant ir SOLVIT paslaugas;

| 16. | ragina valstybes nares parengti su Europos SOLVIT portalu sujungtus internetinius puslapius, kuriuose būtų pateikiamas sėkmingai užbaigtų atvejų ir geriausios praktikos sąrašas sprendžiant ginčus naudojantis šiuo mechanizmu; |
| --- | --- |

16.

ragina valstybes nares parengti su Europos SOLVIT portalu sujungtus internetinius puslapius, kuriuose būtų pateikiamas sėkmingai užbaigtų atvejų ir geriausios praktikos sąrašas sprendžiant ginčus naudojantis šiuo mechanizmu;

| 17. | ragina valstybes nares didinti SOLVIT centrų veiksmingumą parūpinant valstybės tarnautojų iš atitinkamų žinybų siekiant palengvinti atvejų, kurie nepriklauso SOLVIT (SOLVIT+) kompetencijai, sprendimą, ir užtikrinant, kad SOLVIT centrai galėtų tinkamai naudotis valdymo institucijų, kurioms jie priklauso, teisinėmis žiniomis; ragina Komisiją sparčiau teikti SOLVIT centrams neoficialius teisinius vertinimus; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares didinti SOLVIT centrų veiksmingumą parūpinant valstybės tarnautojų iš atitinkamų žinybų siekiant palengvinti atvejų, kurie nepriklauso SOLVIT (SOLVIT+) kompetencijai, sprendimą, ir užtikrinant, kad SOLVIT centrai galėtų tinkamai naudotis valdymo institucijų, kurioms jie priklauso, teisinėmis žiniomis; ragina Komisiją sparčiau teikti SOLVIT centrams neoficialius teisinius vertinimus;

| 18. | ragina valstybes nares valstybinėse tarnybose, susijusiose su vidaus rinkos taisyklių taikymu, paskirti ryšių su SOLVIT palaikymo pareigūną siekiant glaudesnio bendradarbiavimo; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares valstybinėse tarnybose, susijusiose su vidaus rinkos taisyklių taikymu, paskirti ryšių su SOLVIT palaikymo pareigūną siekiant glaudesnio bendradarbiavimo;

| 19. | ragina valstybes nares vietos, regiono ar nacionaliniu lygmeniu organizuoti informavimo kampanijas apie SOLVIT, skirtas konkrečioms grupėms, pvz., mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurioms šiuo metu trūksta informacijos apie SOLVIT, ir skatina valstybes nares bendradarbiauti bei keistis geriausia praktika, kad SOLVIT propagavimas būtų kuo veiksmingesnis; pažymi, kad Parlamento Peticijų komitetas lygiagrečiai taikydamas savo procedūrą peticijų teikėjus nukreipia į SOLVIT, kai mano, jog tam tikri skundai gali būti greičiau išnagrinėti padedant SOLVIT; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares vietos, regiono ar nacionaliniu lygmeniu organizuoti informavimo kampanijas apie SOLVIT, skirtas konkrečioms grupėms, pvz., mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurioms šiuo metu trūksta informacijos apie SOLVIT, ir skatina valstybes nares bendradarbiauti bei keistis geriausia praktika, kad SOLVIT propagavimas būtų kuo veiksmingesnis; pažymi, kad Parlamento Peticijų komitetas lygiagrečiai taikydamas savo procedūrą peticijų teikėjus nukreipia į SOLVIT, kai mano, jog tam tikri skundai gali būti greičiau išnagrinėti padedant SOLVIT;

| 20. | pripažįsta bendradarbiavimo tinklo SOLVIT efektyvumą siekiant neoficialiai spręsti valstybinių valdžios institucijų neteisingo vidaus rinkos teisės taikymo problemas, su kuriomis susiduria ES piliečiai ir verslo įmonės; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta bendradarbiavimo tinklo SOLVIT efektyvumą siekiant neoficialiai spręsti valstybinių valdžios institucijų neteisingo vidaus rinkos teisės taikymo problemas, su kuriomis susiduria ES piliečiai ir verslo įmonės;

| 21. | pažymi, kad SOLVIT savo 2008 m. metinėje ataskaitoje nurodė, kad jis gauna didelį skaičių skundų, nepriklausančių jo kompetencijai, dėl to sulėtėja SOLVIT skundų nagrinėjimas SOLVIT centruose; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad SOLVIT savo 2008 m. metinėje ataskaitoje nurodė, kad jis gauna didelį skaičių skundų, nepriklausančių jo kompetencijai, dėl to sulėtėja SOLVIT skundų nagrinėjimas SOLVIT centruose;

| 22. | pažymi, kad yra įvairių instancijų, įskaitant Parlamento Peticijų komitetą, SOLVIT, Europos Komisiją ir Europos ombudsmeną, į kurias ES piliečiai gali kreiptis dėl savo problemų; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad yra įvairių instancijų, įskaitant Parlamento Peticijų komitetą, SOLVIT, Europos Komisiją ir Europos ombudsmeną, į kurias ES piliečiai gali kreiptis dėl savo problemų;

| 23. | ragina SOLVIT skundus dėl klaidingo ES teisės aktų taikymo, kurie jiems yra per daug sudėtingi išspręsti, perduoti ne tik Komisijai, bet, atitinkamais atvejais, ir Parlamento Peticijų komitetui; |
| --- | --- |

23.

ragina SOLVIT skundus dėl klaidingo ES teisės aktų taikymo, kurie jiems yra per daug sudėtingi išspręsti, perduoti ne tik Komisijai, bet, atitinkamais atvejais, ir Parlamento Peticijų komitetui;

| 24. | primena, kad peticijos nagrinėjamos atvirai ir skaidriai, glaudžiai bendradarbiaujant su kompetentingais teisėkūros komitetais, Komisija ir atitinkamomis valstybių narių institucijomis; |
| --- | --- |

24.

primena, kad peticijos nagrinėjamos atvirai ir skaidriai, glaudžiai bendradarbiaujant su kompetentingais teisėkūros komitetais, Komisija ir atitinkamomis valstybių narių institucijomis;

| 25. | mano, kad peticijų procesas gali turėti teigiamą poveikį teisėkūros kokybei; primena, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamento įgaliojimai aktyviai ir tiesiogiai formuoti, peržiūrėti ir gerinti ES teisėkūrą labai išaugo; taip pat primena, kad reikėtų atsižvelgti į tai, kad sustiprėjo nacionalinių parlamentų vaidmuo; |
| --- | --- |

25.

mano, kad peticijų procesas gali turėti teigiamą poveikį teisėkūros kokybei; primena, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamento įgaliojimai aktyviai ir tiesiogiai formuoti, peržiūrėti ir gerinti ES teisėkūrą labai išaugo; taip pat primena, kad reikėtų atsižvelgti į tai, kad sustiprėjo nacionalinių parlamentų vaidmuo;

| 26. | pažymi, kad nėra vienos instancijos, kuri būtų atsakinga už piliečių skundų nagrinėjimą nuo pradžios iki pabaigos, nes jie teikiami skirtingais kanalais; ragina geriau koordinuoti skirtingas instancijas, kurios gauna ir nagrinėja piliečių skundus; |
| --- | --- |

26.

pažymi, kad nėra vienos instancijos, kuri būtų atsakinga už piliečių skundų nagrinėjimą nuo pradžios iki pabaigos, nes jie teikiami skirtingais kanalais; ragina geriau koordinuoti skirtingas instancijas, kurios gauna ir nagrinėja piliečių skundus;

| 27. | ragina SOLVIT į savo interneto svetainę įtraukti nuorodą į Parlamento Peticijų komitetą ir į atitinkamus nacionalinių parlamentų komitetus, siekiant, kad piliečiai būtų informuoti apie savo teisę teikti peticijas Peticijų komitetui ir tokiu būdu naudotis neteismine teisės gynimo priemone ir galimybe spręsti problemas naudojant politinį ir teisėkūros procesą; |
| --- | --- |

27.

ragina SOLVIT į savo interneto svetainę įtraukti nuorodą į Parlamento Peticijų komitetą ir į atitinkamus nacionalinių parlamentų komitetus, siekiant, kad piliečiai būtų informuoti apie savo teisę teikti peticijas Peticijų komitetui ir tokiu būdu naudotis neteismine teisės gynimo priemone ir galimybe spręsti problemas naudojant politinį ir teisėkūros procesą;

| 28. | be to, pritaria minčiai sukurti bendrą Europos institucijų interneto svetainę, kurios tikslas būtų padėti ES piliečiams ir siųsti juos tiesiai į tą instituciją ar organą, kuris kompetentingas nagrinėti jų skundą; |
| --- | --- |

28.

be to, pritaria minčiai sukurti bendrą Europos institucijų interneto svetainę, kurios tikslas būtų padėti ES piliečiams ir siųsti juos tiesiai į tą instituciją ar organą, kuris kompetentingas nagrinėti jų skundą;

| 29. | ragina savo narius imtis iniciatyvos propaguoti SOLVIT ir stengtis apie SOLVIT labiau informuoti nacionalinių parlamentų narius, pvz., supažindinant su SOLVIT pasiekimais COSAC posėdžiuose; taip pat pabrėžia, kad nacionalinės vyriausybės ir parlamentai privalo aktyviau prisidėti prie SOLVIT propagavimo nacionaliniu lygmeniu; ragina Komisiją ir valstybes nares koordinuoti SOLVIT centrų klausymą, kad būtų nustatoma gera praktika ir esamos tinkamo centrų darbo kliūtys siekiant užtikrinti veiksmingesnį administravimą ir veiksmingesnę darbo tvarką; |
| --- | --- |

29.

ragina savo narius imtis iniciatyvos propaguoti SOLVIT ir stengtis apie SOLVIT labiau informuoti nacionalinių parlamentų narius, pvz., supažindinant su SOLVIT pasiekimais COSAC posėdžiuose; taip pat pabrėžia, kad nacionalinės vyriausybės ir parlamentai privalo aktyviau prisidėti prie SOLVIT propagavimo nacionaliniu lygmeniu; ragina Komisiją ir valstybes nares koordinuoti SOLVIT centrų klausymą, kad būtų nustatoma gera praktika ir esamos tinkamo centrų darbo kliūtys siekiant užtikrinti veiksmingesnį administravimą ir veiksmingesnę darbo tvarką;

| 30. | prašo valstybes nares padidinti SOLVIT centrų darbuotojų skaičių visomis turimomis priemonėmis, įskaitant alternatyvias finansavimo priemones, tam, kad būtų kuriami atitinkamų vyriausybių ministerijų valdymo pajėgumai, proporcingi atitinkamos šalies gyventojų ir anksčiau nagrinėtų klausimų skaičiui; |
| --- | --- |

30.

prašo valstybes nares padidinti SOLVIT centrų darbuotojų skaičių visomis turimomis priemonėmis, įskaitant alternatyvias finansavimo priemones, tam, kad būtų kuriami atitinkamų vyriausybių ministerijų valdymo pajėgumai, proporcingi atitinkamos šalies gyventojų ir anksčiau nagrinėtų klausimų skaičiui;

| 31. | ragina valstybes nares ir Komisiją drauge ištirti ir išanalizuoti kai kurių SOLVIT centrų prastos pažangos priežastis, taip pat ir priežastis, dėl kurių ilgai trunka bylų nagrinėjimas, siekiant gauti naudingos informacijos, kuri bus naudojama kuriant geresnę problemų sprendimo strategiją piliečių ir vidaus rinkos įmonių naudai; |
| --- | --- |

31.

ragina valstybes nares ir Komisiją drauge ištirti ir išanalizuoti kai kurių SOLVIT centrų prastos pažangos priežastis, taip pat ir priežastis, dėl kurių ilgai trunka bylų nagrinėjimas, siekiant gauti naudingos informacijos, kuri bus naudojama kuriant geresnę problemų sprendimo strategiją piliečių ir vidaus rinkos įmonių naudai;

| 32. | ragina Komisiją teikti SOLVIT metines ataskaitas, kuriose būtų pateikiama daug platesnė informacija bei statistiniai duomenys, padėsiantys efektyviau įvertinti atskirus nacionalinius centrus, kadangi priešingu atveju sunku atlikti ilgalaikius tendencijų vertinimus ir pasiūlyti konkrečių priemonių kiekvienos valstybės narės padėčiai pagerinti; |
| --- | --- |

32.

ragina Komisiją teikti SOLVIT metines ataskaitas, kuriose būtų pateikiama daug platesnė informacija bei statistiniai duomenys, padėsiantys efektyviau įvertinti atskirus nacionalinius centrus, kadangi priešingu atveju sunku atlikti ilgalaikius tendencijų vertinimus ir pasiūlyti konkrečių priemonių kiekvienos valstybės narės padėčiai pagerinti;

| 33. | ragina Komisiją SOLVIT centrams sukurti vieną internetinę svetainę, kurios adresas būtų kuo lengviau surandamas (www.solvit.eu); taip pat mano, kad labai svarbu gerokai padidinti SOLVIT tinklo matomumą internete ir kad šiam tikslui pasiekti reikia naudoti ir socialinio bendravimo svetaines, ir paieškos programas; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją SOLVIT centrams sukurti vieną internetinę svetainę, kurios adresas būtų kuo lengviau surandamas (www.solvit.eu); taip pat mano, kad labai svarbu gerokai padidinti SOLVIT tinklo matomumą internete ir kad šiam tikslui pasiekti reikia naudoti ir socialinio bendravimo svetaines, ir paieškos programas;

| 34. | mano, kad esant dideliam skaičiui bylų, susijusių su asmenimis ir kvalifikacijos ar socialinių bei gyvenamosios vietos teisių pripažinimu, SOLVIT tinklas privalo daug intensyviau bendradarbiauti ir plėsti informavimo kampanijas siekiant įtraukti emigrantų asociacijas bei valstybių narių konsulatus; |
| --- | --- |

34.

mano, kad esant dideliam skaičiui bylų, susijusių su asmenimis ir kvalifikacijos ar socialinių bei gyvenamosios vietos teisių pripažinimu, SOLVIT tinklas privalo daug intensyviau bendradarbiauti ir plėsti informavimo kampanijas siekiant įtraukti emigrantų asociacijas bei valstybių narių konsulatus;

| 35. | mano, kad esant dideliam skaičiui bylų, susijusių su verslininkais, SOLVIT tinklas privalo daug intensyviau bendradarbiauti ir plėsti informavimo kampanijas siekiant įtraukti Europos ir nacionalines verslo asociacijas, ypatingą dėmesį skiriant mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms; |
| --- | --- |

35.

mano, kad esant dideliam skaičiui bylų, susijusių su verslininkais, SOLVIT tinklas privalo daug intensyviau bendradarbiauti ir plėsti informavimo kampanijas siekiant įtraukti Europos ir nacionalines verslo asociacijas, ypatingą dėmesį skiriant mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms;

| 36. | prašo Komisiją prioritetine tvarka užbaigti su bendrąja rinka susijusių pagalbos paslaugų projektą, skirtą informacijos, rekomendacijų ir pagalbos sprendžiant problemas paslaugoms supaprastinti ir siekti, kad jos būtų labiau prieinamos ir veiksmingesnės; |
| --- | --- |

36.

prašo Komisiją prioritetine tvarka užbaigti su bendrąja rinka susijusių pagalbos paslaugų projektą, skirtą informacijos, rekomendacijų ir pagalbos sprendžiant problemas paslaugoms supaprastinti ir siekti, kad jos būtų labiau prieinamos ir veiksmingesnės;

| 37. | ragina Europos ombudsmeną glaudžiau bendradarbiauti su SOLVIT centrais ir laiku bei be nereikalingos biurokratijos perduoti visus skundus, neįeinančius į jo kompetenciją, SOLVIT centrui, kurio kompetencijai tie skundai, susiję su vidaus rinka bei priklausantys SOLVIT sričiai, priskiriami; ragina Komisiją inicijuoti pagreitintą procesą dėl Sutarties pažeidimo, jei neišspręstas SOLVIT skundas atskleis prima facie Bendrijos teisės pažeidimą; |
| --- | --- |

37.

ragina Europos ombudsmeną glaudžiau bendradarbiauti su SOLVIT centrais ir laiku bei be nereikalingos biurokratijos perduoti visus skundus, neįeinančius į jo kompetenciją, SOLVIT centrui, kurio kompetencijai tie skundai, susiję su vidaus rinka bei priklausantys SOLVIT sričiai, priskiriami; ragina Komisiją inicijuoti pagreitintą procesą dėl Sutarties pažeidimo, jei neišspręstas SOLVIT skundas atskleis prima facie Bendrijos teisės pažeidimą;

*

* *

| 38. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

38.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  COM(2001)0702.

(2)  OL L 331, 2001 12 15, p. 79.

(3)  OL L 98, 2005 4 16, p. 47.

(4)  SEC(2005)0985.

(5)  SEC(2008)1882.

(6)  SEC(2009)1007.

(7)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 80.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0421.

(9)  SEC(2009)0142.

(10)  OL L 176, 2009 7 7, p. 17.

(11)  Tarybos dokumentas 13024/09.

(12)  SEC(2009)0881.

(13)  SEC(2009)0882.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/16

---

2010 m. kovo 9 d., antradienis2008 m. konkurencijos politikos ataskaita

P7_TA(2010)0050

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. konkurencijos politikos ataskaitos (2009/2173(INI))

2010/C 349 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b ir c punktus (EB sutarties ex 87 straipsnio 3 dalies b ir c punktai),

atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. konkurencijos politikos ataskaitą (1),

atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose, įgyvendinimo (2),

atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (3),

atsižvelgdamas į 1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2790/1999 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo vertikaliųjų susitarimų ir suderintų veiksmų grupėms (4),

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1400/2002 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo vertikalių susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims motorinių transporto priemonių sektoriuje (5),

atsižvelgdamas į 2005 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimą 2005/842/EB dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (6) (Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos teikiant viešąsias paslaugas),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 5 d. Komisijos komunikatą „Finansų įstaigų kapitalo atkūrimas esant dabartinei finansų krizei: pagalbos apribojimas iki mažiausios būtinos sumos ir apsaugos priemonės nuo netinkamo konkurencijos iškraipymo“ (7),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 17 d. Komisijos komunikatą dėl Bendrijos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos siekiant padidinti galimybes gauti finansavimą dabartinės finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis (8),

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 9 d. Komisijos komunikatą „Įgyvendinimo prioritetų taikant EB sutarties 82 straipsnį dominuojančių įmonių piktnaudžiaujamam antikonkurenciniam elgesiui gairės“ (9),

atsižvelgdamas į 2009 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą dėl sumažėjusios vertės turto tvarkymo Bendrijos bankų sektoriuje (10),

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 23 d. Komisijos komunikatą dėl finansų sektoriaus gyvybingumo atkūrimo ir restruktūrizavimo priemonių vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles dabartinės krizės sąlygomis (11),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugpjūčio 13 d. Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo finansų įstaigoms skirtoms priemonėms dėl dabartinės pasaulinės finansų krizės (2008/C 270/02) (12),

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 2 d. Komisijos baltąją knygą dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo (13) (Baltoji knyga dėl ieškinių atlyginti žalą) ir į 2009 m. kovo 26 d. Europos Parlamento rezoliuciją šiuo klausimu (14),

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą apie geriausios praktikos vykdant valstybės pagalbos kontrolės procedūras kodeksą (15), į Komisijos pranešimą apie supaprastintą procedūrą, taikomą tam tikrų rūšių valstybės pagalbai (16) ir į Komisijos pranešimą dėl nacionalinių teismų įgyvendinamos valstybės pagalbos teisės (17) (Supaprastinimo paketas),

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą „Valstybės pagalbos aplinkos apsaugai Bendrijos gairės“ (18),

atsižvelgdamas į 2008 ir 2009 m. valstybės pagalbos rezultatų įvertinimo suvestinę,

atsižvelgdamas į 2009 m. rugpjūčio 7 d. Komisijos pateiktą garantijų ir kapitalo restruktūrizavimo schemų taikymo finansų sektoriuje dabartinės krizės sąlygomis apžvalgą,

atsižvelgdamas savo į 2005 m. vasario 22 d. rezoliuciją dėl valstybės pagalbos, teikiamos kompensacijų už viešąsias paslaugas forma (19),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2006 ir 2007 m. konkurencijos politikos ataskaitų (20),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 26 d. rezoliuciją dėl maisto produktų kainų Europoje (21),

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 19 d. Parlamento rašytinį pareiškimą dėl tyrimo dėl Europos Sąjungoje veikiančių stambių prekybos centrų piktnaudžiavimo savo galiomis ir teisinių apsaugos nuo tokio piktnaudžiavimo priemonių (22),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 119 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A7-0025/2010),

| A. | kadangi dėl pastarųjų dvejų metų ekonominių aplinkybių būtinos ypatingos priemonės, |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl pastarųjų dvejų metų ekonominių aplinkybių būtinos ypatingos priemonės,

| B. | kadangi Europos Sąjunga ėmėsi precedento neturinčių veiksmų, remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b ir c punktais, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga ėmėsi precedento neturinčių veiksmų, remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies b ir c punktais,

| C. | kadangi krizės metu būtina, kad gerai veiktų rinkos ir reikėtų lanksčiai, bet griežtai taikyti konkurencijos taisykles, |
| --- | --- |

C.

kadangi krizės metu būtina, kad gerai veiktų rinkos ir reikėtų lanksčiai, bet griežtai taikyti konkurencijos taisykles,

| D. | kadangi protekcionizmas ir konkurencijos iškraipymas tik pagilintų ir pratęstų krizę, |
| --- | --- |

D.

kadangi protekcionizmas ir konkurencijos iškraipymas tik pagilintų ir pratęstų krizę,

| E. | kadangi didėjantis biudžeto deficitas ir valstybės skola daugelyje valstybių narių gali sulėtinti ekonomikos atkūrimą ir ekonomikos augimą daugeliui metų, gal net dešimtmečiams, |
| --- | --- |

E.

kadangi didėjantis biudžeto deficitas ir valstybės skola daugelyje valstybių narių gali sulėtinti ekonomikos atkūrimą ir ekonomikos augimą daugeliui metų, gal net dešimtmečiams,

| F. | kadangi reaguodamos į finansų krizę valstybių narių vyriausybės suteikė bankų finansavimo garantijas nuo 2008 m. spalio mėn.; kadangi išleista gana daug garantuotų obligacijų ir bankams suteiktas svarbus finansavimo šaltinis ir draudimas nuo rizikos, su kuria susidūrė finansų sistema, |
| --- | --- |

F.

kadangi reaguodamos į finansų krizę valstybių narių vyriausybės suteikė bankų finansavimo garantijas nuo 2008 m. spalio mėn.; kadangi išleista gana daug garantuotų obligacijų ir bankams suteiktas svarbus finansavimo šaltinis ir draudimas nuo rizikos, su kuria susidūrė finansų sistema,

| G. | kadangi pagal empirinę analizę matyti, kad valstybių narių vyriausybių garantijos lėmė didelį poveikį ir iškraipymus, pvz., sumažėjo privačių obligacijų platinimas, ir į tai reikėtų atsižvelgti svarstant klausimą dėl šių garantijų pratęsimo 2010 m., |
| --- | --- |

G.

kadangi pagal empirinę analizę matyti, kad valstybių narių vyriausybių garantijos lėmė didelį poveikį ir iškraipymus, pvz., sumažėjo privačių obligacijų platinimas, ir į tai reikėtų atsižvelgti svarstant klausimą dėl šių garantijų pratęsimo 2010 m.,

| H. | kadangi tarptautinių bendrovių galimybės plačiai naudotis vadinamosiomis mokesčių rojaus šalimis (angl. tax havens) ir lengvatinių mokesčių centrais (angl. offshore centres), kurie sudaro jų mokesčio vengimo strategijų dalį, prieštarauja sąžiningos konkurencijos principui, |
| --- | --- |

H.

kadangi tarptautinių bendrovių galimybės plačiai naudotis vadinamosiomis mokesčių rojaus šalimis (angl. tax havens) ir lengvatinių mokesčių centrais (angl. offshore centres), kurie sudaro jų mokesčio vengimo strategijų dalį, prieštarauja sąžiningos konkurencijos principui,

| I. | kadangi mokesčių valdymas yra svarbus veiksnys siekiant išlaikyti palankias sąlygas sąžiningai konkurencijai ir gerinti vidaus rinkos veikimą, |
| --- | --- |

I.

kadangi mokesčių valdymas yra svarbus veiksnys siekiant išlaikyti palankias sąlygas sąžiningai konkurencijai ir gerinti vidaus rinkos veikimą,

Bendrosios pastabos

| 1. | teigiamai vertina 2008 m. konkurencijos politikos ataskaitą, ypač jos teminį skyrių apie kartelius ir vartotojus; remia ryšių su vartotojais palaikymo skyriaus sukūrimą; pažymi, kad kartelių egzistavimas daro žalą vartotojams; apgailestauja dėl to, kad vartotojams sudėtinga pasinaudoti konkurencijos teikiama nauda; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina 2008 m. konkurencijos politikos ataskaitą, ypač jos teminį skyrių apie kartelius ir vartotojus; remia ryšių su vartotojais palaikymo skyriaus sukūrimą; pažymi, kad kartelių egzistavimas daro žalą vartotojams; apgailestauja dėl to, kad vartotojams sudėtinga pasinaudoti konkurencijos teikiama nauda;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad karteliai – vienas iš didžiausių konkurencijos įstatymo pažeidimų, kadangi jie žlugdo vertės grandinę, kenkia vartotojams ir daro labai neigiamą poveikį ekonomikai; ragina Komisiją ir toliau ryžtingai taikyti priemones, kad būtų neleidžiama susidaryti karteliams ir su jais kovojama; pritaria priemonėms, pvz., teisės aktų rinkiniui dėl ginčų sprendimo susitarimu, pagal kurį Komisijai leidžiama spręsti kartelių bylas taikant supaprastintą procedūrą, kai įmonės, susipažinusios su įrodymais, nusprendžia prisipažinti dalyvavusios kartelyje ir šalims skirta bauda sumažinama; primena, kad labai svarbu vykdyti konkurencijos politiką ir visapusiškai laikytis konkurencijos taisyklių norint, kad Europos vidaus rinka tinkamai veiktų ir būtų konkurencinga, didėtų efektyvumas, gerėtų įmonių veikla ir vartotojų apsauga; mano, kad siekiant užtikrinti, jog konkurencijos tvarka būtų naudinga vartotojams, nes būtų mažesnės kainos ir didesnis produktų ir paslaugų pasirinkimas, būtina kovoti su karteliais; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad karteliai – vienas iš didžiausių konkurencijos įstatymo pažeidimų, kadangi jie žlugdo vertės grandinę, kenkia vartotojams ir daro labai neigiamą poveikį ekonomikai; ragina Komisiją ir toliau ryžtingai taikyti priemones, kad būtų neleidžiama susidaryti karteliams ir su jais kovojama; pritaria priemonėms, pvz., teisės aktų rinkiniui dėl ginčų sprendimo susitarimu, pagal kurį Komisijai leidžiama spręsti kartelių bylas taikant supaprastintą procedūrą, kai įmonės, susipažinusios su įrodymais, nusprendžia prisipažinti dalyvavusios kartelyje ir šalims skirta bauda sumažinama; primena, kad labai svarbu vykdyti konkurencijos politiką ir visapusiškai laikytis konkurencijos taisyklių norint, kad Europos vidaus rinka tinkamai veiktų ir būtų konkurencinga, didėtų efektyvumas, gerėtų įmonių veikla ir vartotojų apsauga; mano, kad siekiant užtikrinti, jog konkurencijos tvarka būtų naudinga vartotojams, nes būtų mažesnės kainos ir didesnis produktų ir paslaugų pasirinkimas, būtina kovoti su karteliais;

| 3. | prašo užtikrinti aktyvesnį Parlamento dalyvavimą rengiant konkurencijos politiką, įskaitant bendras įstatymų leidimo galių panaudojimą ir reikalavimą, kad Parlamentui būtų reguliariai pranešama apie visas iniciatyvas šioje srityje; |
| --- | --- |

3.

prašo užtikrinti aktyvesnį Parlamento dalyvavimą rengiant konkurencijos politiką, įskaitant bendras įstatymų leidimo galių panaudojimą ir reikalavimą, kad Parlamentui būtų reguliariai pranešama apie visas iniciatyvas šioje srityje;

| 4. | ragina Komisiją per 2010 m. informuoti Parlamentą apie tai, kokių konkrečių veiksmų konkurencijos srityje ji ketina imtis įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją per 2010 m. informuoti Parlamentą apie tai, kokių konkrečių veiksmų konkurencijos srityje ji ketina imtis įsigaliojus Lisabonos sutarčiai,

| 5. | ragina Komisiją išsamiai ir kasmet pranešti Parlamentui apie tolesnius veiksmus, kurių imtasi gavus Parlamento rekomendacijas, ir, jei buvo nukrypta nuo Parlamento rekomendacijų, paaiškinti, kodėl tai padaryta; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją išsamiai ir kasmet pranešti Parlamentui apie tolesnius veiksmus, kurių imtasi gavus Parlamento rekomendacijas, ir, jei buvo nukrypta nuo Parlamento rekomendacijų, paaiškinti, kodėl tai padaryta;

| 6. | ragina Komisiją inicijuoti pastovų ir ilgalaikį dialogą su vartotojų asociacijomis siekiant nustatyti esamas konkurencijos problemas ir įgyvendinimo prioritetus; ragina pateikti išsamią ryšių su vartotojais palaikymo skyriaus, veikiančio prie Konkurencijos generalinio direktorato, veiklos ataskaitą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją inicijuoti pastovų ir ilgalaikį dialogą su vartotojų asociacijomis siekiant nustatyti esamas konkurencijos problemas ir įgyvendinimo prioritetus; ragina pateikti išsamią ryšių su vartotojais palaikymo skyriaus, veikiančio prie Konkurencijos generalinio direktorato, veiklos ataskaitą;

| 7. | ragina Komisiją viešai paskelbti visų savo būsimose metinėse konkurencijos ataskaitose nurodytų vertinimų ir tyrimų duomenis, taip pat pasinaudoti nepriklausomų ir patikimų ekspertų paslaugomis šiems vertinimams ir tyrimams atlikti; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją viešai paskelbti visų savo būsimose metinėse konkurencijos ataskaitose nurodytų vertinimų ir tyrimų duomenis, taip pat pasinaudoti nepriklausomų ir patikimų ekspertų paslaugomis šiems vertinimams ir tyrimams atlikti;

| 8. | primena savo reikalavimą Komisijai skubiai persvarstyti Konkurencijos generalinio direktorato personalo išteklių klausimą ir užtikrinti, kad turimo personalo pakanka atsižvelgiant į didėjantį darbo krūvį; |
| --- | --- |

8.

primena savo reikalavimą Komisijai skubiai persvarstyti Konkurencijos generalinio direktorato personalo išteklių klausimą ir užtikrinti, kad turimo personalo pakanka atsižvelgiant į didėjantį darbo krūvį;

| 9. | pabrėžia, kad būtina sukurti aiškias, tvirtas ir MVĮ palankias konkurencijos taisykles, grindžiamas Europos smulkiojo verslo akte patvirtintu principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad būtina sukurti aiškias, tvirtas ir MVĮ palankias konkurencijos taisykles, grindžiamas Europos smulkiojo verslo akte patvirtintu principu „visų pirma galvokime apie mažuosius“;

| 10. | ragina Komisiją į kitą ataskaitą įtraukti teminį skyrių apie MVĮ ir konkurenciją; atkreipia dėmesį į dideles patentų sistemos išlaidas MVĮ, ypač dėl veiklos nevykdančių įmonių iniciatyva vykdomų bylinėjimosi procesų grėsmės; atkreipia dėmesį į naudojimosi naujovėmis ir bendromis žiniomis principą; ragina MVĮ pasinaudojant atvira prieiga pasinaudoti 7-osios bendrosios programos rezultatais; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją į kitą ataskaitą įtraukti teminį skyrių apie MVĮ ir konkurenciją; atkreipia dėmesį į dideles patentų sistemos išlaidas MVĮ, ypač dėl veiklos nevykdančių įmonių iniciatyva vykdomų bylinėjimosi procesų grėsmės; atkreipia dėmesį į naudojimosi naujovėmis ir bendromis žiniomis principą; ragina MVĮ pasinaudojant atvira prieiga pasinaudoti 7-osios bendrosios programos rezultatais;

| 11. | ragina Komisiją naudoti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 12 straipsnį (EB sutarties ex 153 straipsnio 2 dalį), kuriame aiškiai nurodyta, kad „į vartotojų apsaugos reikalavimus atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“, kaip būsimų vidaus rinkos teisės aktų teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją naudoti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 12 straipsnį (EB sutarties ex 153 straipsnio 2 dalį), kuriame aiškiai nurodyta, kad „į vartotojų apsaugos reikalavimus atsižvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis“, kaip būsimų vidaus rinkos teisės aktų teisinį pagrindą;

| 12. | prašo Komisijos daryti spaudimą, kad būtų įgyvendintas telekomunikacijų teisės aktų paketas; |
| --- | --- |

12.

prašo Komisijos daryti spaudimą, kad būtų įgyvendintas telekomunikacijų teisės aktų paketas;

| 13. | teigiamai vertina Komisijos komunikato „Komisijos įgyvendinimo prioritetų taikant EB sutarties 82 straipsnį dominuojančių įmonių piktnaudžiaujamam antikonkurenciniam elgesiui gairės“ paskelbimą; mano, kad šios gairės – tai pažanga, nes jos reiškia didesnį skaidrumą ir nuspėjamumą, susijusius su galima Komisijos intervencija, tačiau pagal šias gaires niekada neturėtų būti ribojami ar draudžiami Komisijos įgaliojimai imtis veiksmų šioje srityje, kurie šiuo metu grindžiami Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo; |
| --- | --- |

13.

teigiamai vertina Komisijos komunikato „Komisijos įgyvendinimo prioritetų taikant EB sutarties 82 straipsnį dominuojančių įmonių piktnaudžiaujamam antikonkurenciniam elgesiui gairės“ paskelbimą; mano, kad šios gairės – tai pažanga, nes jos reiškia didesnį skaidrumą ir nuspėjamumą, susijusius su galima Komisijos intervencija, tačiau pagal šias gaires niekada neturėtų būti ribojami ar draudžiami Komisijos įgaliojimai imtis veiksmų šioje srityje, kurie šiuo metu grindžiami Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo;

| 14. | pabrėžia, kad 2008 m. pirmą kartą ES konkurencijos politikos istorijoje skirtos priverstinės baudos už ankstesnio Komisijos sprendimo nesilaikymą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad 2008 m. pirmą kartą ES konkurencijos politikos istorijoje skirtos priverstinės baudos už ankstesnio Komisijos sprendimo nesilaikymą;

Valstybės pagalba

| 15. | pabrėžia, jog svarbu, kad Komisija atidžiai stebėtų, kaip panaudojama valstybės pagalba, siekdama užtikrinti, kad šios paramos priemonės nebūtų naudojamos nacionalinei pramonei apsaugoti darant neigiamą poveikį vidaus rinkai ir Europos vartotojams; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, jog svarbu, kad Komisija atidžiai stebėtų, kaip panaudojama valstybės pagalba, siekdama užtikrinti, kad šios paramos priemonės nebūtų naudojamos nacionalinei pramonei apsaugoti darant neigiamą poveikį vidaus rinkai ir Europos vartotojams;

| 16. | taigi mano, kad vertinant, ar valstybės pagalba neprieštarauja Sutarčiai, labai svarbu rasti pusiausvyrą tarp valstybės pagalbos neigiamų padarinių konkurencijai ir viešiesiems finansams ir jos teigiamų padarinių bendros svarbos interesams; |
| --- | --- |

16.

taigi mano, kad vertinant, ar valstybės pagalba neprieštarauja Sutarčiai, labai svarbu rasti pusiausvyrą tarp valstybės pagalbos neigiamų padarinių konkurencijai ir viešiesiems finansams ir jos teigiamų padarinių bendros svarbos interesams;

| 17. | ragina Komisiją įvertinti bankų veiklos reguliavimo numatytais būdais poveikį išorės aspektu, ypač poveikį Europos bankų konkurencingumui; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją įvertinti bankų veiklos reguliavimo numatytais būdais poveikį išorės aspektu, ypač poveikį Europos bankų konkurencingumui;

| 18. | mano, kad valstybės pagalbos politika, susieta su finansų įstaigomis, ir ekonomikos atkūrimo procesas buvo naudingi siekiant stabilizuoti finansų rinką ir kovoti su kreditų krizės poveikiu realiajam ekonomikos sektoriui; |
| --- | --- |

18.

mano, kad valstybės pagalbos politika, susieta su finansų įstaigomis, ir ekonomikos atkūrimo procesas buvo naudingi siekiant stabilizuoti finansų rinką ir kovoti su kreditų krizės poveikiu realiajam ekonomikos sektoriui;

| 19. | pažymi, kad valstybės pagalbos politika yra sudėtinė konkurencijos politikos dalis ir kad vykdant valstybės pagalbos kontrolę būtina kurti lygiavertę veiksmų erdvę visoms įmonėms, vykdančioms savo veiklą bendroje Europos rinkoje; atsižvelgdamas į tai norėtų žinoti, kokiu mastu valstybės pagalba, suteikta finansų rinkai, lėmė konkurencijos iškraipymą; ragina parengti nepriklausomą pranešimą apie galimą iškraipymą dėl valstybės intervencijos į finansų sektorių; prašo Komisijos pranešti apie valstybės pagalbą gavusių įstaigų daromą restruktūrizavimo pažangą ir suteikti daugiau informacijos apie tai, kaip grąžinama valstybės pagalba, ir apie galimas sankcijas jos negrąžinus; ragina Komisiją išaiškinti privalomas restruktūrizavimo priemones, susijusias su galimu iškraipymu, kurį lemia valstybių narių pagalbos grąžinimo sąlygų skirtumai; ragina labiau išaiškinti finansinės pagalbos sustabdymo ir jo vidutinės trukmės poveikio atitinkamoms įmonėms kriterijus; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad valstybės pagalbos politika yra sudėtinė konkurencijos politikos dalis ir kad vykdant valstybės pagalbos kontrolę būtina kurti lygiavertę veiksmų erdvę visoms įmonėms, vykdančioms savo veiklą bendroje Europos rinkoje; atsižvelgdamas į tai norėtų žinoti, kokiu mastu valstybės pagalba, suteikta finansų rinkai, lėmė konkurencijos iškraipymą; ragina parengti nepriklausomą pranešimą apie galimą iškraipymą dėl valstybės intervencijos į finansų sektorių; prašo Komisijos pranešti apie valstybės pagalbą gavusių įstaigų daromą restruktūrizavimo pažangą ir suteikti daugiau informacijos apie tai, kaip grąžinama valstybės pagalba, ir apie galimas sankcijas jos negrąžinus; ragina Komisiją išaiškinti privalomas restruktūrizavimo priemones, susijusias su galimu iškraipymu, kurį lemia valstybių narių pagalbos grąžinimo sąlygų skirtumai; ragina labiau išaiškinti finansinės pagalbos sustabdymo ir jo vidutinės trukmės poveikio atitinkamoms įmonėms kriterijus;

| 20. | susirūpinęs dėl subsidijų ir iškraipymų, kuriuos lemia bankų finansavimo garantijos, teikiamos valstybių narių vyriausybių; primygtinai ragina Komisiją įvertinti subsidijų, susijusių su bankų finansavimo garantijomis, mastą ir išanalizuotų šių garantijų atitiktį ES konkurencijos teisės aktams ir priemones, kurių reikia siekiant atitaisyti visus iškraipymus, susijusius su šiomis garantijomis; |
| --- | --- |

20.

susirūpinęs dėl subsidijų ir iškraipymų, kuriuos lemia bankų finansavimo garantijos, teikiamos valstybių narių vyriausybių; primygtinai ragina Komisiją įvertinti subsidijų, susijusių su bankų finansavimo garantijomis, mastą ir išanalizuotų šių garantijų atitiktį ES konkurencijos teisės aktams ir priemones, kurių reikia siekiant atitaisyti visus iškraipymus, susijusius su šiomis garantijomis;

| 21. | ragina Komisiją toliau skubiai analizuoti, kodėl bankams suteikta valstybės pagalba nebuvo panaudota realiajame ekonomikos sektoriuje, ir imtis priemonių prieš bankus, kurie akivaizdžiai negali panaudoti lėšų, skiriamų kaip valstybės pagalba, arba atsisako tai daryti; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją toliau skubiai analizuoti, kodėl bankams suteikta valstybės pagalba nebuvo panaudota realiajame ekonomikos sektoriuje, ir imtis priemonių prieš bankus, kurie akivaizdžiai negali panaudoti lėšų, skiriamų kaip valstybės pagalba, arba atsisako tai daryti;

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija jau pradėjo laipsniško valstybės pagalbos nutraukimo ir įgaliojimų restruktūrizuoti bei išparduoti teikimo procesą; pripažįsta, kad šie procesai turėtų būti lankstūs, kad būtų sėkmingi; vis dėlto ragina Komisiją pateikti gaires, susijusias su šiais procesais; mano, kad reikėtų vengti nepagrįsto valstybės intervencijos pratęsimo ir kuo skubiau parengti pasitraukimo strategijas; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija jau pradėjo laipsniško valstybės pagalbos nutraukimo ir įgaliojimų restruktūrizuoti bei išparduoti teikimo procesą; pripažįsta, kad šie procesai turėtų būti lankstūs, kad būtų sėkmingi; vis dėlto ragina Komisiją pateikti gaires, susijusias su šiais procesais; mano, kad reikėtų vengti nepagrįsto valstybės intervencijos pratęsimo ir kuo skubiau parengti pasitraukimo strategijas;

| 23. | primygtinai kartoja, kad reikia koordinuoti pasitraukimo strategijas, ypač susijusias su paramos bankininkystės sektoriui laipsnišku nutraukimu; pabrėžia, kad šis koordinavimas būtinas siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo, kurį lemia padėtis, kai bankai tam tikru mastu gali būti subsidijuojami tose šalyse, kuriose bankų paramos programos ir toliau vykdomos, palyginti su šalimis, kuriose šio programos palaipsniui nutrauktos; |
| --- | --- |

23.

primygtinai kartoja, kad reikia koordinuoti pasitraukimo strategijas, ypač susijusias su paramos bankininkystės sektoriui laipsnišku nutraukimu; pabrėžia, kad šis koordinavimas būtinas siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo, kurį lemia padėtis, kai bankai tam tikru mastu gali būti subsidijuojami tose šalyse, kuriose bankų paramos programos ir toliau vykdomos, palyginti su šalimis, kuriose šio programos palaipsniui nutrauktos;

| 24. | mano, kad taikant konkurencijos taisyklių sistemą buvo sudarytos sąlygos įveikti iki šiol kilusius sunkumus, tačiau krizė leido suprasti kaip svarbu skubiai parengti ES tarpvalstybinių krizių finansų sektoriuje valdymo sistemą, įskaitant su „per didelėmis, kad žlugtų“ institucijomis susijusius sprendimus ir greitai bei visapusiškai įgyvendinti J. de Larosière grupės ataskaitos rekomendacijas, taip pat įsteigti vieną Europos reguliavimo instituciją, sukurti indėlių garantijos sistemą ir gelbėjimo fondą ar lygiavertę sistemą; |
| --- | --- |

24.

mano, kad taikant konkurencijos taisyklių sistemą buvo sudarytos sąlygos įveikti iki šiol kilusius sunkumus, tačiau krizė leido suprasti kaip svarbu skubiai parengti ES tarpvalstybinių krizių finansų sektoriuje valdymo sistemą, įskaitant su „per didelėmis, kad žlugtų“ institucijomis susijusius sprendimus ir greitai bei visapusiškai įgyvendinti J. de Larosière grupės ataskaitos rekomendacijas, taip pat įsteigti vieną Europos reguliavimo instituciją, sukurti indėlių garantijos sistemą ir gelbėjimo fondą ar lygiavertę sistemą;

| 25. | reikalauja, kad Komisija informuotų apie nacionalines valstybės pagalbos priemones, nacionalinių programų skirtumus ir apie tai, kaip tai galėjo iškraipyti konkurenciją ir kokie ekonominių rezultatų skirtumai galėjo dėl to atsirasti; ragina Komisiją parengti pasiūlymus siekiant darnesnio, bendro Europos metodo; |
| --- | --- |

25.

reikalauja, kad Komisija informuotų apie nacionalines valstybės pagalbos priemones, nacionalinių programų skirtumus ir apie tai, kaip tai galėjo iškraipyti konkurenciją ir kokie ekonominių rezultatų skirtumai galėjo dėl to atsirasti; ragina Komisiją parengti pasiūlymus siekiant darnesnio, bendro Europos metodo;

| 26. | ragina Komisiją aktyviau tirti, kokiu mastu neteisėtai derinama valstybės pagalba ir Bendrijos priemonės, pvz., struktūrinių fondų ir Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos, kad būtų užtikrinta jos veiksmų darna; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją aktyviau tirti, kokiu mastu neteisėtai derinama valstybės pagalba ir Bendrijos priemonės, pvz., struktūrinių fondų ir Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos, kad būtų užtikrinta jos veiksmų darna;

| 27. | ragina Komisiją paaiškinti kokie kriterijai bus naudojami sprendžiant dėl galimo Bendrijos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos taikymo pratęsimo; |
| --- | --- |

27.

ragina Komisiją paaiškinti kokie kriterijai bus naudojami sprendžiant dėl galimo Bendrijos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemos taikymo pratęsimo;

| 28. | ragina, kad valstybės pagalba atitiktų Lisabonos bei Geteborgo strategijos tikslus ir klimato kaitos ir energetikos srities dokumentų paketą; ragina valstybes nares liautis teikus žalingas dotacijas, kuriomis, inter alia, skatinama naudoti iškastinį kurą arba skatinama gamyba, kuri didina šiltnamio efektą sukeliančių dujų išsiskyrimą; platesne prasme pabrėžia, kad reikia imtis politikos krypčių strateginio poveikio aplinkai vertinimo ir ekonomikos atkūrimo pakete numatytų projektų poveikio aplinkai vertinimo; |
| --- | --- |

28.

ragina, kad valstybės pagalba atitiktų Lisabonos bei Geteborgo strategijos tikslus ir klimato kaitos ir energetikos srities dokumentų paketą; ragina valstybes nares liautis teikus žalingas dotacijas, kuriomis, inter alia, skatinama naudoti iškastinį kurą arba skatinama gamyba, kuri didina šiltnamio efektą sukeliančių dujų išsiskyrimą; platesne prasme pabrėžia, kad reikia imtis politikos krypčių strateginio poveikio aplinkai vertinimo ir ekonomikos atkūrimo pakete numatytų projektų poveikio aplinkai vertinimo;

| 29. | pritaria naujoms gairėms dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, kurios įtrauktos į klimato kaitos ir energetikos paketą, pagal kurias pradedama taikyti standartizuotą vertinimą, kai klausimai nelabai svarbūs, ir išsamų vertinimą, kai klausimai svarbūs; |
| --- | --- |

29.

pritaria naujoms gairėms dėl valstybės pagalbos aplinkos apsaugai, kurios įtrauktos į klimato kaitos ir energetikos paketą, pagal kurias pradedama taikyti standartizuotą vertinimą, kai klausimai nelabai svarbūs, ir išsamų vertinimą, kai klausimai svarbūs;

| 30. | ragina Komisiją 2010 metais paskelbti išsamią valstybės pagalbos, kuri suteikta skatinant ekologišką ekonomikos atgaivinimą (ir kurią suteikus buvo paskatintas esminis pasikeitimas tvaraus vystymosi link, ypač automobilių sektoriuje), ir valstybės pagalbos, kuri skirta aplinkos apsaugai skatinti, veiksmingumo ataskaitą; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją 2010 metais paskelbti išsamią valstybės pagalbos, kuri suteikta skatinant ekologišką ekonomikos atgaivinimą (ir kurią suteikus buvo paskatintas esminis pasikeitimas tvaraus vystymosi link, ypač automobilių sektoriuje), ir valstybės pagalbos, kuri skirta aplinkos apsaugai skatinti, veiksmingumo ataskaitą;

| 31. | ragina rengti panašias ataskaitas, kuriose būtų vertinama valstybės pagalba, skirta MVĮ, mokymams, moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei inovacijoms remti; |
| --- | --- |

31.

ragina rengti panašias ataskaitas, kuriose būtų vertinama valstybės pagalba, skirta MVĮ, mokymams, moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei inovacijoms remti;

| 32. | siūlo, kad palaipsniui panaikinant Bendrijos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemą, siekiant palengvinti galimybes gauti finansavimą finansų ir ekonomikos krizės metu, reikėtų atsižvelgti į atitinkamos valstybės narės ekonomikos padėtį (atkūrimo trukmę ir BVP sumažėjimo dydį); |
| --- | --- |

32.

siūlo, kad palaipsniui panaikinant Bendrijos laikinosios valstybės pagalbos priemonių sistemą, siekiant palengvinti galimybes gauti finansavimą finansų ir ekonomikos krizės metu, reikėtų atsižvelgti į atitinkamos valstybės narės ekonomikos padėtį (atkūrimo trukmę ir BVP sumažėjimo dydį);

| 33. | ragina Komisiją telekomunikacijų sektoriuje ir toliau dėti pastangas skatinant didesnį fiksuoto ir ypač mobiliojo ryšio operatorių nustatomų tarifų skaidrumą; |
| --- | --- |

33.

ragina Komisiją telekomunikacijų sektoriuje ir toliau dėti pastangas skatinant didesnį fiksuoto ir ypač mobiliojo ryšio operatorių nustatomų tarifų skaidrumą;

| 34. | pabrėžia, kad būtina spręsti vadinamųjų mokesčių rojų ir lengvatinių mokesčių centrų problemą, inter alia, susijusią su nesąžininga konkurencija ir finansiniu stabilumu; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad būtina spręsti vadinamųjų mokesčių rojų ir lengvatinių mokesčių centrų problemą, inter alia, susijusią su nesąžininga konkurencija ir finansiniu stabilumu;

| 35. | dar kartą ragina nustatyti bendrą konsoliduotą pelno mokesčio bazę; |
| --- | --- |

35.

dar kartą ragina nustatyti bendrą konsoliduotą pelno mokesčio bazę;

| 36. | ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos teikiant viešąsias paslaugas persvarstymą, kuris turėjo būti atliktas jau 2008 m. gruodžio 19 d. ir kurį atliekant dabar reikėtų atsižvelgti į įsigaliojusią Lisabonos sutartį; |
| --- | --- |

36.

ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie Komisijos sprendimo dėl valstybės pagalbos teikiant viešąsias paslaugas persvarstymą, kuris turėjo būti atliktas jau 2008 m. gruodžio 19 d. ir kurį atliekant dabar reikėtų atsižvelgti į įsigaliojusią Lisabonos sutartį;

| 37. | susirūpinęs pastebi, kad neteisėtos valstybės pagalbos grąžinimas yra ilgas ir sudėtingas procesas ir kad vien tik kelios valstybės narės atsakingos už beveik visas šiuo metu nagrinėjamas bylas; skatina Komisiją dar labiau sugriežtinti procedūras ir toliau taikyti spaudimą valstybėms narėms, ypač toms, kurios pažeidžia taisykles ne pirmą kartą; |
| --- | --- |

37.

susirūpinęs pastebi, kad neteisėtos valstybės pagalbos grąžinimas yra ilgas ir sudėtingas procesas ir kad vien tik kelios valstybės narės atsakingos už beveik visas šiuo metu nagrinėjamas bylas; skatina Komisiją dar labiau sugriežtinti procedūras ir toliau taikyti spaudimą valstybėms narėms, ypač toms, kurios pažeidžia taisykles ne pirmą kartą;

| 38. | prašo Komisijos išsamiai ištirti kai kuriose Europos įmonėse plačiai taikomą ir bendrai paplitusią praktiką sudaryti laikinąsias darbo ir stažuotės sutartis, mokant itin mažus atlyginimus aukštos kvalifikacijos darbuotojams, nes ši ekonomikos strategija yra piktnaudžiaujamojo pobūdžio ir ją vykdant pažeidžiami tinkamo darbo principai bei iškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

38.

prašo Komisijos išsamiai ištirti kai kuriose Europos įmonėse plačiai taikomą ir bendrai paplitusią praktiką sudaryti laikinąsias darbo ir stažuotės sutartis, mokant itin mažus atlyginimus aukštos kvalifikacijos darbuotojams, nes ši ekonomikos strategija yra piktnaudžiaujamojo pobūdžio ir ją vykdant pažeidžiami tinkamo darbo principai bei iškraipoma konkurencija;

| 39. | pabrėžia, kad palankesnės MVĮ rizikos kapitalo finansavimo sąlygos itin svarbios skatinant sąžiningą konkurenciją; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad palankesnės MVĮ rizikos kapitalo finansavimo sąlygos itin svarbios skatinant sąžiningą konkurenciją;

| 40. | ragina Komisiją įvertinti ir pranešti apie tai, ar ir kokiu mastu skirtingos nacionalinės paramos automobilių pramonei sistemos prisidėjo prie kitų Bendrijos tikslų įgyvendinimo, ypač kai tai susiję su tvarumu ir aplinkai nekenkiančiomis technologijomis; ragina Komisiją įvertinti konkurenciją šioje rinkoje, ypač originalios įrangos gamintojų ir pirminių bei antrinių tiekėjų santykius; |
| --- | --- |

40.

ragina Komisiją įvertinti ir pranešti apie tai, ar ir kokiu mastu skirtingos nacionalinės paramos automobilių pramonei sistemos prisidėjo prie kitų Bendrijos tikslų įgyvendinimo, ypač kai tai susiję su tvarumu ir aplinkai nekenkiančiomis technologijomis; ragina Komisiją įvertinti konkurenciją šioje rinkoje, ypač originalios įrangos gamintojų ir pirminių bei antrinių tiekėjų santykius;

| 41. | palankiai vertina tai, kad paskelbtas Supaprastinimo paketas; |
| --- | --- |

41.

palankiai vertina tai, kad paskelbtas Supaprastinimo paketas;

Kova su monopolijomis

| 42. | pritaria Komisijos patvirtintai Komisijos baltajai knygai dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo; mano, kad tai svarbi pergalė kalbant apie vartotojų apsaugą Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

42.

pritaria Komisijos patvirtintai Komisijos baltajai knygai dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl antimonopolinių taisyklių pažeidimo; mano, kad tai svarbi pergalė kalbant apie vartotojų apsaugą Europos Sąjungoje;

| 43. | primena, kad kartelio susitarimai kenkia ekonomikai ir yra vieni iš sunkiausių konkurencijos teisės pažeidimų; tiki, kad tokie konkurencijos teisės pažeidimai kenkia Sąjungos piliečių interesams, nes vartotojai nepatiria naudos iš kainų, sumažėjusių dėl konkurencijos; atsižvelgdamas į tai, dar kartą primena, kad ateityje teikiant bet kokį pasiūlymą dėl kolektyvinio žalos atlyginimo turi būti atsižvelgta į Parlamento nuomonę, išreikštą 2009 m. kovo 26 d. rezoliucijoje dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl ES antimonopolines taisyklių pažeidimo, ir primygtinai reikalauja, kad taikant bendro sprendimo procedūrą Parlamentas dalyvautų priimant tokį teisės aktą; |
| --- | --- |

43.

primena, kad kartelio susitarimai kenkia ekonomikai ir yra vieni iš sunkiausių konkurencijos teisės pažeidimų; tiki, kad tokie konkurencijos teisės pažeidimai kenkia Sąjungos piliečių interesams, nes vartotojai nepatiria naudos iš kainų, sumažėjusių dėl konkurencijos; atsižvelgdamas į tai, dar kartą primena, kad ateityje teikiant bet kokį pasiūlymą dėl kolektyvinio žalos atlyginimo turi būti atsižvelgta į Parlamento nuomonę, išreikštą 2009 m. kovo 26 d. rezoliucijoje dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl ES antimonopolines taisyklių pažeidimo, ir primygtinai reikalauja, kad taikant bendro sprendimo procedūrą Parlamentas dalyvautų priimant tokį teisės aktą;

| 44. | ragina Komisiją teikiant iniciatyvas geriau suderinti konkurencijos teisės ir vartotojų teisės aspektus; |
| --- | --- |

44.

ragina Komisiją teikiant iniciatyvas geriau suderinti konkurencijos teisės ir vartotojų teisės aspektus;

| 45. | džiaugiasi pastaraisiais metais pastebimu labai tvirta Komisijos pozicija dėl antikonkurencinio elgesio, kuris daro didelį žalą vartotojams ir ekonomikai; pabrėžia, kad būtina visapusiškai remti konkurencijos politiką ir laikytis demokratinio teisėtumo principo užtikrinant Europos Parlamento dalyvavimą; susirūpinęs dėl to, kad taikant vienintelę priemonę, pagal kurią numatomos vis didesnės baudos gali tapti neveiksminga, ypač atsižvelgiant į tai, kad negalint jų sumokėti gali būti prarasta labai daug darbo vietų, ir ragina rengti įvairesnes ir pažangesnes priemones, kurios apimtų individualią atsakomybę, skaidrumą ir įmonių atskaitomybę, trumpesnes procedūras, teisę į gynyba ir tinkamą procesą, priemones, kuriomis būtų užtikrinamas veiksmingas prašymų atleisti nuo baudų ar jas sumažinti tvarkymas, ypač siekiant įveikti Jungtinėse Amerikos Valstijose vykstančio atskleidimo proceso keliamus trikdžius, programas siekiant užtikrinti, kad įmonės laikytųsi teisės aktų, ir Europos standartų rengimą; pritaria skatinimo ir sankcijų metodui, kai baudos turi veiksmingą atgrasomąjį poveikį, ypač kalbant apie subjektus, kurie pažeidžia taisykles ne pirmą kartą, o už taisyklių laikymąsi teikiamos paskatos; |
| --- | --- |

45.

džiaugiasi pastaraisiais metais pastebimu labai tvirta Komisijos pozicija dėl antikonkurencinio elgesio, kuris daro didelį žalą vartotojams ir ekonomikai; pabrėžia, kad būtina visapusiškai remti konkurencijos politiką ir laikytis demokratinio teisėtumo principo užtikrinant Europos Parlamento dalyvavimą; susirūpinęs dėl to, kad taikant vienintelę priemonę, pagal kurią numatomos vis didesnės baudos gali tapti neveiksminga, ypač atsižvelgiant į tai, kad negalint jų sumokėti gali būti prarasta labai daug darbo vietų, ir ragina rengti įvairesnes ir pažangesnes priemones, kurios apimtų individualią atsakomybę, skaidrumą ir įmonių atskaitomybę, trumpesnes procedūras, teisę į gynyba ir tinkamą procesą, priemones, kuriomis būtų užtikrinamas veiksmingas prašymų atleisti nuo baudų ar jas sumažinti tvarkymas, ypač siekiant įveikti Jungtinėse Amerikos Valstijose vykstančio atskleidimo proceso keliamus trikdžius, programas siekiant užtikrinti, kad įmonės laikytųsi teisės aktų, ir Europos standartų rengimą; pritaria skatinimo ir sankcijų metodui, kai baudos turi veiksmingą atgrasomąjį poveikį, ypač kalbant apie subjektus, kurie pažeidžia taisykles ne pirmą kartą, o už taisyklių laikymąsi teikiamos paskatos;

| 46. | mano, kad tuo atveju, kai ta pati įmonė atsakinga už daugkartinius konkurencijos teisės pažeidimus, būtina taikyti griežtesnes atgrasomąsias priemones siekiant įgyvendinti antimonopolines taisykles kartelių atveju arba kovoti su piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi; |
| --- | --- |

46.

mano, kad tuo atveju, kai ta pati įmonė atsakinga už daugkartinius konkurencijos teisės pažeidimus, būtina taikyti griežtesnes atgrasomąsias priemones siekiant įgyvendinti antimonopolines taisykles kartelių atveju arba kovoti su piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi;

| 47. | ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti taikyti individualios atsakomybės principą; |
| --- | --- |

47.

ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti taikyti individualios atsakomybės principą;

| 48. | ragina Komisiją apsvarstyti, ar atitikties programos negalėtų būti naudojamos kaip kovos su antikonkurenciniu elgesiu priemonės; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją apsvarstyti, ar atitikties programos negalėtų būti naudojamos kaip kovos su antikonkurenciniu elgesiu priemonės;

| 49. | ragina Komisiją nustatyti konkrečius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima įvertinti, ar įmonės veikė apgalvotai, ar aplaidžiai; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisiją nustatyti konkrečius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima įvertinti, ar įmonės veikė apgalvotai, ar aplaidžiai;

| 50. | ragina Komisiją nustatyti konkrečius kriterijus, kuriais remiantis pagrindinės bendrovės solidariai atsakytų už kartelinį jų pavaldžiųjų bendrovių elgesį; |
| --- | --- |

50.

ragina Komisiją nustatyti konkrečius kriterijus, kuriais remiantis pagrindinės bendrovės solidariai atsakytų už kartelinį jų pavaldžiųjų bendrovių elgesį;

| 51. | nurodo, kad neproporcingos baudos sukelia didesnę naštą MVĮ nei didelėms bendrovėms; |
| --- | --- |

51.

nurodo, kad neproporcingos baudos sukelia didesnę naštą MVĮ nei didelėms bendrovėms;

| 52. | mano, kad baudos turi būti proporcingos pažeidimo mastui; taip pat siūlo, kad tam tikromis aplinkybėmis apskaičiuojant baudos dydį būtų atsižvelgiama į atitinkamas sumas, sumokėtas kaip kompensacija; prašo Komisijos persvarstyti baudų apskaičiavimo pagrindą ir, prireikus, įtraukti naujus baudų skyrimo principus į Reglamentą (EB) Nr. 1/2003; |
| --- | --- |

52.

mano, kad baudos turi būti proporcingos pažeidimo mastui; taip pat siūlo, kad tam tikromis aplinkybėmis apskaičiuojant baudos dydį būtų atsižvelgiama į atitinkamas sumas, sumokėtas kaip kompensacija; prašo Komisijos persvarstyti baudų apskaičiavimo pagrindą ir, prireikus, įtraukti naujus baudų skyrimo principus į Reglamentą (EB) Nr. 1/2003;

| 53. | ragina Komisiją prašymams atleisti nuo baudų ar jas sumažinti nustatyti „vieno langelio“ sistemą; |
| --- | --- |

53.

ragina Komisiją prašymams atleisti nuo baudų ar jas sumažinti nustatyti „vieno langelio“ sistemą;

| 54. | prašo, kad Parlamentas būtų tinkamai informuojamas ir kad su juo būtų deramai konsultuojamasi priimant visus Motorinių transporto priemonių išimties reglamento pakeitimus, skiriant Parlamentui pakankamai laiko atlikti tinkamą priežiūrą ir visapusiškai prisidėti rengiant dokumentą, atsižvelgiant į skubų poreikį pateikti sektoriaus dalyviams nuspėjamų perspektyvų, kad jie galėtų imtis atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

54.

prašo, kad Parlamentas būtų tinkamai informuojamas ir kad su juo būtų deramai konsultuojamasi priimant visus Motorinių transporto priemonių išimties reglamento pakeitimus, skiriant Parlamentui pakankamai laiko atlikti tinkamą priežiūrą ir visapusiškai prisidėti rengiant dokumentą, atsižvelgiant į skubų poreikį pateikti sektoriaus dalyviams nuspėjamų perspektyvų, kad jie galėtų imtis atitinkamų priemonių;

| 55. | pabrėžia, kad dėl visų Bendrosios išimties reglamento pakeitimų, taikomų vertikaliesiems susitarimams, reikia konstruktyviai tartis su Parlamentu, vartotojų organizacijomis ir smulkiojo verslo organizacijomis; pabrėžia, kad reguliavimo sistema, kurią taikant skatinami darnūs įvairių rinkos veikėjų veiksmai, yra geriausias būdas išvengti galimos žalos, kurią dėl pasirinkimo stokos galėtų patirti vartotojai; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad dėl visų Bendrosios išimties reglamento pakeitimų, taikomų vertikaliesiems susitarimams, reikia konstruktyviai tartis su Parlamentu, vartotojų organizacijomis ir smulkiojo verslo organizacijomis; pabrėžia, kad reguliavimo sistema, kurią taikant skatinami darnūs įvairių rinkos veikėjų veiksmai, yra geriausias būdas išvengti galimos žalos, kurią dėl pasirinkimo stokos galėtų patirti vartotojai;

| 56. | primena savo reikalavimą tinkamai atlikti Motorinių transporto priemonių bendrosios išimties reglamento ir papildomų gairių projekto priežiūros procedūrą, taip pat primena reikalavimą Parlamente surengti galutinių vartotojų organizacijų klausymą; ragina Komisiją užtikrinti, kad nuo 2010 m. birželio 1 d. galios taisyklės, kurios bus veiksmingos ir ateityje; |
| --- | --- |

56.

primena savo reikalavimą tinkamai atlikti Motorinių transporto priemonių bendrosios išimties reglamento ir papildomų gairių projekto priežiūros procedūrą, taip pat primena reikalavimą Parlamente surengti galutinių vartotojų organizacijų klausymą; ragina Komisiją užtikrinti, kad nuo 2010 m. birželio 1 d. galios taisyklės, kurios bus veiksmingos ir ateityje;

| 57. | šiomis aplinkybėmis palankiai vertina Komisijos pasiūlymą taikyti griežtesnę garantinio aptarnavimo reguliavimo sistemą siekiant sumažinti vartotojų patiriamas dideles remonto ir priežiūros išlaidas, atsirandančias dėl žalingos praktikos, kaip antai nepriklausomų paslaugų teikėjų neįleidimas į rinką; |
| --- | --- |

57.

šiomis aplinkybėmis palankiai vertina Komisijos pasiūlymą taikyti griežtesnę garantinio aptarnavimo reguliavimo sistemą siekiant sumažinti vartotojų patiriamas dideles remonto ir priežiūros išlaidas, atsirandančias dėl žalingos praktikos, kaip antai nepriklausomų paslaugų teikėjų neįleidimas į rinką;

| 58. | tikisi, kad pagal būsimąjį konkurencijos teisės režimą motorinių transporto priemonių sektoriuje bus tinkamai atsižvelgiama į mažųjų ir vidutinių įmonių, vykdančių prekybą motorinėmis transporto priemonėmis, interesus; mano, kad tuo atveju, jei nebus pasiektas šis tikslas, turėtų būti paliktas galioti dabartinis Motorinių transporto priemonių bendrosios išimties reglamentas; |
| --- | --- |

58.

tikisi, kad pagal būsimąjį konkurencijos teisės režimą motorinių transporto priemonių sektoriuje bus tinkamai atsižvelgiama į mažųjų ir vidutinių įmonių, vykdančių prekybą motorinėmis transporto priemonėmis, interesus; mano, kad tuo atveju, jei nebus pasiektas šis tikslas, turėtų būti paliktas galioti dabartinis Motorinių transporto priemonių bendrosios išimties reglamentas;

| 59. | prašo, kad su Parlamentu būtų konsultuojamasi dėl visų siūlomų Bendrosios išimties reglamento pakeitimų, taikomų vertikaliesiems susitarimams, skiriant Parlamentui pakankamai laiko atlikti tinkamą priežiūrą ir visapusiškai prisidėti rengiant dokumentą; |
| --- | --- |

59.

prašo, kad su Parlamentu būtų konsultuojamasi dėl visų siūlomų Bendrosios išimties reglamento pakeitimų, taikomų vertikaliesiems susitarimams, skiriant Parlamentui pakankamai laiko atlikti tinkamą priežiūrą ir visapusiškai prisidėti rengiant dokumentą;

Susijungimų kontrolė

| 60. | palankiai vertina numatytą tikslą toliau gerinti perdavimo mechanizmus ir nuosekliau vertinti palyginamus susijungimo sandorius ir skatina Komisiją tęsti dviejų trečdalių taisyklės poveikio persvarstymą; |
| --- | --- |

60.

palankiai vertina numatytą tikslą toliau gerinti perdavimo mechanizmus ir nuosekliau vertinti palyginamus susijungimo sandorius ir skatina Komisiją tęsti dviejų trečdalių taisyklės poveikio persvarstymą;

| 61. | palankiai vertina tai, kad bus peržiūrėtas Komisijos pranešimas dėl konkurencijos gynimo priemonių, priimtinų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 802/2004, kuriuo siekiama kodifikuoti naujausius Teisingumo Teismo sprendimus, atsižvelgti į konkurencijos gynimo priemonių susijungimų atvejais tyrimo išvadas ir išspręsti viešųjų konsultacijų metu iškilusius klausimus; |
| --- | --- |

61.

palankiai vertina tai, kad bus peržiūrėtas Komisijos pranešimas dėl konkurencijos gynimo priemonių, priimtinų pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 802/2004, kuriuo siekiama kodifikuoti naujausius Teisingumo Teismo sprendimus, atsižvelgti į konkurencijos gynimo priemonių susijungimų atvejais tyrimo išvadas ir išspręsti viešųjų konsultacijų metu iškilusius klausimus;

| 62. | reikalauja, kad Komisija parengtų ataskaitą, kurioje būtų nurodoma, kaip kiekvienoje šalyje atskirai taikoma EB susijungimų reglamento 21 straipsnio 4 dalis, kuria vadovaujantis sudaromos sąlygos valstybės politikos tikslus laikyti svarbesniais už konkurencijos tikslus; |
| --- | --- |

62.

reikalauja, kad Komisija parengtų ataskaitą, kurioje būtų nurodoma, kaip kiekvienoje šalyje atskirai taikoma EB susijungimų reglamento 21 straipsnio 4 dalis, kuria vadovaujantis sudaromos sąlygos valstybės politikos tikslus laikyti svarbesniais už konkurencijos tikslus;

| 63. | pabrėžia, kad dabartinė ekonomikos krizė negali būti pretekstas pateisinti EB susijungimų kontrolės politikos sušvelninimą; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kad dabartinė ekonomikos krizė negali būti pretekstas pateisinti EB susijungimų kontrolės politikos sušvelninimą;

Sektoriaus tyrimas

| 64. | ragina Komisiją nustatyti kriterijus, taikytinus norint pradėti sektoriaus tyrimą; mano, kad Komisija turėtų imtis veiksmų ne tik gavusi pramonės įmonių ar vartotojų skundus, bet ir remdamasi Parlamento pateiktomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

64.

ragina Komisiją nustatyti kriterijus, taikytinus norint pradėti sektoriaus tyrimą; mano, kad Komisija turėtų imtis veiksmų ne tik gavusi pramonės įmonių ar vartotojų skundus, bet ir remdamasi Parlamento pateiktomis rekomendacijomis;

| 65. | ragina Komisiją ištirti pelno pasiskirstymą gamybos ir platinimo grandinėje, kaip nurodyta 2009 m. kovo 26 d. Parlamento rezoliucijoje dėl maisto produktų kainų Europoje; reikalauja, kad Komisija pasiūlytų tinkamų priemonių (įskaitant reglamentą) siekiant apsaugoti vartotojus, darbuotojus ir gamintojus nuo minėtojo tyrimo metu nustatyto bet kokio piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi ar kitokio neigiamo poveikio; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją ištirti pelno pasiskirstymą gamybos ir platinimo grandinėje, kaip nurodyta 2009 m. kovo 26 d. Parlamento rezoliucijoje dėl maisto produktų kainų Europoje; reikalauja, kad Komisija pasiūlytų tinkamų priemonių (įskaitant reglamentą) siekiant apsaugoti vartotojus, darbuotojus ir gamintojus nuo minėtojo tyrimo metu nustatyto bet kokio piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi ar kitokio neigiamo poveikio;

| 66. | atsižvelgdamas į tai, primena savo ankstesnius raginimus atlikti interneto reklamos ir žemės ūkio (ypač pieno) produktų gamintojų, tarpinių pirkėjų, didžiųjų platintojų ir galutinių vartotojų sąryšio tyrimus; ragina pradėti žiniasklaidos koncentracijos, įskaitant visus turinio platinimo kanalus, pvz., spaudos, televizijos ir radijo ir interneto, tyrimą; reikalauja, kad Komisija pateiktų telekomunikacijų, automobilių pramonės ir finansinių paslaugų sektorių konkurencijos analizę; |
| --- | --- |

66.

atsižvelgdamas į tai, primena savo ankstesnius raginimus atlikti interneto reklamos ir žemės ūkio (ypač pieno) produktų gamintojų, tarpinių pirkėjų, didžiųjų platintojų ir galutinių vartotojų sąryšio tyrimus; ragina pradėti žiniasklaidos koncentracijos, įskaitant visus turinio platinimo kanalus, pvz., spaudos, televizijos ir radijo ir interneto, tyrimą; reikalauja, kad Komisija pateiktų telekomunikacijų, automobilių pramonės ir finansinių paslaugų sektorių konkurencijos analizę;

| 67. | pabrėžia, kad būtina atlikti išsamius sektorių tyrimus ir imtis tolesnių priemonių glaudžiai bendradarbiaujant su Europos konkurencijos tinklo (EKT) valdžios institucijomis maisto pramonės ir ypač pieno produktų platinimo grandinės srityje; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, kad būtina atlikti išsamius sektorių tyrimus ir imtis tolesnių priemonių glaudžiai bendradarbiaujant su Europos konkurencijos tinklo (EKT) valdžios institucijomis maisto pramonės ir ypač pieno produktų platinimo grandinės srityje;

| 68. | prašo Europos Komisijos ir toliau stebėti maisto produktų kainas Europos Sąjungoje bei konkurencines sąlygas maisto pramonės sektoriuje; |
| --- | --- |

68.

prašo Europos Komisijos ir toliau stebėti maisto produktų kainas Europos Sąjungoje bei konkurencines sąlygas maisto pramonės sektoriuje;

| 69. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina stiprinti konkurenciją vaistų sektoriuje ir imtis tinkamų priemonių siekiant kovoti su tokia farmacijos įmonių veikla, dėl kurios vėluojama arba trukdoma pateikti į rinką generinius produktus, kaip rodo Konkurencijos GD atliktas sektoriaus tyrimas; |
| --- | --- |

69.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina stiprinti konkurenciją vaistų sektoriuje ir imtis tinkamų priemonių siekiant kovoti su tokia farmacijos įmonių veikla, dėl kurios vėluojama arba trukdoma pateikti į rinką generinius produktus, kaip rodo Konkurencijos GD atliktas sektoriaus tyrimas;

| 70. | teigiamai vertina Komisijos tyrimą energetikos sektoriuje; prašo Komisijos ištirti, kokiu mastu investicijų į infrastruktūrą, ypač į gamtinių dujų ir elektros energijos jungtis, trūkumas kenkia konkurencijai; pastebi, kad tiekimo saugumo ir veiksmingos konkurencijos energetikos rinkoje negalima pasiekti neturint tarpusavyje sujungtos ir tinkamai veikiančios energetikos inftrastruktūros; |
| --- | --- |

70.

teigiamai vertina Komisijos tyrimą energetikos sektoriuje; prašo Komisijos ištirti, kokiu mastu investicijų į infrastruktūrą, ypač į gamtinių dujų ir elektros energijos jungtis, trūkumas kenkia konkurencijai; pastebi, kad tiekimo saugumo ir veiksmingos konkurencijos energetikos rinkoje negalima pasiekti neturint tarpusavyje sujungtos ir tinkamai veikiančios energetikos inftrastruktūros;

| 71. | reiškia susirūpinimą dėl konkurencijos trūkumo telekomunikacijų srityje; prašo atlikti tolesnį sektoriaus tyrimą; primygtinai reikalauja, kad Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (angl. BEREC) stiprintų konkurenciją, ypač vykdydama tinkamas rinkos analizes; taigi reikalauja, kad institucijos sekretoriatui būtų suteikta pakankamai išteklių šiam tikslui; |
| --- | --- |

71.

reiškia susirūpinimą dėl konkurencijos trūkumo telekomunikacijų srityje; prašo atlikti tolesnį sektoriaus tyrimą; primygtinai reikalauja, kad Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (angl. BEREC) stiprintų konkurenciją, ypač vykdydama tinkamas rinkos analizes; taigi reikalauja, kad institucijos sekretoriatui būtų suteikta pakankamai išteklių šiam tikslui;

| 72. | apgailestauja, kad savo ataskaitoje Komisija tik trumpai paminėjo tarpinstitucinį bendradarbiavimą su Parlamentu ir nesureagavo į šiuos 2009 m. kovo 10 d. rezoliucijoje Parlamento pateiktus prašymus:






  — | ištirti piktnaudžiavimo veiksmus paslaugų sektoriuje, dėl kurių mažosioms įmonėms galėtų atsirasti kliūčių dalyvauti konkursuose; |
| --- | --- | --- |

72.

apgailestauja, kad savo ataskaitoje Komisija tik trumpai paminėjo tarpinstitucinį bendradarbiavimą su Parlamentu ir nesureagavo į šiuos 2009 m. kovo 10 d. rezoliucijoje Parlamento pateiktus prašymus:

—

ištirti piktnaudžiavimo veiksmus paslaugų sektoriuje, dėl kurių mažosioms įmonėms galėtų atsirasti kliūčių dalyvauti konkursuose;

| — | užtikrinti konkurencinio elgesio priežiūrą Sąjungos degalų rinkoje; |
| --- | --- |

—

užtikrinti konkurencinio elgesio priežiūrą Sąjungos degalų rinkoje;

| — | imtis priemonių, kuriomis būtų labiau skatinama kainų konkurencija, o ne reguliuojamos mažmeninės kainos telekomunikacijų sektoriuje; |
| --- | --- |

—

imtis priemonių, kuriomis būtų labiau skatinama kainų konkurencija, o ne reguliuojamos mažmeninės kainos telekomunikacijų sektoriuje;

| 73. | dar kartą primena savo raginimą atlikti viešųjų pirkimų taisyklių taikymo tyrimą ir išsiaiškinti, ar dėl nacionalinių skirtumų neiškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

73.

dar kartą primena savo raginimą atlikti viešųjų pirkimų taisyklių taikymo tyrimą ir išsiaiškinti, ar dėl nacionalinių skirtumų neiškraipoma konkurencija;

*

* *

| 74. | paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

74.

paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  COM(2009)0374.

(2)  OL L 1, 2003 1 4, p. 1.

(3)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(4)  OL L 336, 1999 12 29, p. 21.

(5)  OL L 203, 2002 8 1, p. 30.

(6)  OL L 312, 2005 11 29, p. 67.

(7)  OL C 10, 2009 1 15, p. 2.

(8)  OL C 16, 2009 1 22, p. 1.

(9)  OL C 45, 2009 2 24, p. 7.

(10)  OL C 72, 2009 3 26, p. 1.

(11)  OL C 195, 2009 8 19, p. 9.

(12)  OL C 270, 2008 10 25, p. 8.

(13)  COM(2008)0165.

(14)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0187.

(15)  OL C 136, 2009 6 16, p. 13.

(16)  OL C 136, 2009 6 16, p. 3.

(17)  OL C 85, 2009 4 9, p. 1.

(18)  OL C 82, 2008 4 1, p. 1.

(19)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0033.

(20)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0099.

(21)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0191.

(22)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 23.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/25 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/25

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisVidaus rinkos rezultatų suvestinė

P7_TA(2010)0051

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (2009/2141(INI))

2010/C 349 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (1),

atsižvelgdamas į 2004 m. liepos 12 d. Komisijos rekomendaciją dėl vidaus rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę (2),

atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (SEC(2009)1007),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl vienos bendros rinkos peržiūros: kliūčių ir neveiksmingumo šalinimas geriau įgyvendinant ir vykdant teisės aktus (3),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės (4),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl nacionalinio teisėjo vaidmens Europos teisminėje sistemoje (5),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 24 d. Konkurencingumo taryboje (vidaus rinka, pramonė ir tyrimai) priimtas išvadas dėl dokumento „Kaip užtikrinti geresnį vidaus rinkos veikimą“ (6),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir 119 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A7-0084/2009),

| A. | kadangi efektyviai veikianti vidaus rinka yra būtina siekiant sukurti stabilią ir naujovėmis pagrįstą ekonominę aplinką, kurioje vartotojai galėtų įsigyti aukštos kokybės prekių ir paslaugų, o įmonės galėtų kurti naujas darbo vietas, |
| --- | --- |

A.

kadangi efektyviai veikianti vidaus rinka yra būtina siekiant sukurti stabilią ir naujovėmis pagrįstą ekonominę aplinką, kurioje vartotojai galėtų įsigyti aukštos kokybės prekių ir paslaugų, o įmonės galėtų kurti naujas darbo vietas,

| B. | kadangi, nors ir gerokai pasistūmėta kuriant vidaus rinką, dar reikia daug padaryti siekiant užtikrinti galimybę naudotis visu jos potencialu, |
| --- | --- |

B.

kadangi, nors ir gerokai pasistūmėta kuriant vidaus rinką, dar reikia daug padaryti siekiant užtikrinti galimybę naudotis visu jos potencialu,

| C. | kadangi vidaus rinka negali tinkamai veikti, kol su vidaus rinkos veikimu susijusios Bendrijos taisyklės nebus deramai perkeltos į nacionalinę teisę, taikomos ir užtikrintas jų vykdymas, |
| --- | --- |

C.

kadangi vidaus rinka negali tinkamai veikti, kol su vidaus rinkos veikimu susijusios Bendrijos taisyklės nebus deramai perkeltos į nacionalinę teisę, taikomos ir užtikrintas jų vykdymas,

| D. | kadangi būtina, kad valstybės narės laiku perkeltų vidaus rinkos teisės aktus, |
| --- | --- |

D.

kadangi būtina, kad valstybės narės laiku perkeltų vidaus rinkos teisės aktus,

| E. | kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai gali aktyviai prisidėti prie to, kad į nacionalinę teisę geriau būtų perkeliami vidaus rinkos teisės aktai, jei vykstant derybų ir perkėlimo procesui jie toliau tarpusavyje glaudžiai bendradarbiaus, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai gali aktyviai prisidėti prie to, kad į nacionalinę teisę geriau būtų perkeliami vidaus rinkos teisės aktai, jei vykstant derybų ir perkėlimo procesui jie toliau tarpusavyje glaudžiai bendradarbiaus,

| F. | kadangi reikėtų reguliariai rengti ES institucijų ir valstybių narių atstovų susitikimus siekiant įvertinti, kaip įgyvendinami vidaus rinkos teisės aktai, |
| --- | --- |

F.

kadangi reikėtų reguliariai rengti ES institucijų ir valstybių narių atstovų susitikimus siekiant įvertinti, kaip įgyvendinami vidaus rinkos teisės aktai,

| G. | kadangi vidaus rinkos rezultatų suvestinės paskelbimas padeda sumažinti į nacionalinę teisę neperkeltų ES teisės aktų skaičių, tačiau reikėtų taikyti kokybiškesnį metodą, pagal kurį būtų siekiama žvelgti ne į skaičius, o nustatyti šio trūkumo priežastis, |
| --- | --- |

G.

kadangi vidaus rinkos rezultatų suvestinės paskelbimas padeda sumažinti į nacionalinę teisę neperkeltų ES teisės aktų skaičių, tačiau reikėtų taikyti kokybiškesnį metodą, pagal kurį būtų siekiama žvelgti ne į skaičius, o nustatyti šio trūkumo priežastis,

| H. | kadangi nors rengiant vidaus rinkos rezultatų suvestinę ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinę buvo naudojamos skirtingos metodikos, kurių tikslai ir rodikliai buvo nevienodi, jose siekiama bendro tikslo – pagerinti vidaus rinkos veikimą, |
| --- | --- |

H.

kadangi nors rengiant vidaus rinkos rezultatų suvestinę ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinę buvo naudojamos skirtingos metodikos, kurių tikslai ir rodikliai buvo nevienodi, jose siekiama bendro tikslo – pagerinti vidaus rinkos veikimą,

| I. | kadangi šiuo metu neperkeltų teisės aktų vidurkis yra 1 proc. ir jis atitinka 1 proc. tikslinį rodiklį, dėl kurio 2007 m. susitarė valstybių ir vyriausybių vadovai, tačiau 9 valstybės narės dar nepasiekė šio rodiklio, |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu neperkeltų teisės aktų vidurkis yra 1 proc. ir jis atitinka 1 proc. tikslinį rodiklį, dėl kurio 2007 m. susitarė valstybių ir vyriausybių vadovai, tačiau 9 valstybės narės dar nepasiekė šio rodiklio,

| J. | kadangi fragmentacijos faktorius yra 6 proc., o tai reiškia, kad mažiausiai viena valstybė narė neperkėlė 100 direktyvų, |
| --- | --- |

J.

kadangi fragmentacijos faktorius yra 6 proc., o tai reiškia, kad mažiausiai viena valstybė narė neperkėlė 100 direktyvų,

| K. | kadangi 22 direktyvas į nacionalinę teisę vėluojama perkelti daugiau nei dvejus metus ir taip tiesiogiai nesilaikoma 2002 m. valstybių ir vyriausybių vadovų nustatyto nulinio nuokrypio tikslinio rodiklio, |
| --- | --- |

K.

kadangi 22 direktyvas į nacionalinę teisę vėluojama perkelti daugiau nei dvejus metus ir taip tiesiogiai nesilaikoma 2002 m. valstybių ir vyriausybių vadovų nustatyto nulinio nuokrypio tikslinio rodiklio,

| L. | kadangi ypač svarbu stebėti, kaip į nacionalinę teisę perkeliamos tam tikros direktyvos, kurios labai reikšmingos vidaus rinkos vystimuisi, |
| --- | --- |

L.

kadangi ypač svarbu stebėti, kaip į nacionalinę teisę perkeliamos tam tikros direktyvos, kurios labai reikšmingos vidaus rinkos vystimuisi,

| M. | kadangi lengviau viešai prieinama informacija apie tai, kokių direktyvų tam tikra valstybė narė neperkėlė į nacionalinę teisę, galėtų būti naudinga siekiant plėsti visuomenės supratimą ir tam, kad būtų galima daryti kolegišką spaudimą, taip pat ir Europos Parlamento narių nacionalinių parlamentų nariams, |
| --- | --- |

M.

kadangi lengviau viešai prieinama informacija apie tai, kokių direktyvų tam tikra valstybė narė neperkėlė į nacionalinę teisę, galėtų būti naudinga siekiant plėsti visuomenės supratimą ir tam, kad būtų galima daryti kolegišką spaudimą, taip pat ir Europos Parlamento narių nacionalinių parlamentų nariams,

| N. | kadangi vis dar pasitaikantys atvejai, kai ES teisės aktai neperkeliami į nacionalinę teisę arba jie perkeliami neteisingai, nebūtinai yra valstybių narių nenoro tai daryti rezultatas, bet taip gali atsitikti dėl tam tikrų ES teisės aktų neaiškumo arba nenuoseklumo, taigi pageidautina, kad rezultatų suvestinė būtų ne tik priemonė daryti spaudimą valstybėms narėms, bet ir įrankis pradėti dialogą, kuris galėtų padėti geriau suprasti sunkumus, su kuriais susiduria valstybės narės perkeldamos teisės aktus, |
| --- | --- |

N.

kadangi vis dar pasitaikantys atvejai, kai ES teisės aktai neperkeliami į nacionalinę teisę arba jie perkeliami neteisingai, nebūtinai yra valstybių narių nenoro tai daryti rezultatas, bet taip gali atsitikti dėl tam tikrų ES teisės aktų neaiškumo arba nenuoseklumo, taigi pageidautina, kad rezultatų suvestinė būtų ne tik priemonė daryti spaudimą valstybėms narėms, bet ir įrankis pradėti dialogą, kuris galėtų padėti geriau suprasti sunkumus, su kuriais susiduria valstybės narės perkeldamos teisės aktus,

| O. | kadangi būtina turėti daugiau informacijos apie perkėlimo į nacionalinę teisę kokybę, |
| --- | --- |

O.

kadangi būtina turėti daugiau informacijos apie perkėlimo į nacionalinę teisę kokybę,

| P. | kadangi atsižvelgiant į tai, kad vidaus rinkos sektoriuje bendrai pereinama nuo įstatymų leidimo prie jų vykdymo, vidaus rinkos rezultatų suvestinėje turėtų būti reguliariai pateikiama išsamesnė informacija apie tai, kaip įgyvendinami vidaus rinkai skirti teisės aktai ir kaip užtikrinamas jų vykdymas, taip pat objektyvūs vidaus rinkos veikimo rodikliai, taip suteikiant galimybę geriau stebėti procesą ir tendencijas, |
| --- | --- |

P.

kadangi atsižvelgiant į tai, kad vidaus rinkos sektoriuje bendrai pereinama nuo įstatymų leidimo prie jų vykdymo, vidaus rinkos rezultatų suvestinėje turėtų būti reguliariai pateikiama išsamesnė informacija apie tai, kaip įgyvendinami vidaus rinkai skirti teisės aktai ir kaip užtikrinamas jų vykdymas, taip pat objektyvūs vidaus rinkos veikimo rodikliai, taip suteikiant galimybę geriau stebėti procesą ir tendencijas,

| Q. | kadangi Europos Parlamento nariai turėtų informuoti savo rinkėjus apie vidaus rinką reglamentuojančių teisės aktų, kurie daro jiems poveikį, įgyvendinimą ir apie tai, kaip jie gali naudotis savo teisėmis, |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos Parlamento nariai turėtų informuoti savo rinkėjus apie vidaus rinką reglamentuojančių teisės aktų, kurie daro jiems poveikį, įgyvendinimą ir apie tai, kaip jie gali naudotis savo teisėmis,

| R. | kadangi Parlamento Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto darbas rengiant pranešimus savo iniciatyva, tyrimus, seminarus ir klausymus itin padėjo ir ateityje padės suprasti kaip įgyvendinami, perkeliami ir taikomi pagrindiniai vidaus rinką reglamentuojantys teisės aktai, |
| --- | --- |

R.

kadangi Parlamento Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto darbas rengiant pranešimus savo iniciatyva, tyrimus, seminarus ir klausymus itin padėjo ir ateityje padės suprasti kaip įgyvendinami, perkeliami ir taikomi pagrindiniai vidaus rinką reglamentuojantys teisės aktai,

| S. | kadangi mokymai ir tarpvalstybiniai mainai, inter alia, pasinaudojant Komisijos įdiegtais elektroniniais tinklais, yra labai svarbūs siekiant geresnio Bendrijos vidaus rinkos acquis taikymo, |
| --- | --- |

S.

kadangi mokymai ir tarpvalstybiniai mainai, inter alia, pasinaudojant Komisijos įdiegtais elektroniniais tinklais, yra labai svarbūs siekiant geresnio Bendrijos vidaus rinkos acquis taikymo,

| T. | kadangi piliečiai ir įmonės priklausomi nuo veiksmingo vidaus rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimo, nes tai padeda jiems visapusiškai pasinaudoti jos galimybėmis, |
| --- | --- |

T.

kadangi piliečiai ir įmonės priklausomi nuo veiksmingo vidaus rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimo, nes tai padeda jiems visapusiškai pasinaudoti jos galimybėmis,

Įvadas

| 1. | palankiai vertina prieš tai minėtą Komisijos rekomendaciją dėl vidaus rinkos veikimo gerinimo; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų ne išsirinkti joms geriausiai tinkančias priemones, bet įsipareigoti vykdyti jas visas; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina prieš tai minėtą Komisijos rekomendaciją dėl vidaus rinkos veikimo gerinimo; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų ne išsirinkti joms geriausiai tinkančias priemones, bet įsipareigoti vykdyti jas visas;

| 2. | ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su Komisija ir tarpusavyje ir prisiimti savo atsakomybės dalį ir įsipareigojimus, kad būtų visiškai išnaudotos vidaus rinkos galimybės; ragina Komisiją pasinaudoti visomis savo galiomis ir užtikrinti, kad būtų veiksmingai taikomos vidaus rinkos taisyklės, taip pat vykdoma veiksminga rinkos stebėsena, derinimas, toliau paprastinami teisės aktai ir imamasi kitų priemonių, siekiant sumažinti piliečių ir įmonių administracinę naštą; |
| --- | --- |

2.

ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su Komisija ir tarpusavyje ir prisiimti savo atsakomybės dalį ir įsipareigojimus, kad būtų visiškai išnaudotos vidaus rinkos galimybės; ragina Komisiją pasinaudoti visomis savo galiomis ir užtikrinti, kad būtų veiksmingai taikomos vidaus rinkos taisyklės, taip pat vykdoma veiksminga rinkos stebėsena, derinimas, toliau paprastinami teisės aktai ir imamasi kitų priemonių, siekiant sumažinti piliečių ir įmonių administracinę naštą;

| 3. | mano, kad siekiant apriboti pavojų, kad į nacionalinę teisė bus perkelta per mažai ES teisės aktų, svarbu imtis veiksmų ankstyvuoju etapu ir kad Komisija turėtų labiau remti valstybes nares ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpiu; mano, kad tai turėtų ypač būti dialogas ir intensyvesnis keitimasis informacija, ypač siekiant nustatyti galimas problemas ir stengiantis išspręsti jas, kol neatėjo galutinis ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę terminas; |
| --- | --- |

3.

mano, kad siekiant apriboti pavojų, kad į nacionalinę teisė bus perkelta per mažai ES teisės aktų, svarbu imtis veiksmų ankstyvuoju etapu ir kad Komisija turėtų labiau remti valstybes nares ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę laikotarpiu; mano, kad tai turėtų ypač būti dialogas ir intensyvesnis keitimasis informacija, ypač siekiant nustatyti galimas problemas ir stengiantis išspręsti jas, kol neatėjo galutinis ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę terminas;

| 4. | ypač pritaria minčiai į derybų ir perkėlimo į nacionalinę teisę procesą glaudžiai įtraukti nacionalinius parlamentus ir jo metu aktyviau bendradarbiauti su kitais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui socialiniais partneriais; |
| --- | --- |

4.

ypač pritaria minčiai į derybų ir perkėlimo į nacionalinę teisę procesą glaudžiai įtraukti nacionalinius parlamentus ir jo metu aktyviau bendradarbiauti su kitais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui socialiniais partneriais;

| 5. | pabrėžia nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atviro dialogo ir glaudesnio bendradarbiavimo svarbą siekiant toliau diskutuoti apie problemas, su kuriomis susiduria valstybės narės ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę proceso metu ir jas išsamiai apsvarstyti, nes teisingas direktyvų perkėlimas ir įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu yra pagrindinė veiksmingo vidaus rinkos veikimo, konkurencijos ir ekonominio bei socialinio stabilumo ES prielaida; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atviro dialogo ir glaudesnio bendradarbiavimo svarbą siekiant toliau diskutuoti apie problemas, su kuriomis susiduria valstybės narės ES teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę proceso metu ir jas išsamiai apsvarstyti, nes teisingas direktyvų perkėlimas ir įgyvendinimas nacionaliniu lygmeniu yra pagrindinė veiksmingo vidaus rinkos veikimo, konkurencijos ir ekonominio bei socialinio stabilumo ES prielaida;

| 6. | ragina Komisiją kasmet rengti Vidaus rinkos forumą, kuriame dalyvautų ES institucijų ir valstybių narių atstovai ir kiti suinteresuoti asmenys siekiant, kad būtų aiškiau įsipareigota perkelti į nacionalinę teisę vidaus rinkos taisykles, jas taikyti ir užtikrinti jų vykdymą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją kasmet rengti Vidaus rinkos forumą, kuriame dalyvautų ES institucijų ir valstybių narių atstovai ir kiti suinteresuoti asmenys siekiant, kad būtų aiškiau įsipareigota perkelti į nacionalinę teisę vidaus rinkos taisykles, jas taikyti ir užtikrinti jų vykdymą;

| 7. | pabrėžia, kad pasitelkiant šį Vidaus rinkos forumą reikėtų rengti darbo grupių ir ministerijų atstovų posėdžius siekiant, kad jis būtų svarbi platforma valstybių narių nacionalinėms administracijoms dalytis pažangiausia patirtimi; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad pasitelkiant šį Vidaus rinkos forumą reikėtų rengti darbo grupių ir ministerijų atstovų posėdžius siekiant, kad jis būtų svarbi platforma valstybių narių nacionalinėms administracijoms dalytis pažangiausia patirtimi;

| 8. | ragina Komisiją į vidaus rinkos rezultatų suvestinę reguliariai įtraukti išsamesnę informaciją apie tai, kaip taikomi vidaus rinkos teisės aktai ir užtikrinamas jų vykdymas, taip pat atskirų rinkų esamo atvirumo rodiklius; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją į vidaus rinkos rezultatų suvestinę reguliariai įtraukti išsamesnę informaciją apie tai, kaip taikomi vidaus rinkos teisės aktai ir užtikrinamas jų vykdymas, taip pat atskirų rinkų esamo atvirumo rodiklius;

| 9. | ragina vidaus rinkos rezultatų suvestinę, SOLVIT pranešimą, Kelrodžio piliečiams tarnybą ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinę skelbti vienu metu kartą per metus (nekeičiant jų skelbimo dažnumo), kad būtų galimybė susidaryti bendrą pokyčių vidaus rinkoje vaizdą ir geriau koordinuoti tose srityse jau atliktą darbą išlaikant ypatingą šių priemonių pobūdį; |
| --- | --- |

9.

ragina vidaus rinkos rezultatų suvestinę, SOLVIT pranešimą, Kelrodžio piliečiams tarnybą ir vartotojų rinkų rezultatų suvestinę skelbti vienu metu kartą per metus (nekeičiant jų skelbimo dažnumo), kad būtų galimybė susidaryti bendrą pokyčių vidaus rinkoje vaizdą ir geriau koordinuoti tose srityse jau atliktą darbą išlaikant ypatingą šių priemonių pobūdį;

| 10. | ragina Komisiją ieškoti naujų būdų pašalinti esančias kliūtis, kad būtų baigta kurti vidaus rinka, taip pat parengtas visų pasiūlymų dėl naujų ES teisės aktų vadinamasis vidaus rinkos testas siekiant užtikrinti, kad siūlomos naujos priemonės nepakenktų vidaus rinkai; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją ieškoti naujų būdų pašalinti esančias kliūtis, kad būtų baigta kurti vidaus rinka, taip pat parengtas visų pasiūlymų dėl naujų ES teisės aktų vadinamasis vidaus rinkos testas siekiant užtikrinti, kad siūlomos naujos priemonės nepakenktų vidaus rinkai;

| 11. | mano, kad vidaus rinkos rezultatų suvestinė didžiąja dalimi sutampa su Komisijos metine Bendrijos teisės taikymo apžvalga; taigi ragina Komisiją metinėje apžvalgoje daugiau dėmesio skirti strateginiams dalykams – vertikaliosioms politikos sritims, nes taip rengiant vidaus rinkos rezultatų suvestinę būtų pateikiama geresnė kokybinė analizė; |
| --- | --- |

11.

mano, kad vidaus rinkos rezultatų suvestinė didžiąja dalimi sutampa su Komisijos metine Bendrijos teisės taikymo apžvalga; taigi ragina Komisiją metinėje apžvalgoje daugiau dėmesio skirti strateginiams dalykams – vertikaliosioms politikos sritims, nes taip rengiant vidaus rinkos rezultatų suvestinę būtų pateikiama geresnė kokybinė analizė;

| 12. | ragina Komisiją pateikti skaitytojams labiau suprantamą pranešimą spaudai dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės siekiant pagerinti jos rezultatų supratimą ir padidinti spaudimą valstybėms narėms, kad būtų užtikrintas teisingas ir savalaikis direktyvų perkėlimas į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją pateikti skaitytojams labiau suprantamą pranešimą spaudai dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės siekiant pagerinti jos rezultatų supratimą ir padidinti spaudimą valstybėms narėms, kad būtų užtikrintas teisingas ir savalaikis direktyvų perkėlimas į nacionalinę teisę;

Perkėlimas į nacionalinę teisę

| 13. | džiaugiasi, kad trečią kartą iš eilės į nacionalinę teisę neperkeltų ES teisės aktų kiekis lieka 1,0 proc.; ragina devynias valstybes nares, kurios nepasiekė šio tikslinio rodiklio, imtis veiksmų ir pagerinti savo rezultatą; |
| --- | --- |

13.

džiaugiasi, kad trečią kartą iš eilės į nacionalinę teisę neperkeltų ES teisės aktų kiekis lieka 1,0 proc.; ragina devynias valstybes nares, kurios nepasiekė šio tikslinio rodiklio, imtis veiksmų ir pagerinti savo rezultatą;

| 14. | mano, kad savalaikis ir teisingas vidaus rinkos srities direktyvų perkėlimas ir pirminių teisės aktų kokybė yra neabejotinai susiję dalykai; taigi atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbūs parengiamieji darbai, įskaitant įsipareigojimą laikytis geresnio reglamentavimo principų, visapusišką konsultavimąsi su valstybėmis narėmis dėl teisės aktų perkėlimo ir taikymo būdų ir išsamių poveikio vertinimų bei atitinkamos Europos Teisingumo Teismo praktikos tyrimo poreikį prieš siūlant naujus teisės aktus; |
| --- | --- |

14.

mano, kad savalaikis ir teisingas vidaus rinkos srities direktyvų perkėlimas ir pirminių teisės aktų kokybė yra neabejotinai susiję dalykai; taigi atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbūs parengiamieji darbai, įskaitant įsipareigojimą laikytis geresnio reglamentavimo principų, visapusišką konsultavimąsi su valstybėmis narėmis dėl teisės aktų perkėlimo ir taikymo būdų ir išsamių poveikio vertinimų bei atitinkamos Europos Teisingumo Teismo praktikos tyrimo poreikį prieš siūlant naujus teisės aktus;

| 15. | primena, kad į nacionalinę teisę neperkeltų direktyvų skaičius vienoje ar keliose valstybėse narėse ir toliau yra pernelyg didelis, ir ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti ir skubiai sumažinti šį skaičių pradedant nuo tų direktyvų, kurias į nacionalinę teisę vėluojama perkelti dvejus metus ar ilgiau; |
| --- | --- |

15.

primena, kad į nacionalinę teisę neperkeltų direktyvų skaičius vienoje ar keliose valstybėse narėse ir toliau yra pernelyg didelis, ir ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti ir skubiai sumažinti šį skaičių pradedant nuo tų direktyvų, kurias į nacionalinę teisę vėluojama perkelti dvejus metus ar ilgiau;

| 16. | ragina Komisiją savo tinklavietėje pateikti išsamesnę informaciją apie direktyvas, kurių neįgyvendino atskiros valstybės narės; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją savo tinklavietėje pateikti išsamesnę informaciją apie direktyvas, kurių neįgyvendino atskiros valstybės narės;

| 17. | ragina valstybes nares pateikti Komisijai koreliacijos lenteles, kuriose būtų nurodoma išsami informacija apie priemones, kurių šalis ėmėsi direktyvoms perkelti į nacionalinę teisę, kad ji galėtų pateikti išsamesnę informaciją apie perkėlimo kokybę; ragina Komisiją nurodyti geriausius pavyzdžius, kai teisės aktai buvo perkelti laiku ir teisingai, ir pranešti apie juos valstybės narėms; |
| --- | --- |

17.

ragina valstybes nares pateikti Komisijai koreliacijos lenteles, kuriose būtų nurodoma išsami informacija apie priemones, kurių šalis ėmėsi direktyvoms perkelti į nacionalinę teisę, kad ji galėtų pateikti išsamesnę informaciją apie perkėlimo kokybę; ragina Komisiją nurodyti geriausius pavyzdžius, kai teisės aktai buvo perkelti laiku ir teisingai, ir pranešti apie juos valstybės narėms;

Taikymas

| 18. | mano, kad valstybės narės turėtų stiprinti veiksmingą nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų, kurių veikla susijusi su vidaus rinkos taisyklių taikymu, bendradarbiavimą užtikrindamos ir plėtodamos nacionalinių administracijų su vidaus rinka susijusias funkcijas; |
| --- | --- |

18.

mano, kad valstybės narės turėtų stiprinti veiksmingą nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų, kurių veikla susijusi su vidaus rinkos taisyklių taikymu, bendradarbiavimą užtikrindamos ir plėtodamos nacionalinių administracijų su vidaus rinka susijusias funkcijas;

| 19. | ragina valstybes nares pasitelkiant esamas Bendrijos programas ir tinklus valstybių narių nacionalinio ir vietos lygmens valstybės tarnautojams ir teisminių institucijų atstovams nuolat rengti mokymus vidaus rinkos taisyklių srityje; |
| --- | --- |

19.

ragina valstybes nares pasitelkiant esamas Bendrijos programas ir tinklus valstybių narių nacionalinio ir vietos lygmens valstybės tarnautojams ir teisminių institucijų atstovams nuolat rengti mokymus vidaus rinkos taisyklių srityje;

| 20. | pritaria Komisijos nuomonei, kad valstybės narės, imdamosi visų būtinų priemonių, taip pat skirdamos tam lėšų, turi užtikrinti tarpvalstybinių Komisijos sukurtų elektroninių informacinių sistemų tinklų (pvz., vidaus rinkos informacinė sistema (angl. IMI), nemaistiniams pavojingiems produktams skirta skubaus įspėjimo sistema (angl. RAPEX), maisto produktams ir pašarams skirta skubaus įspėjimo sistema (angl. RASFF) ar bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas (angl. CPC)) veikimą; |
| --- | --- |

20.

pritaria Komisijos nuomonei, kad valstybės narės, imdamosi visų būtinų priemonių, taip pat skirdamos tam lėšų, turi užtikrinti tarpvalstybinių Komisijos sukurtų elektroninių informacinių sistemų tinklų (pvz., vidaus rinkos informacinė sistema (angl. IMI), nemaistiniams pavojingiems produktams skirta skubaus įspėjimo sistema (angl. RAPEX), maisto produktams ir pašarams skirta skubaus įspėjimo sistema (angl. RASFF) ar bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinklas (angl. CPC)) veikimą;

| 21. | ragina Komisiją į vidaus rinkos srities teisės aktus žvelgti kaip į ciklinį procesą, kurio svarbi dalis turėtų būti ex-post vertinimai, kurie būtų naudojami nustatyti, ar teisės aktai atitinka arba pranoksta pirminį poveikio vertinimą ir, jei ne, – nustatyti kaip jie turėtų būti pakeisti ar išleisti nauja redakcija siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų pirminius tikslus; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją į vidaus rinkos srities teisės aktus žvelgti kaip į ciklinį procesą, kurio svarbi dalis turėtų būti ex-post vertinimai, kurie būtų naudojami nustatyti, ar teisės aktai atitinka arba pranoksta pirminį poveikio vertinimą ir, jei ne, – nustatyti kaip jie turėtų būti pakeisti ar išleisti nauja redakcija siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų pirminius tikslus;

Vykdymo užtikrinimas

| 22. | laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų informuodamos piliečius ir įmones apie jų teises vidaus rinkoje, kad jie šiomis teisėmis galėtų naudotis praktiškai; ragina Komisiją prioritetine tvarka užbaigti su bendrąja rinka susijusių pagalbinių paslaugų projektą, skirtą informacijos, rekomendacijų ir pagalbos sprendžiant problemas paslaugoms supaprastinti ir siekti, kad jos būtų labiau prieinamos; |
| --- | --- |

22.

laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų informuodamos piliečius ir įmones apie jų teises vidaus rinkoje, kad jie šiomis teisėmis galėtų naudotis praktiškai; ragina Komisiją prioritetine tvarka užbaigti su bendrąja rinka susijusių pagalbinių paslaugų projektą, skirtą informacijos, rekomendacijų ir pagalbos sprendžiant problemas paslaugoms supaprastinti ir siekti, kad jos būtų labiau prieinamos;

| 23. | mano, kad informacija apie vidaus rinką, kurią Komisija skelbia internete, yra išsami, bet per daug suskaidyta; ragina Komisiją bendradarbiaujant su Europos įmonių tinklu įkurti ir stiprinti portalą „Jūsų Europa. Verslas“, kuris veiktų vieno langelio principu pateikiant verslo informaciją, susijusią su vidaus rinka, siekiant išvengti nereikalingų ir daug kainuojančių lygiagrečių struktūrų ir išnaudoti galimą sąveiką, ypač teikiant informaciją pagal Paslaugų direktyvą (7); |
| --- | --- |

23.

mano, kad informacija apie vidaus rinką, kurią Komisija skelbia internete, yra išsami, bet per daug suskaidyta; ragina Komisiją bendradarbiaujant su Europos įmonių tinklu įkurti ir stiprinti portalą „Jūsų Europa. Verslas“, kuris veiktų vieno langelio principu pateikiant verslo informaciją, susijusią su vidaus rinka, siekiant išvengti nereikalingų ir daug kainuojančių lygiagrečių struktūrų ir išnaudoti galimą sąveiką, ypač teikiant informaciją pagal Paslaugų direktyvą (7);

| 24. | pabrėžia, kad Europos įmonių tinklas vaidina pagrindinį vaidmenį suteikiant galimybes MVĮ pasinaudoti vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis; pabrėžia, kad dėl biurokratinių įpareigojimų nepanaudojami vertingi ištekliai ir tai Europos įmonių tinklui trukdo labiau susitelkti ties pagrindiniu uždaviniu – teikti MVĮ jų poreikiams pritaikytą paramą; ragina Komisiją labiau naudotis Europos įmonių tinklu tikslingai teikiant informaciją ir mažinant biurokratiją šio tinklo partneriams; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad Europos įmonių tinklas vaidina pagrindinį vaidmenį suteikiant galimybes MVĮ pasinaudoti vidaus rinkos teikiamomis galimybėmis; pabrėžia, kad dėl biurokratinių įpareigojimų nepanaudojami vertingi ištekliai ir tai Europos įmonių tinklui trukdo labiau susitelkti ties pagrindiniu uždaviniu – teikti MVĮ jų poreikiams pritaikytą paramą; ragina Komisiją labiau naudotis Europos įmonių tinklu tikslingai teikiant informaciją ir mažinant biurokratiją šio tinklo partneriams;

| 25. | mano, kad valstybės narės, Komisijos padedamos, turėtų pagerinti problemų sprendimo mechanizmų, pvz., tinklo SOLVIT, pajėgumus, siekiant užtikrinti veiksmingesnę teisių gynimo tvarką; pabrėžia, kad SOLVIT sukaupta patirtis turėtų būti naudojama formuojant nacionalinę ir ES politiką, atliekant būtinus struktūrinius arba reglamentavimo pakeitimus; ragina valstybes nares skiriant papildomų lėšų ir žmogiškųjų išteklių toliau stiprinti centrų SOLVIT tinklus; |
| --- | --- |

25.

mano, kad valstybės narės, Komisijos padedamos, turėtų pagerinti problemų sprendimo mechanizmų, pvz., tinklo SOLVIT, pajėgumus, siekiant užtikrinti veiksmingesnę teisių gynimo tvarką; pabrėžia, kad SOLVIT sukaupta patirtis turėtų būti naudojama formuojant nacionalinę ir ES politiką, atliekant būtinus struktūrinius arba reglamentavimo pakeitimus; ragina valstybes nares skiriant papildomų lėšų ir žmogiškųjų išteklių toliau stiprinti centrų SOLVIT tinklus;

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant, kad SOLVIT centrai ir jų teikiamos nemokamos problemų sprendimo paslaugos būtų labiau matomos Europos įmonėms ir piliečiams; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją ir valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant, kad SOLVIT centrai ir jų teikiamos nemokamos problemų sprendimo paslaugos būtų labiau matomos Europos įmonėms ir piliečiams;

*

* *

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

27.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 176, 2009 7 7, p. 17.

(2)  OL L 98, 2005 4 16, p. 47.

(3)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 80.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0421.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0352.

(6)  Tarybos dokumentas 13024/09.

(7)  2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/123/EB dėl paslaugų vidaus rinkoje (OL L 376, 2006 12 27, p. 36).

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienis

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/30

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisStrategija „ES 2020“. Tolesni veiksmai, susiję su neoficialiu 2010 m. vasario 11 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimu

P7_TA(2010)0053

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl „ES 2020“

2010/C 349 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į neoficialų Europos Vadovų Tarybos 2010 m. vasario 11 d. susitikimą,

atsižvelgdamas į Komisijos pradėtą viešąją konsultaciją dėl strategijos „ES 2020“ ir jos išvadas (SEC(2010)0116),

atsižvelgdamas į Komisijos atliktą Lisabonos strategijos vertinimą (SEC(2010)0114),

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos dokumentą „Septyni Europos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos įgyvendinimo veiksmai“,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi strategijos „ES 2020“ tikslas – ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas, nes 4 proc. BVP sumažėjimas susijęs su pramonės gamyba ir tai, kad darbo neturi daugiau kaip 23 mln. moterų ir vyrų, gali būti vadinama ekonomine ir humanitarine katastrofa, |
| --- | --- |

A.

kadangi strategijos „ES 2020“ tikslas – ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas, nes 4 proc. BVP sumažėjimas susijęs su pramonės gamyba ir tai, kad darbo neturi daugiau kaip 23 mln. moterų ir vyrų, gali būti vadinama ekonomine ir humanitarine katastrofa,

| B. | kadangi Lisabonos strategija buvo sėkminga tik iš dalies dėl silpnos valdymo struktūros, atskaitomybės trūkumo, daugybės skirtingų tikslų, sujungtų į vieną itin sudėtingą tikslą, per didelių tikslų ir neaiškumo, dėl neaiškaus pagrindinio tikslo ir neskaidrumo ir kadangi dėl šių priežasčių Parlamentas džiaugiasi Komisijos pasiūlymu dėl strategijos „ES 2020“ ir su ja susijusių tikslų ir programos, |
| --- | --- |

B.

kadangi Lisabonos strategija buvo sėkminga tik iš dalies dėl silpnos valdymo struktūros, atskaitomybės trūkumo, daugybės skirtingų tikslų, sujungtų į vieną itin sudėtingą tikslą, per didelių tikslų ir neaiškumo, dėl neaiškaus pagrindinio tikslo ir neskaidrumo ir kadangi dėl šių priežasčių Parlamentas džiaugiasi Komisijos pasiūlymu dėl strategijos „ES 2020“ ir su ja susijusių tikslų ir programos,

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad strategija „ES 2020“ visų pirma turėtų būti veiksminga priemonė ekonomikos ir finansų krizei įveikti, pagal kurią ES atgaivinimo procesui būtų suteikta paskatų ir nuoseklumo Europoje mobilizuojant ir koordinuojant visas nacionalines ir Europos priemones; |
| --- | --- |

1.

mano, kad strategija „ES 2020“ visų pirma turėtų būti veiksminga priemonė ekonomikos ir finansų krizei įveikti, pagal kurią ES atgaivinimo procesui būtų suteikta paskatų ir nuoseklumo Europoje mobilizuojant ir koordinuojant visas nacionalines ir Europos priemones;

| 2. | atsižvelgiant į tai, kad per daug ankstesnės Lisabonos strategijos tikslų nebuvo pasiekta, džiaugiasi Europos Vadovų Tarybos sprendimu nustatyti mažiau, bet aiškesnių, realistiškesnių ir geriau kiekybiškai įvertinamų tikslų; |
| --- | --- |

2.

atsižvelgiant į tai, kad per daug ankstesnės Lisabonos strategijos tikslų nebuvo pasiekta, džiaugiasi Europos Vadovų Tarybos sprendimu nustatyti mažiau, bet aiškesnių, realistiškesnių ir geriau kiekybiškai įvertinamų tikslų;

Socialinė rinkos ekonomika

| 3. | mano, kad tvarus, aukštos kokybės visiškas vyrų ir moterų užimtumas yra svarbus tikslas, kurio ES turėtų siekti ir kurį galima pasiekti tik jei ES institucijos ir valstybės narės įgyvendins būtinas reformas; |
| --- | --- |

3.

mano, kad tvarus, aukštos kokybės visiškas vyrų ir moterų užimtumas yra svarbus tikslas, kurio ES turėtų siekti ir kurį galima pasiekti tik jei ES institucijos ir valstybės narės įgyvendins būtinas reformas;

| 4. | pažymi, kad nedarbas yra svarbiausias klausimas dabartinėse diskusijose dėl krizės; mano, kad siekiant visapusiškai spręsti didelio ir vis augančio nedarbo problemas ES privalo įgyvendinti ambicingą socialinę darbotvarkę, įskaitant ilgesnio ir sveikesnio gyvenimo skatinimą, kovą su skurdu ir socialine atskirtimi, padedant darbuotojams derinti darbą su priežiūros pareigomis, sprendžiant mokyklos nebaigimo problemą, skatinant visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir kovojant su diskriminacija bei remiant lyčių aspekto integravimą ir lyčių lygybę, taip pat darbuotojų teises ir geras darbo sąlygas; ragina valstybes nares spręsti nedarbo problemą sudarant jaunimui daugiau mokymų ir stažuočių galimybių, kartu apsaugant jaunimą nuo nesąžiningo įdarbinimo tvarkos; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad nedarbas yra svarbiausias klausimas dabartinėse diskusijose dėl krizės; mano, kad siekiant visapusiškai spręsti didelio ir vis augančio nedarbo problemas ES privalo įgyvendinti ambicingą socialinę darbotvarkę, įskaitant ilgesnio ir sveikesnio gyvenimo skatinimą, kovą su skurdu ir socialine atskirtimi, padedant darbuotojams derinti darbą su priežiūros pareigomis, sprendžiant mokyklos nebaigimo problemą, skatinant visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir kovojant su diskriminacija bei remiant lyčių aspekto integravimą ir lyčių lygybę, taip pat darbuotojų teises ir geras darbo sąlygas; ragina valstybes nares spręsti nedarbo problemą sudarant jaunimui daugiau mokymų ir stažuočių galimybių, kartu apsaugant jaunimą nuo nesąžiningo įdarbinimo tvarkos;

| 5. | mano, kad siekiant spręsti didelio ir vis augančio nedarbo problemas ES privalo įgyvendinti ambicingą socialinę darbotvarkę, įskaitant tvirtesnę lyčių lygybės strategiją ir integracijos politiką; |
| --- | --- |

5.

mano, kad siekiant spręsti didelio ir vis augančio nedarbo problemas ES privalo įgyvendinti ambicingą socialinę darbotvarkę, įskaitant tvirtesnę lyčių lygybės strategiją ir integracijos politiką;

| 6. | mano, kad ES būtina sukurti labiau viską apimančią ir konkurencingą darbo rinką, naudojant socialinės apsaugos sistemų restruktūrizaciją ir suteikiant darbdaviams didesnį lankstumą, tuo pat metu užtikrinant tinkamas trumpalaikes nedarbo pašalpas ir aktyvų darbo paieškų rėmimą; |
| --- | --- |

6.

mano, kad ES būtina sukurti labiau viską apimančią ir konkurencingą darbo rinką, naudojant socialinės apsaugos sistemų restruktūrizaciją ir suteikiant darbdaviams didesnį lankstumą, tuo pat metu užtikrinant tinkamas trumpalaikes nedarbo pašalpas ir aktyvų darbo paieškų rėmimą;

| 7. | ragina ES lengvinti laisvą visų piliečių judėjimą, įskaitant darbuotojus, specialistus, verslo atstovus, mokslininkus, studentus ir pensininkus; |
| --- | --- |

7.

ragina ES lengvinti laisvą visų piliečių judėjimą, įskaitant darbuotojus, specialistus, verslo atstovus, mokslininkus, studentus ir pensininkus;

| 8. | ragina ES išnagrinėti Europos schemų, skirtų palengvinti žinių judėjimą bei stabdyti Europos protų nutekėjimą ir tarptautiniu mastu skatinti kompetenciją bei plėtoti pirmaujančių universitetų tinklus, galimybę; mano, kad vadinamosios penktosios, t. y. žinių judėjimo, laisvės sukūrimas turėtų prie to prisidėti; |
| --- | --- |

8.

ragina ES išnagrinėti Europos schemų, skirtų palengvinti žinių judėjimą bei stabdyti Europos protų nutekėjimą ir tarptautiniu mastu skatinti kompetenciją bei plėtoti pirmaujančių universitetų tinklus, galimybę; mano, kad vadinamosios penktosios, t. y. žinių judėjimo, laisvės sukūrimas turėtų prie to prisidėti;

| 9. | apgailestauja, kad pradiniame pasiūlyme dėl „ES 2020“ strategijos nebuvo paminėtas žemės ūkio sektorius, nepaisant žemės ūkio potencialo aktyviai prisidėti prie pagrindinių problemų, kilsiančių ateityje, sprendimo; mano, kad turint tinkamą politikos sistemą ir pakankamai biudžeto lėšų, žemės ūkis ir miškininkystė gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant visą Europos strategiją, kuri skiriama ekonomikos atgaivinimui užtikrinti ir su klimato kaita susijusiems tikslams pasiekti, taip pat šie sektoriai gali padėti užtikrinti ES ir pasaulio aprūpinimą maistu, augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad pradiniame pasiūlyme dėl „ES 2020“ strategijos nebuvo paminėtas žemės ūkio sektorius, nepaisant žemės ūkio potencialo aktyviai prisidėti prie pagrindinių problemų, kilsiančių ateityje, sprendimo; mano, kad turint tinkamą politikos sistemą ir pakankamai biudžeto lėšų, žemės ūkis ir miškininkystė gali atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant visą Europos strategiją, kuri skiriama ekonomikos atgaivinimui užtikrinti ir su klimato kaita susijusiems tikslams pasiekti, taip pat šie sektoriai gali padėti užtikrinti ES ir pasaulio aprūpinimą maistu, augimą ir darbo vietų kūrimą;

Siekiant sėkmingai įgyvendinti strategiją „ES 2020“ reikalinga stipri Europos valdymo sistema

| 10. | mano, kad strategijoje „ES 2020“ turėtų būti pateiktas ryžtinga, nuoseklesnė ir tikslais pagrįsta ekonominės krizės įveikimo strategija, užtikrinanti didesnį sutampančių strategijų ryšį, pvz., Tvaraus vystymosi strategijos ir Stabilumo ir augimo pakto (SAP), siekiant sukurti teisingą, tvarią ir klestinčią Europą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad strategijoje „ES 2020“ turėtų būti pateiktas ryžtinga, nuoseklesnė ir tikslais pagrįsta ekonominės krizės įveikimo strategija, užtikrinanti didesnį sutampančių strategijų ryšį, pvz., Tvaraus vystymosi strategijos ir Stabilumo ir augimo pakto (SAP), siekiant sukurti teisingą, tvarią ir klestinčią Europą;

| 11. | mano, kad Lisabonos strategiją ištiko nesėkmė dėl valstybių narių įsipareigojimo ir nuosavybės trūkumo, susijusių su sutartų veiksmų plano įgyvendinimu, bei dėl veiksmingų iniciatyvų ir privalomų priemonių trūkumo ES lygmenyje; |
| --- | --- |

11.

mano, kad Lisabonos strategiją ištiko nesėkmė dėl valstybių narių įsipareigojimo ir nuosavybės trūkumo, susijusių su sutartų veiksmų plano įgyvendinimu, bei dėl veiksmingų iniciatyvų ir privalomų priemonių trūkumo ES lygmenyje;

| 12. | ragina Europos Vadovų Tarybą atsisakyti atvirojo koordinavimo metodo, paremto ekonomikos politikos srityje pažangiausios patirties mainais ir tarpusavio spaudimu; ragina Komisiją naudoti visas Lisabonos sutarties nuostatas, esančias straipsniuose, pavyzdžiui: 121, 122, 136, 172, 173 ir 194 straipsnius, koordinuojant valstybių narių ekonomikos reformas ir veiksmų planus; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Vadovų Tarybą atsisakyti atvirojo koordinavimo metodo, paremto ekonomikos politikos srityje pažangiausios patirties mainais ir tarpusavio spaudimu; ragina Komisiją naudoti visas Lisabonos sutarties nuostatas, esančias straipsniuose, pavyzdžiui: 121, 122, 136, 172, 173 ir 194 straipsnius, koordinuojant valstybių narių ekonomikos reformas ir veiksmų planus;

| 13. | pabrėžia, kad Komisiją turėtų parengti tikslią kliūčių suvestinę ir pasiūlyti veiksmus šioms pagrindinėms kliūtims įveikti, siekiant baigti kurti vidaus rinką; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad Komisiją turėtų parengti tikslią kliūčių suvestinę ir pasiūlyti veiksmus šioms pagrindinėms kliūtims įveikti, siekiant baigti kurti vidaus rinką;

| 14. | ragina Komisiją laikantis subsidiarumo principo pateikti naujų priemonių, pvz., reglamentų ir direktyvų, taip pat galimų sankcijų toms valstybėms narėms, kurios neįgyvendina strategijos „ES 2020“, ir paskatų toms, kurios šią strategiją įgyvendina; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją laikantis subsidiarumo principo pateikti naujų priemonių, pvz., reglamentų ir direktyvų, taip pat galimų sankcijų toms valstybėms narėms, kurios neįgyvendina strategijos „ES 2020“, ir paskatų toms, kurios šią strategiją įgyvendina;

| 15. | primena, kad Komisija ir Europos Vadovų taryba pabrėžė itin svarbų Europos Parlamento vaidmenį rengiant strategiją „ES 2020“, taigi turėtų gerbti Parlamento išimtines teises, pateikdamos Parlamentui metines politikos rekomendacijas prieš Europos Vadovų Tarybai priimant sprendimą; ragina Tarybą ir Komisiją pripažinti svarbų Parlamento vaidmenį įgyvendinant strategiją „ES 2020“; mano, kad būtina parengti tarpinstitucinį susitarimą siekiant įtvirtinti demokratinius ir efektyvius būsimus veiksmus, kuriame taip pat turėtų būti įtrauktas Tarybos pasižadėjimas nepritarti strategijos pakeitimams artimiausiu metu oficialiai prieš tai nepasitarus su Parlamentu; |
| --- | --- |

15.

primena, kad Komisija ir Europos Vadovų taryba pabrėžė itin svarbų Europos Parlamento vaidmenį rengiant strategiją „ES 2020“, taigi turėtų gerbti Parlamento išimtines teises, pateikdamos Parlamentui metines politikos rekomendacijas prieš Europos Vadovų Tarybai priimant sprendimą; ragina Tarybą ir Komisiją pripažinti svarbų Parlamento vaidmenį įgyvendinant strategiją „ES 2020“; mano, kad būtina parengti tarpinstitucinį susitarimą siekiant įtvirtinti demokratinius ir efektyvius būsimus veiksmus, kuriame taip pat turėtų būti įtrauktas Tarybos pasižadėjimas nepritarti strategijos pakeitimams artimiausiu metu oficialiai prieš tai nepasitarus su Parlamentu;

| 16. | pabrėžia, kad būtina geriau bendradarbiauti su nacionaliniais parlamentais ir pilietine visuomene; mano, kad didesnis dalyvių dalyvavimas sąlygos didesnį spaudimą nacionalinėms administracijoms pasiekti rezultatų; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad būtina geriau bendradarbiauti su nacionaliniais parlamentais ir pilietine visuomene; mano, kad didesnis dalyvių dalyvavimas sąlygos didesnį spaudimą nacionalinėms administracijoms pasiekti rezultatų;

| 17. | mano, kad valstybės narės glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, turėtų parengti nacionalinių veiksmų planų projektus, tam tikriems jų ekonomikų makroekonomikos aspektams nustatant minimalias ir maksimalias vertes; |
| --- | --- |

17.

mano, kad valstybės narės glaudžiai bendradarbiaudamos su Komisija, turėtų parengti nacionalinių veiksmų planų projektus, tam tikriems jų ekonomikų makroekonomikos aspektams nustatant minimalias ir maksimalias vertes;

| 18. | pažymi, kad Europos Audito Rūmai kritikavo Komisijos ir valstybių narių vykdomo ES biudžeto įgyvendinimą; kadangi valstybės narės pačios valdo 80 proc. ES biudžeto, todėl mano, kad Komisija turėtų taikyti didesnį spaudimą valstybėms narėms imtis atsakomybės tinkamai tvarkyti šias lėšas ir pasvarstyti galimybę taikyti baudas, jei valstybės narės atsisako bendradarbiauti; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad Europos Audito Rūmai kritikavo Komisijos ir valstybių narių vykdomo ES biudžeto įgyvendinimą; kadangi valstybės narės pačios valdo 80 proc. ES biudžeto, todėl mano, kad Komisija turėtų taikyti didesnį spaudimą valstybėms narėms imtis atsakomybės tinkamai tvarkyti šias lėšas ir pasvarstyti galimybę taikyti baudas, jei valstybės narės atsisako bendradarbiauti;

| 19. | mano, kad valstybės narės turėtų nurodyti, kaip jos naudoja ES lėšas siekdamos įvairių strategijos „ES 2020“ tikslų ir kad ES finansavimas turėtų priklausyti nuo rezultatų ir atitikties „ES 2020“ strategijos tikslams; |
| --- | --- |

19.

mano, kad valstybės narės turėtų nurodyti, kaip jos naudoja ES lėšas siekdamos įvairių strategijos „ES 2020“ tikslų ir kad ES finansavimas turėtų priklausyti nuo rezultatų ir atitikties „ES 2020“ strategijos tikslams;

Euro tvirtumo apsauga stiprinant finansinę priežiūrą

| 20. | pabrėžia, kad biudžeto konsolidavimą ir ekonomikos politiką būtina glaudžiai konsoliduoti siekiant padidinti augimą, kurti darbo vietas ir užtikrinti euro stabilumą ateityje; mano, kad valstybės narės privalo laikytis Europos stabilumo ir augimo pakto kriterijų, kartu išlaikydamos pusiausvyrą tarp nacionalinio deficito mažinimo, investicijų ir socialinių reikmių; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad biudžeto konsolidavimą ir ekonomikos politiką būtina glaudžiai konsoliduoti siekiant padidinti augimą, kurti darbo vietas ir užtikrinti euro stabilumą ateityje; mano, kad valstybės narės privalo laikytis Europos stabilumo ir augimo pakto kriterijų, kartu išlaikydamos pusiausvyrą tarp nacionalinio deficito mažinimo, investicijų ir socialinių reikmių;

| 21. | mano, kad tai, jog kai kurios euro zonos valstybės narės nesugeba laikytis persvarstyto SAP, parodo, kad reikia stiprinti Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) ekonominį koordinavimą; mano, kad euro zonos problemas reikėtų spręsti Europos Sąjungos lygmeniu ir apgailestauja, kad nėra euro stabilumo apsaugos mechanizmų; |
| --- | --- |

21.

mano, kad tai, jog kai kurios euro zonos valstybės narės nesugeba laikytis persvarstyto SAP, parodo, kad reikia stiprinti Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) ekonominį koordinavimą; mano, kad euro zonos problemas reikėtų spręsti Europos Sąjungos lygmeniu ir apgailestauja, kad nėra euro stabilumo apsaugos mechanizmų;

| 22. | atkreipia dėmesį, kad spekuliaciniai išpuoliai prieš šalis, patiriančias ekonominių sunkumų, dar labiau didina jų ekonomines problemas ir joms tampa labai brangu skolintis pinigų; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį, kad spekuliaciniai išpuoliai prieš šalis, patiriančias ekonominių sunkumų, dar labiau didina jų ekonomines problemas ir joms tampa labai brangu skolintis pinigų;

| 23. | pabrėžia, kad būtina Europos priežiūros institucija, kuri prižiūrėtų mikro ir makro lygių finansų stabilumą, užkertant kelią ateities krizėms; pabrėžia būtinybę sukurti veiksmingą Europos bankų sistemą, kuri užtikrintų, kad Europa ir toliau liktų kaip vienas iš pirmaujančių finansinių centrų ir viena iš pirmaujančių pasaulio ekonomikų; pabrėžia, kad priežiūra negali būti tik nacionalinis klausimas, nes rinkos yra tarptautinės ir finansinės institucijos veikia tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad būtina Europos priežiūros institucija, kuri prižiūrėtų mikro ir makro lygių finansų stabilumą, užkertant kelią ateities krizėms; pabrėžia būtinybę sukurti veiksmingą Europos bankų sistemą, kuri užtikrintų, kad Europa ir toliau liktų kaip vienas iš pirmaujančių finansinių centrų ir viena iš pirmaujančių pasaulio ekonomikų; pabrėžia, kad priežiūra negali būti tik nacionalinis klausimas, nes rinkos yra tarptautinės ir finansinės institucijos veikia tarptautiniu mastu;

Europos vidaus rinkos galimybių atskleidimas

| 24. | pabrėžia, kad bendroji rinka labai prisideda prie Europos klestėjimo, ir džiaugiasi, kad Mario Monti patikėta užduotis pasiūlyti naujų ir proporcingų idėjų siekiant išjudinti Europos bendrąją rinką; mano, kad, jei vidaus rinka yra pagrindinė strategijos „ES 2020“ sritis, Taryba ir Komisija turėtų pateikti pasiūlymų siekiant baigti kurti vidaus rinką; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad bendroji rinka labai prisideda prie Europos klestėjimo, ir džiaugiasi, kad Mario Monti patikėta užduotis pasiūlyti naujų ir proporcingų idėjų siekiant išjudinti Europos bendrąją rinką; mano, kad, jei vidaus rinka yra pagrindinė strategijos „ES 2020“ sritis, Taryba ir Komisija turėtų pateikti pasiūlymų siekiant baigti kurti vidaus rinką;

| 25. | pažymi, kad kai kurios vyriausybės taiko ekonominį protekcionizmą, kuris kelia grėsmę 50 metų kurtai ekonomikos integracijai ir solidarumui; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad kai kurios vyriausybės taiko ekonominį protekcionizmą, kuris kelia grėsmę 50 metų kurtai ekonomikos integracijai ir solidarumui;

| 26. | primena valstybėms narėms, kad jos gali naudoti tvirtesnio bendradarbiavimo metodą srityse, kuriose derybos pateko į aklavietę; |
| --- | --- |

26.

primena valstybėms narėms, kad jos gali naudoti tvirtesnio bendradarbiavimo metodą srityse, kuriose derybos pateko į aklavietę;

| 27. | mano, kad būtina baigti kurti energetikos vidaus rinką siekiant užtikrinti ekonomikos augimą, apjungti atsinaujinančios energijos šaltinius ir užtikrinti tiekimo saugumą; mano, kad tvarūs, mažai anglies dvideginio išskiriantys energijos šaltiniai turėtų sudaryti didelę viso ES energijos šaltinių derinio dalį; |
| --- | --- |

27.

mano, kad būtina baigti kurti energetikos vidaus rinką siekiant užtikrinti ekonomikos augimą, apjungti atsinaujinančios energijos šaltinius ir užtikrinti tiekimo saugumą; mano, kad tvarūs, mažai anglies dvideginio išskiriantys energijos šaltiniai turėtų sudaryti didelę viso ES energijos šaltinių derinio dalį;

| 28. | mano, kad Europos pramonė turėtų pasinaudoti savo pagrindiniu vaidmeniu kuriant tvarią ekonomiką ir ekologiškas judumo technologijas pasinaudodama jų eksporto galimybėmis; mano, kad kartu dėl to sumažėtų priklausomybė nuo išteklių ir taptų lengviau laikytis būtinų „20-20-20“ klimato kaitos tikslų; tačiau pabrėžia, kad ES ekonomikai būtina pakankamai aukštų technologijų žaliavų šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

28.

mano, kad Europos pramonė turėtų pasinaudoti savo pagrindiniu vaidmeniu kuriant tvarią ekonomiką ir ekologiškas judumo technologijas pasinaudodama jų eksporto galimybėmis; mano, kad kartu dėl to sumažėtų priklausomybė nuo išteklių ir taptų lengviau laikytis būtinų „20-20-20“ klimato kaitos tikslų; tačiau pabrėžia, kad ES ekonomikai būtina pakankamai aukštų technologijų žaliavų šiam tikslui pasiekti;

MVĮ ir darbo vietų kūrimo skatinimas

| 29. | mano, kad Komisija turėjo skirti didesnį dėmesį mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) skatinimui ir paramai joms, nes daugiausia darbo vietų sukuriama šiame sektoriuje ir jo atnaujinimas bei technologinė pažanga itin svarbūs išjudinant mūsų ekonomiką; mano, kad reikia daugiau pasiūlymų, kuriais siekiama mažinti biurokratiją ir skatinti naujoviškas idėjas; |
| --- | --- |

29.

mano, kad Komisija turėjo skirti didesnį dėmesį mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) skatinimui ir paramai joms, nes daugiausia darbo vietų sukuriama šiame sektoriuje ir jo atnaujinimas bei technologinė pažanga itin svarbūs išjudinant mūsų ekonomiką; mano, kad reikia daugiau pasiūlymų, kuriais siekiama mažinti biurokratiją ir skatinti naujoviškas idėjas;

| 30. | pabrėžia, kad smulkaus verslo aktas yra tik pirmas žingsnis, tačiau toliau turėtų būti veikiama ryžtingiau; manoma, kad pirmenybė turėtų būti teikiama MVĮ palankiems įstatymams, siekiant skatinti verslumą ir suteikti daugiau finansavimo sąlygų; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad smulkaus verslo aktas yra tik pirmas žingsnis, tačiau toliau turėtų būti veikiama ryžtingiau; manoma, kad pirmenybė turėtų būti teikiama MVĮ palankiems įstatymams, siekiant skatinti verslumą ir suteikti daugiau finansavimo sąlygų;

| 31. | pabrėžia, kad norint sėkmingai įgyvendinti strategiją „ES 2020“ dėmesys turėtų būti skiriamas MVĮ ir darbo vietų kūrimo skatinimui ne tik prekybos ir paslaugų srityse, bet ir pramonės bei žemės ūkio sektoriuose, nes jie itin svarbūs mūsų būsimai ekonomikai; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad norint sėkmingai įgyvendinti strategiją „ES 2020“ dėmesys turėtų būti skiriamas MVĮ ir darbo vietų kūrimo skatinimui ne tik prekybos ir paslaugų srityse, bet ir pramonės bei žemės ūkio sektoriuose, nes jie itin svarbūs mūsų būsimai ekonomikai;

| 32. | mano, kad senstantiems Europos gyventojams reikalinga visą gyvenimą trunkančio mokymosi politika ir lankstesnis išėjimo į pensiją amžius (kai darbuotojai tai pasirenka), kad galima būtų išlaikyti darbo rinkoje aktyvių asmenų skaičių ir sustiprinti socialinę įtrauktį; mano, kad dažnai nepaisoma vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų darbuotojų užimtumo galimybių, ir tikisi pasiūlymų, kuriais būtų siekiama padidinti minėtų asmenų galimybes; be to, ragina Komisiją pateikti kovos su jaunimo nedarbu strategiją; |
| --- | --- |

32.

mano, kad senstantiems Europos gyventojams reikalinga visą gyvenimą trunkančio mokymosi politika ir lankstesnis išėjimo į pensiją amžius (kai darbuotojai tai pasirenka), kad galima būtų išlaikyti darbo rinkoje aktyvių asmenų skaičių ir sustiprinti socialinę įtrauktį; mano, kad dažnai nepaisoma vyresnio amžiaus žmonių ir neįgaliųjų darbuotojų užimtumo galimybių, ir tikisi pasiūlymų, kuriais būtų siekiama padidinti minėtų asmenų galimybes; be to, ragina Komisiją pateikti kovos su jaunimo nedarbu strategiją;

Biudžetas, atspindintis visą apimantį, pažangų ir tvarų augimą, kuris yra XXI amžiaus prioritetas

| 33. | mano, kad dabartinis biudžetas nepakankamai atitinka finansinius poreikius, susijusius su kova su XXI amžiaus iššūkiais; ragina Komisiją pateikti ryžtingą pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama, kad strategija „ES 2020“ taptų sėkminga; |
| --- | --- |

33.

mano, kad dabartinis biudžetas nepakankamai atitinka finansinius poreikius, susijusius su kova su XXI amžiaus iššūkiais; ragina Komisiją pateikti ryžtingą pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama, kad strategija „ES 2020“ taptų sėkminga;

| 34. | ragina Komisijos naujoje strategijoje išlaikyti Lisabonos strategijos tikslą sudarant ES ir valstybių narių biudžetus 3 proc. BVP skirti moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama Europos mokslinius tyrimus padaryti veiksmingesnius, racionalizuojant esamas struktūras, mažinant biurokratiją ir sukuriant moksliniams tyrimams ir naujovėms palankesnę investicijų viešajame ir privačiajame sektoriuose; mano, kad siekiant, jog vadinamasi žinių trikampis būtų veikiantis, būtina gerinti švietimą ir pasiekti, kad inovacijų sistemos būtų labiau struktūriškai apibrėžtos ir veiksmingesnės, tuo pat metu remiant didelio poveikio technologijas; ragina valstybes nares geriau išnaudoti sanglaudos politikai ir moksliniams tyrimams bei taikomajai veiklai skiriamų fondų sąveikos galimybes; |
| --- | --- |

34.

ragina Komisijos naujoje strategijoje išlaikyti Lisabonos strategijos tikslą sudarant ES ir valstybių narių biudžetus 3 proc. BVP skirti moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama Europos mokslinius tyrimus padaryti veiksmingesnius, racionalizuojant esamas struktūras, mažinant biurokratiją ir sukuriant moksliniams tyrimams ir naujovėms palankesnę investicijų viešajame ir privačiajame sektoriuose; mano, kad siekiant, jog vadinamasi žinių trikampis būtų veikiantis, būtina gerinti švietimą ir pasiekti, kad inovacijų sistemos būtų labiau struktūriškai apibrėžtos ir veiksmingesnės, tuo pat metu remiant didelio poveikio technologijas; ragina valstybes nares geriau išnaudoti sanglaudos politikai ir moksliniams tyrimams bei taikomajai veiklai skiriamų fondų sąveikos galimybes;

| 35. | mano, kad reikėtų suteikti įtakingesnį vaidmenį Europos investicijų bankui (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui (ERPB) remiant investicijas į infrastruktūrą, ekologiškas technologijas, naujoves ir MVĮ; |
| --- | --- |

35.

mano, kad reikėtų suteikti įtakingesnį vaidmenį Europos investicijų bankui (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui (ERPB) remiant investicijas į infrastruktūrą, ekologiškas technologijas, naujoves ir MVĮ;

| 36. | pabrėžia, kad pradėti rūpintis naujovėmis reikia nuo geresnio švietimo ir ragina Komisiją skatinti naujas verslo, mokslo ir universitetinių mokslinių tyrimų sričių partnerystes; |
| --- | --- |

36.

pabrėžia, kad pradėti rūpintis naujovėmis reikia nuo geresnio švietimo ir ragina Komisiją skatinti naujas verslo, mokslo ir universitetinių mokslinių tyrimų sričių partnerystes;

| 37. | ragina laikytis plataus požiūrio į būsimą ES naujovių politiką; mano, kad didelio poveikio technologijoms reikėtų skirti pakankamai lėšų siekiant, kad Europa taptų šių sričių lydere; |
| --- | --- |

37.

ragina laikytis plataus požiūrio į būsimą ES naujovių politiką; mano, kad didelio poveikio technologijoms reikėtų skirti pakankamai lėšų siekiant, kad Europa taptų šių sričių lydere;

| 38. | mano, kad transporto sektorius – svarbus veikėjas siekiant strategijoje „ES 2020“ numatyto tvaraus augimo ir kad šis sektorius daug prisideda prie ekonomikos augimo, kuris reikalingas norint įgyvendinti „ES 2020“; mano, kad atsižvelgiant į tai svarbu derinti skirtingas priemones, pvz., energijos šaltinių derinimą, kainų nustatymo priemones ir realistišką išorės sąnaudų įtraukimo į vidaus sąnaudas strategiją, ir kad šioms priemonėms turėtų būti taikomi aiškesni ir realistiškesni tikslai, kurie turėtų būti nuolat peržiūrimi; |
| --- | --- |

38.

mano, kad transporto sektorius – svarbus veikėjas siekiant strategijoje „ES 2020“ numatyto tvaraus augimo ir kad šis sektorius daug prisideda prie ekonomikos augimo, kuris reikalingas norint įgyvendinti „ES 2020“; mano, kad atsižvelgiant į tai svarbu derinti skirtingas priemones, pvz., energijos šaltinių derinimą, kainų nustatymo priemones ir realistišką išorės sąnaudų įtraukimo į vidaus sąnaudas strategiją, ir kad šioms priemonėms turėtų būti taikomi aiškesni ir realistiškesni tikslai, kurie turėtų būti nuolat peržiūrimi;

| 39. | primena, kad ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda yra europinio projekto kertinis akmuo, tačiau šiuo metu jai gresia ekonominės krizės pasekmių pavojus; mano, kad strategija „ES 2020“ turi istorinę galimybę išsaugoti ir sustiprinti Europos sanglaudą, visų pirma pasitelkus skaidrią, paprastą ir sumanią sanglaudos politiką, apsaugotą nuo renacionalizavimo, taip pat taikant ilgalaikį ir nuoseklų finansinį transeuropinių tinklų ir energetinį planą, laisvą ir visiems vienodą prieigą prie IRT ir plačiajuosčio ryšio technologijų, siekiant sudaryti žmonėms, visų pirma jaunimui, galimybes laisvai ir tuo pat metu protingai naudoti naujausias ryšių technologijas; |
| --- | --- |

39.

primena, kad ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda yra europinio projekto kertinis akmuo, tačiau šiuo metu jai gresia ekonominės krizės pasekmių pavojus; mano, kad strategija „ES 2020“ turi istorinę galimybę išsaugoti ir sustiprinti Europos sanglaudą, visų pirma pasitelkus skaidrią, paprastą ir sumanią sanglaudos politiką, apsaugotą nuo renacionalizavimo, taip pat taikant ilgalaikį ir nuoseklų finansinį transeuropinių tinklų ir energetinį planą, laisvą ir visiems vienodą prieigą prie IRT ir plačiajuosčio ryšio technologijų, siekiant sudaryti žmonėms, visų pirma jaunimui, galimybes laisvai ir tuo pat metu protingai naudoti naujausias ryšių technologijas;

| 40. | mano, kad pramonės politika labai svarbi siekiant palengvinti perėjimą prie tvarios ekonomikos; mano, kad ES turėtų skatinti naujoves siekdama vystyti aplinkai nekenkiančius gamybos būdus ir, kai reikia, leisti laikinai teikti kompensacijas, kad Europos pramonė taptų ekologiškesnė pasaulio rinkų kontekste; |
| --- | --- |

40.

mano, kad pramonės politika labai svarbi siekiant palengvinti perėjimą prie tvarios ekonomikos; mano, kad ES turėtų skatinti naujoves siekdama vystyti aplinkai nekenkiančius gamybos būdus ir, kai reikia, leisti laikinai teikti kompensacijas, kad Europos pramonė taptų ekologiškesnė pasaulio rinkų kontekste;

| 41. | mano, kad ES turi imtis didelių ekonomikos projektų, pavyzdžiui: tikrojo Europos energetikos tinklo, Galileo projekto baigimo, plataus ekologiškos technologijos taikymo, įskaitant nuolatinį ES pastatų renovavimą, „e- sveikatą“ ir pastangas gerinti ir atnaujinti informacinių ir ryšių technologijų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

41.

mano, kad ES turi imtis didelių ekonomikos projektų, pavyzdžiui: tikrojo Europos energetikos tinklo, Galileo projekto baigimo, plataus ekologiškos technologijos taikymo, įskaitant nuolatinį ES pastatų renovavimą, „e- sveikatą“ ir pastangas gerinti ir atnaujinti informacinių ir ryšių technologijų infrastruktūrą;

| 42. | pabrėžia, kad mano, jog ši rezoliucija yra tik pirmas žingsnis, ir pateiks išsamesnę rezoliuciją dėl kliūčių, problemų ir pavyzdinių projektų per birželio aukščiausiojo lygio vadovų susitikimą; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia, kad mano, jog ši rezoliucija yra tik pirmas žingsnis, ir pateiks išsamesnę rezoliuciją dėl kliūčių, problemų ir pavyzdinių projektų per birželio aukščiausiojo lygio vadovų susitikimą;

*

* *

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

43.

paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai ir Komisijai.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/34 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/34

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisR. Goldstone'o rekomendacijų Izraelio ir Palestinos klausimais įgyvendinimas

P7_TA(2010)0054

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl R. Goldstone'o rekomendacijų Izraelio ir Palestinos klausimais įgyvendinimo

2010/C 349 E/06

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga, t. y. pagarbą žmogaus orumui, laisvę, demokratiją, lygybę, teisinės valstybės principus ir pagarbą žmogaus teisėms, kaip numatyta Europos Sąjungos Sutarties 2 straipsnyje,

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

atsižvelgdamas į Ženevos konvencijas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Artimųjų Rytų,

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl Artimųjų Rytų taikos proceso, priimtas 2009 m. gruodžio 8 d.,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų tiriamosios misijos ataskaitą konflikto Gazos ruože klausimu,

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 64/10,

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus 2010 m. vasario 5 d. pranešimą JT Generalinei Asamblėjai,

atsižvelgdamas į JT Generalinės Asamblėjos 2010 m. vasario 26 d. rezoliuciją,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į faktą, kad judėjimas „Hamas“ įtrauktas į ES sudarytą teroristinių organizacijų sąrašą,

| A. | kadangi ginkluoto konflikto Gazos ruože, kuris prasidėjo 2008 m. gruodžio 27 d. ir baigėsi 2009 m. sausio 18 d., metu žuvo daugiau nei 1 400 palestiniečių ir 13 izraeliečių ir buvo suniokota civilinė infrastruktūra, |
| --- | --- |

A.

kadangi ginkluoto konflikto Gazos ruože, kuris prasidėjo 2008 m. gruodžio 27 d. ir baigėsi 2009 m. sausio 18 d., metu žuvo daugiau nei 1 400 palestiniečių ir 13 izraeliečių ir buvo suniokota civilinė infrastruktūra,

| B. | kadangi JT Generalinė Asamblėja savo 2009 m. lapkričio 5 d. rezoliucijoje Nr. 64/10 ragino visas šalis atlikti nepriklausomus, patikimus ir tarptautinius standartus atitinkančius tyrimus, |
| --- | --- |

B.

kadangi JT Generalinė Asamblėja savo 2009 m. lapkričio 5 d. rezoliucijoje Nr. 64/10 ragino visas šalis atlikti nepriklausomus, patikimus ir tarptautinius standartus atitinkančius tyrimus,

| C. | kadangi JT Generalinis Sekretorius 2009 m. gruodžio 3 d. atkreipė visų šalių dėmesį į atitinkamas JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijos Nr. 64/10 nuostatas ir prašė per tris mėnesius raštu informuoti apie priemones, kurių buvo imtasi arba ruošiamasi imtis, |
| --- | --- |

C.

kadangi JT Generalinis Sekretorius 2009 m. gruodžio 3 d. atkreipė visų šalių dėmesį į atitinkamas JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijos Nr. 64/10 nuostatas ir prašė per tris mėnesius raštu informuoti apie priemones, kurių buvo imtasi arba ruošiamasi imtis,

| D. | kadangi JT Generalinis Sekretorius savo 2010 m. vasario 4 d. pranešime paragino šalis atlikti patikimą Gazos konflikto įvykių vidaus tyrimą, |
| --- | --- |

D.

kadangi JT Generalinis Sekretorius savo 2010 m. vasario 4 d. pranešime paragino šalis atlikti patikimą Gazos konflikto įvykių vidaus tyrimą,

| E. | kadangi JT Generalinė Asamblėja savo 2010 m. vasario 26 d. rezoliucijoje pakartojo raginimą Izraeliui ir Palestinai atlikti patikimus tyrimus ir paprašė per penkis mėnesius pateikti tolesnes ataskaitas, |
| --- | --- |

E.

kadangi JT Generalinė Asamblėja savo 2010 m. vasario 26 d. rezoliucijoje pakartojo raginimą Izraeliui ir Palestinai atlikti patikimus tyrimus ir paprašė per penkis mėnesius pateikti tolesnes ataskaitas,

| F. | kadangi ES veiksmai tarptautiniu lygmeniu turi griežtai atitikti JT Chartijos principus ir tikslus bei tarptautinę teisę; kadangi primena apie tai, kad pagal tarptautinę teisę valstybės įpareigojamos laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, ją ginti ir užtikrinti, kad ji būtų taikoma, |
| --- | --- |

F.

kadangi ES veiksmai tarptautiniu lygmeniu turi griežtai atitikti JT Chartijos principus ir tikslus bei tarptautinę teisę; kadangi primena apie tai, kad pagal tarptautinę teisę valstybės įpareigojamos laikytis tarptautinės humanitarinės teisės, ją ginti ir užtikrinti, kad ji būtų taikoma,

| G. | kadangi Izraelio vyriausybė pranešė, kad ji tiria 150 atskirų pažeidimų, įvykdytų karo veiksmų Gazos ruože metu, |
| --- | --- |

G.

kadangi Izraelio vyriausybė pranešė, kad ji tiria 150 atskirų pažeidimų, įvykdytų karo veiksmų Gazos ruože metu,

| H. | kadangi 2010 m. sausio 25 d. Palestinos savivalda įsteigė nepriklausomą tyrimų komisiją, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2010 m. sausio 25 d. Palestinos savivalda įsteigė nepriklausomą tyrimų komisiją,

| I. | kadangi dėl blokados, kuri taikoma pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę, dar labiau padidėjo humanitarinė krizė Gazos ruože, |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl blokados, kuri taikoma pažeidžiant tarptautinę humanitarinę teisę, dar labiau padidėjo humanitarinė krizė Gazos ruože,

| 1. | dar kartą pabrėžia, kad svarbu sudaryti tikrą ir ilgalaikę taiką Artimuosiuose Rytuose, o ypač tarp izraeliečių ir palestiniečių; pabrėžia, kad taikos kūrimo proceso, kurio rezultatas būtų dvi viena šalia kitos taikiai ir saugiai sugyvenančios valstybės, esminiai aspektai yra visų šalių bet kokiomis aplinkybėmis rodoma pagarba tarptautinei humanitarinei teisei ir tarptautinėms žmogaus teisių nuostatoms, taip pat izraeliečių ir palestiniečių pasitikėjimo vieni kitais kūrimas; |
| --- | --- |

1.

dar kartą pabrėžia, kad svarbu sudaryti tikrą ir ilgalaikę taiką Artimuosiuose Rytuose, o ypač tarp izraeliečių ir palestiniečių; pabrėžia, kad taikos kūrimo proceso, kurio rezultatas būtų dvi viena šalia kitos taikiai ir saugiai sugyvenančios valstybės, esminiai aspektai yra visų šalių bet kokiomis aplinkybėmis rodoma pagarba tarptautinei humanitarinei teisei ir tarptautinėms žmogaus teisių nuostatoms, taip pat izraeliečių ir palestiniečių pasitikėjimo vieni kitais kūrimas;

| 2. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybes nares parengti tvirtą bendrąją ES poziciją dėl tolesnių veiksmų atsižvelgiant į teisėjo R. Goldstone'o vadovaujamos tiriamosios misijos ataskaitą konflikto Gazoje ir Pietų Izraelyje klausimais ir viešai pareikalauti, kad būtų įgyvendintos joje pateiktos rekomendacijos ir būtų atsakyta už visus tarptautinės teisės pažeidimus, įskaitant įtariamus karo nusikaltimus; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybes nares parengti tvirtą bendrąją ES poziciją dėl tolesnių veiksmų atsižvelgiant į teisėjo R. Goldstone'o vadovaujamos tiriamosios misijos ataskaitą konflikto Gazoje ir Pietų Izraelyje klausimais ir viešai pareikalauti, kad būtų įgyvendintos joje pateiktos rekomendacijos ir būtų atsakyta už visus tarptautinės teisės pažeidimus, įskaitant įtariamus karo nusikaltimus;

| 3. | primygtinai ragina abi šalis per penkis mėnesius atlikti tyrimus, kuriuos vykdant būtų laikomasi tarptautinių nepriklausomumo, nešališkumo, skaidrumo, spartumo ir veiksmingumo standartų, kaip nurodyta JT Generalinės Asamblėjos 2009 m. lapkričio 5 d. ir 2010 m. vasario 26 d. priimtose rezoliucijose; pabrėžia, kad norint užtikrinti tikrą ir ilgalaikę taiką Artimuosiuose Rytuose, svarbiausia išankstinė sąlyga – visų šalių bet kokiomis aplinkybėmis rodoma pagarba tarptautinėms žmogaus teisių nuostatoms ir tarptautinei humanitarinei teisei; |
| --- | --- |

3.

primygtinai ragina abi šalis per penkis mėnesius atlikti tyrimus, kuriuos vykdant būtų laikomasi tarptautinių nepriklausomumo, nešališkumo, skaidrumo, spartumo ir veiksmingumo standartų, kaip nurodyta JT Generalinės Asamblėjos 2009 m. lapkričio 5 d. ir 2010 m. vasario 26 d. priimtose rezoliucijose; pabrėžia, kad norint užtikrinti tikrą ir ilgalaikę taiką Artimuosiuose Rytuose, svarbiausia išankstinė sąlyga – visų šalių bet kokiomis aplinkybėmis rodoma pagarba tarptautinėms žmogaus teisių nuostatoms ir tarptautinei humanitarinei teisei;

| 4. | dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES valstybes nares aktyviai stebėti, kaip įgyvendinamos R. Goldstone'o ataskaitoje pateiktos rekomendacijos konsultuojantis su ES išorės misijų dalyviais ir šioje srityje veikiančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis; ragina į šias rekomendacijas ir susijusias pastabas atsižvelgti ES vykdant dialogą su abiem šalimis, taip pat dalyvaujant daugiašaliuose forumuose; |
| --- | --- |

4.

dar kartą ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES valstybes nares aktyviai stebėti, kaip įgyvendinamos R. Goldstone'o ataskaitoje pateiktos rekomendacijos konsultuojantis su ES išorės misijų dalyviais ir šioje srityje veikiančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis; ragina į šias rekomendacijas ir susijusias pastabas atsižvelgti ES vykdant dialogą su abiem šalimis, taip pat dalyvaujant daugiašaliuose forumuose;

| 5. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai įvertinti visų šalių atliktų tyrimų rezultatus ir informuoti Europos Parlamentą apie šį vertinimą; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai įvertinti visų šalių atliktų tyrimų rezultatus ir informuoti Europos Parlamentą apie šį vertinimą;

| 6. | palankiai vertina JT Generalinės Asamblėjos pastangas užtikrinti, kad būtų atsakyta už visus Gazos konflikto metu padarytus tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinių žmogaus teisų nuostatų pažeidimus, ir ragina Asamblėją ir toliau dėti šias pastangas; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina JT Generalinės Asamblėjos pastangas užtikrinti, kad būtų atsakyta už visus Gazos konflikto metu padarytus tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinių žmogaus teisų nuostatų pažeidimus, ir ragina Asamblėją ir toliau dėti šias pastangas;

| 7. | pabrėžia, kad pagarba teisinės valstybės principams yra viena pagrindinių Europos Sąjungos vertybių ir kad šia vertybe grindžiami taip pat ir jos santykiai su trečiosiomis šalimis ir susitarimų šalimis; taip pat pabrėžia, kad, remiantis Europos Sąjungos ir jos valstybėms narėms patikėta atsakomybe ir suteiktu pasitikėjimu, jos turi visapusiškai stebėti tyrimus; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad pagarba teisinės valstybės principams yra viena pagrindinių Europos Sąjungos vertybių ir kad šia vertybe grindžiami taip pat ir jos santykiai su trečiosiomis šalimis ir susitarimų šalimis; taip pat pabrėžia, kad, remiantis Europos Sąjungos ir jos valstybėms narėms patikėta atsakomybe ir suteiktu pasitikėjimu, jos turi visapusiškai stebėti tyrimus;

| 8. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares atsižvelgti į tolesnių tyrimų ir R. Goldstone'o ataskaitoje pateikiamų rekomendacijų įgyvendinimo rezultatus palaikant santykius su bet kuria iš ataskaitoje minimų šalių; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares atsižvelgti į tolesnių tyrimų ir R. Goldstone'o ataskaitoje pateikiamų rekomendacijų įgyvendinimo rezultatus palaikant santykius su bet kuria iš ataskaitoje minimų šalių;

| 9. | pabrėžia, kad atliekant tolesnius tyrimus ir įgyvendinant R. Goldstone'o ataskaitoje pateikiamas rekomendacijas labai svarbus visų šalių oficialių valdžios institucijų ir nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimas; išreiškia susirūpinimą dėl nevyriausybinėms organizacijoms, kurios dalyvavo rengiant R. Goldstone'o ataskaitą ir atliekant tolesnius tyrimus, daromo spaudimo ir ragina visų šalių valdžios institucijas susilaikyti nuo bet kokių ribojamųjų priemonių taikymo šių organizacijų veiklai; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad atliekant tolesnius tyrimus ir įgyvendinant R. Goldstone'o ataskaitoje pateikiamas rekomendacijas labai svarbus visų šalių oficialių valdžios institucijų ir nevyriausybinių organizacijų bendradarbiavimas; išreiškia susirūpinimą dėl nevyriausybinėms organizacijoms, kurios dalyvavo rengiant R. Goldstone'o ataskaitą ir atliekant tolesnius tyrimus, daromo spaudimo ir ragina visų šalių valdžios institucijas susilaikyti nuo bet kokių ribojamųjų priemonių taikymo šių organizacijų veiklai;

| 10. | pripažįsta, kad Gazos ruože gyvenantys žmonės vis dar kenčia dėl blokados, ir džiaugiasi Tarybos 2009 m. gruodžio 8 d. raginimu, kad nedelsiant, nuolat ir besąlygiškai būtų atidaryti sienos kirtimo punktai; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad Gazos ruože gyvenantys žmonės vis dar kenčia dėl blokados, ir džiaugiasi Tarybos 2009 m. gruodžio 8 d. raginimu, kad nedelsiant, nuolat ir besąlygiškai būtų atidaryti sienos kirtimo punktai;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybėms narėms, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Ketvertui, Ketverto atstovui Artimuosiuose Rytuose, Viduržemio jūros regiono šalių parlamentinei asamblėjai, Izraelio vyriausybei ir parlamentui, Palestinos savivaldos prezidentui ir Palestinos įstatymų leidybos tarybai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybėms narėms, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Ketvertui, Ketverto atstovui Artimuosiuose Rytuose, Viduržemio jūros regiono šalių parlamentinei asamblėjai, Izraelio vyriausybei ir parlamentui, Palestinos savivaldos prezidentui ir Palestinos įstatymų leidybos tarybai.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/37 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/37

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisPilietinės visuomenės ir tautinių mažumų padėtis Baltarusijoje

P7_TA(2010)0055

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pilietinės visuomenės ir tautinių mažumų padėties Baltarusijoje

2010/C 349 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Baltarusijoje, ypač į 2009 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją (1),

atsižvelgdamas į Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos 2009 m. lapkričio 17 d. susitikimo išvadas dėl Baltarusijos, kuriomis vadovaujantis ir toliau laikinai netaikomos sankcijos, pagal kurias draudžiama išduoti vizas tam tikriems Baltarusijos pareigūnams, įskaitant prezidentą Aleksandrą Lukašenką, ir iki 2010 m. spalio mėn. pratęsiamas ribojamųjų priemonių taikymo laikas,

atsižvelgdamas į 2996-osios Užsienio reikalų tarybos susitikimo 2010 m. vasario 22 d. rezultatus ir į Vyriausiosios įgaliotinės C. Ashton 2010 m. vasario 16 d. pareiškimus dėl Baltarusijos lenkų sąjungos padėties,

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2009 m. kovo 19 d. posėdyje paskelbtą deklaraciją dėl Rytų partnerystės ir į 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą deklaraciją,

atsižvelgdamas į 1995 m. vasario 1 d. Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją,

atsižvelgdamas į tarptautinius su tautinių mažumų teisėmis susijusius principus ir standartus, ypač nurodytus tarptautinėse žmogaus teisių konvencijose, pvz., 1975 m. rugpjūčio 1 d. Helsinkio baigiamajame akte (1 dalies VII punktas), 1990 m. birželio 29 d. Kopenhagoje įvykusio susitikimo žmogiškosios dimensijos klausimais dokumente ir 1990 m. lapkričio 21 d. Paryžiaus chartijoje naujajai Europai,

atsižvelgdamas į Europos Parlamente 2010 m. vasario 24 d. surengtus debatus Baltarusijos tema ir į Europos Parlamento ad-hoc delegacijos vizitą Baltarusijoje 2010 m. vasario 25–27 d. bei į jos išvadas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2010 m. vasario 15 d. Baltarusijoje buvo suimta 40 aktyvistų, kurių dauguma – Baltarusijos lenkų sąjungos (BLS) nariai, įskaitant Andželiką Borys (BLS pirmininkė), Igorį Bancerį (BLS atstovą spaudai), Mieczyslawą Jaskiewiczių (BLS pirmininkės pavaduotojas), Andrzejų Poczobutą (BLS tarybos pirmininkas) ir opozicinės Jungtinės piliečių partijos pirmininką Anatolį Lebedzką, siekiant neleisti jiems dalyvauti teismo posėdyje dėl Ivenčiaus Lenkų namų; kadangi vasario 20 d. visi aktyvistai buvo paleisti, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2010 m. vasario 15 d. Baltarusijoje buvo suimta 40 aktyvistų, kurių dauguma – Baltarusijos lenkų sąjungos (BLS) nariai, įskaitant Andželiką Borys (BLS pirmininkė), Igorį Bancerį (BLS atstovą spaudai), Mieczyslawą Jaskiewiczių (BLS pirmininkės pavaduotojas), Andrzejų Poczobutą (BLS tarybos pirmininkas) ir opozicinės Jungtinės piliečių partijos pirmininką Anatolį Lebedzką, siekiant neleisti jiems dalyvauti teismo posėdyje dėl Ivenčiaus Lenkų namų; kadangi vasario 20 d. visi aktyvistai buvo paleisti,

| B. | kadangi valdžios institucijos nepripažįsta Baltarusijos lenkų sąjungos, kuriai pirmininkauja du kartus – 2005 m. ir 2009 m. – demokratiškai išrinkta Andželika Borys, o nuo 2005 m. ši sąjunga nuolat persekiojama ir puolama, ir kadangi BLS nariai nuolat kaltinami neteisėta veikla ir traukiami baudžiamojon atsakomybėn, |
| --- | --- |

B.

kadangi valdžios institucijos nepripažįsta Baltarusijos lenkų sąjungos, kuriai pirmininkauja du kartus – 2005 m. ir 2009 m. – demokratiškai išrinkta Andželika Borys, o nuo 2005 m. ši sąjunga nuolat persekiojama ir puolama, ir kadangi BLS nariai nuolat kaltinami neteisėta veikla ir traukiami baudžiamojon atsakomybėn,

| C. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijos panaudojo milicijos pajėgas prieš BLS narius 2005 m. Gardine ir 2010 m. Ivenčiuje, |
| --- | --- |

C.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijos panaudojo milicijos pajėgas prieš BLS narius 2005 m. Gardine ir 2010 m. Ivenčiuje,

| D. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijos sutrukdė dalyvauti teismo posėdyje BLS atstovams, kurie buvo pakviesti atvykti į teismo posėdį kaip Teresos Sobol, BLS vietos skyriaus Ivenčiuje pirmininkės, liudininkai, |
| --- | --- |

D.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijos sutrukdė dalyvauti teismo posėdyje BLS atstovams, kurie buvo pakviesti atvykti į teismo posėdį kaip Teresos Sobol, BLS vietos skyriaus Ivenčiuje pirmininkės, liudininkai,

| E. | kadangi Andželikos Borys vadovaujamos Lenkų sąjungos, didžiausios NVO Baltarusijoje, diskriminacija atspindi, kaip Baltarusijoje apskritai traktuojama pilietinė visuomenė ir demokratinė opozicija, |
| --- | --- |

E.

kadangi Andželikos Borys vadovaujamos Lenkų sąjungos, didžiausios NVO Baltarusijoje, diskriminacija atspindi, kaip Baltarusijoje apskritai traktuojama pilietinė visuomenė ir demokratinė opozicija,

| F. | kadangi Gardine įsteigtai Andželikos Borys vadovaujamai įmonei „Polonica“, kuri yra vienintelis BLS finansavimo šaltinis, buvo skirta 71 milijono rublių bauda dėl tariamų mokesčių įstatymų pažeidimų ir dabar įmonei gresia bankrotas, |
| --- | --- |

F.

kadangi Gardine įsteigtai Andželikos Borys vadovaujamai įmonei „Polonica“, kuri yra vienintelis BLS finansavimo šaltinis, buvo skirta 71 milijono rublių bauda dėl tariamų mokesčių įstatymų pažeidimų ir dabar įmonei gresia bankrotas,

| G. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijų nuomone, teisėtas Lenkų sąjungos pirmininkas yra Stanislaw Siemaszko, todėl jos skelbia remiančios jo vadovaujamą organizaciją, kuri, lenkų bendruomenės nuomone, yra neteisėta, |
| --- | --- |

G.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijų nuomone, teisėtas Lenkų sąjungos pirmininkas yra Stanislaw Siemaszko, todėl jos skelbia remiančios jo vadovaujamą organizaciją, kuri, lenkų bendruomenės nuomone, yra neteisėta,

| H. | kadangi Europos institucijų atstovai, įskaitant Europos Parlamento Pirmininką Jerzy Buzeką, Europos Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai baronienę C. Ashton, už vidaus reikalus atsakingą Komisijos narę Cecilią Malström, taip pat Lenkijos parlamentas ir Prancūzijos užsienio reikalų ministerija išreiškė susirūpinimą dėl pastarųjų Baltarusijos valdžios institucijų veiksmų prieš BLS ir pasmerkė milicijos pajėgų naudojimą prieš BLS narius, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos institucijų atstovai, įskaitant Europos Parlamento Pirmininką Jerzy Buzeką, Europos Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai baronienę C. Ashton, už vidaus reikalus atsakingą Komisijos narę Cecilią Malström, taip pat Lenkijos parlamentas ir Prancūzijos užsienio reikalų ministerija išreiškė susirūpinimą dėl pastarųjų Baltarusijos valdžios institucijų veiksmų prieš BLS ir pasmerkė milicijos pajėgų naudojimą prieš BLS narius,

| I. | kadangi Baltarusijos valdžios institucijų veiksmai prieštarauja tautinių mažumų apsaugos tarptautiniams standartams, kurie, inter alia, nustatyti 1995 m. vasario 1 d. Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijoje, o Baltarusija imasi vis daugiau veiksmų, nukreiptų prieš narystę minėtoje organizacijoje, |
| --- | --- |

I.

kadangi Baltarusijos valdžios institucijų veiksmai prieštarauja tautinių mažumų apsaugos tarptautiniams standartams, kurie, inter alia, nustatyti 1995 m. vasario 1 d. Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijoje, o Baltarusija imasi vis daugiau veiksmų, nukreiptų prieš narystę minėtoje organizacijoje,

| J. | kadangi Prahoje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendros deklaracijos, kurią pasirašė ir Baltarusija, 1 dalyje nurodoma, kad „Prahos aukščiausiojo lygio susitikimo dalyviai susitaria, kad Rytų partnerystė bus grindžiama įsipareigojimais laikytis tarptautinės teisės principų ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms“, |
| --- | --- |

J.

kadangi Prahoje vykusio Rytų partnerystės aukščiausiojo lygio susitikimo bendros deklaracijos, kurią pasirašė ir Baltarusija, 1 dalyje nurodoma, kad „Prahos aukščiausiojo lygio susitikimo dalyviai susitaria, kad Rytų partnerystė bus grindžiama įsipareigojimais laikytis tarptautinės teisės principų ir pagrindinių vertybių, įskaitant demokratiją, teisinę valstybę, pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms“,

| K. | kadangi Europos Vadovų Taryba 2009 m. lapkričio 17 d. išvadose pripažįsta, jog atsivėrė naujos galimybės ES ir Baltarusijos dialogui ir glaudesniam bendradarbiavimui siekiant tikros pažangos demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms srityse, ir taip pat patvirtina esanti pasirengusi stiprinti Europos Sąjungos santykius su Baltarusija, jei ši toliau darys pažangą demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės kūrimo srityse, ir padėti jai siekti šių tikslų, |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos Vadovų Taryba 2009 m. lapkričio 17 d. išvadose pripažįsta, jog atsivėrė naujos galimybės ES ir Baltarusijos dialogui ir glaudesniam bendradarbiavimui siekiant tikros pažangos demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms srityse, ir taip pat patvirtina esanti pasirengusi stiprinti Europos Sąjungos santykius su Baltarusija, jei ši toliau darys pažangą demokratijos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės kūrimo srityse, ir padėti jai siekti šių tikslų,

| 1. | išreiškia didelį susirūpinimą dėl neseniai įvykusių pilietinės visuomenės narių, ypač Lenkų sąjungos narių, žmogaus teisių pažeidimų Baltarusijos Respublikoje ir išreikia solidarumą su piliečiais, kurie negali naudotis visomis savo pilietinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

1.

išreiškia didelį susirūpinimą dėl neseniai įvykusių pilietinės visuomenės narių, ypač Lenkų sąjungos narių, žmogaus teisių pažeidimų Baltarusijos Respublikoje ir išreikia solidarumą su piliečiais, kurie negali naudotis visomis savo pilietinėmis teisėmis;

| 2. | smerkia policijos veiksmus ir teisminius ieškinius prieš Lenkų sąjungą ir bet kokius Baltarusijos valdžios institucijų bandymus prievarta paskirti naują lenkų bendruomenės vadovą; reikalauja, kad Baltarusijos valdžios institucijos vėl įteisintų Andželikos Borys vadovaujamą Baltarusijos lenkų sąjungą (BLS) ir užtikrintų, kad BLS nekilnojamasis turtas būtų grąžintas jai laiku; |
| --- | --- |

2.

smerkia policijos veiksmus ir teisminius ieškinius prieš Lenkų sąjungą ir bet kokius Baltarusijos valdžios institucijų bandymus prievarta paskirti naują lenkų bendruomenės vadovą; reikalauja, kad Baltarusijos valdžios institucijos vėl įteisintų Andželikos Borys vadovaujamą Baltarusijos lenkų sąjungą (BLS) ir užtikrintų, kad BLS nekilnojamasis turtas būtų grąžintas jai laiku;

| 3. | pakartoja, kad domisi atviru ir struktūriniu dialogu su Baltarusija, jei demokratizavus politinę sistemą Baltarusijoje bus pasiekta konkrečių rezultatų, užtikrinama pagarba žmogaus teisėms ir kuriama teisinė valstybė; |
| --- | --- |

3.

pakartoja, kad domisi atviru ir struktūriniu dialogu su Baltarusija, jei demokratizavus politinę sistemą Baltarusijoje bus pasiekta konkrečių rezultatų, užtikrinama pagarba žmogaus teisėms ir kuriama teisinė valstybė;

| 4. | ragina Baltarusiją laikytis savo ESBO ir tarptautinių įsipareigojimų dėl jos tautinių mažumų teisių apsaugos ir pagarbos joms skatinimo; kartu ragina valdžios institucijas gerinti pilietinės visuomenės veiklos sąlygas, ypač atsižvelgiant į žodžio ir susirinkimų laisvę, nepriklausomos žiniasklaidos padėtį, įskaitant interneto prieigą, ir NVO registravimą, siekiant pasirengti 2010 m. balandžio 25 d. vyksiantiems savivaldybių rinkimams ir siekiant sudaryti sąlygas laisvų ir teisingų rinkimų procesui; |
| --- | --- |

4.

ragina Baltarusiją laikytis savo ESBO ir tarptautinių įsipareigojimų dėl jos tautinių mažumų teisių apsaugos ir pagarbos joms skatinimo; kartu ragina valdžios institucijas gerinti pilietinės visuomenės veiklos sąlygas, ypač atsižvelgiant į žodžio ir susirinkimų laisvę, nepriklausomos žiniasklaidos padėtį, įskaitant interneto prieigą, ir NVO registravimą, siekiant pasirengti 2010 m. balandžio 25 d. vyksiantiems savivaldybių rinkimams ir siekiant sudaryti sąlygas laisvų ir teisingų rinkimų procesui;

| 5. | primena, kad neseniai priimtose rezoliucijose, visų pirma 2009 m. sausio 15 d. ir gruodžio 17 d. rezoliucijose, ragino užtikrinti žodžio ir susirinkimų laisvę, politinių partijų, pvz., Baltarusijos krikščionių demokratų, registracijos laisvę ir tikėjimo laisvę bei sudaryti palankias sąlygas pilietinės visuomenės organizacijoms, NVO (Žmogaus teisių centras „Viasna“) ir nepriklausomai žiniasklaidai Baltarusijoje veikti; |
| --- | --- |

5.

primena, kad neseniai priimtose rezoliucijose, visų pirma 2009 m. sausio 15 d. ir gruodžio 17 d. rezoliucijose, ragino užtikrinti žodžio ir susirinkimų laisvę, politinių partijų, pvz., Baltarusijos krikščionių demokratų, registracijos laisvę ir tikėjimo laisvę bei sudaryti palankias sąlygas pilietinės visuomenės organizacijoms, NVO (Žmogaus teisių centras „Viasna“) ir nepriklausomai žiniasklaidai Baltarusijoje veikti;

| 6. | ragina Baltarusijos valdžios institucijas išlaisvinti politinius aktyvistus, pvz., Andrejų Bandarenką, sąžinės kalinius, pvz., Ivaną Mikhailau ir Aristyomą Dubskį, panaikinti pilietinės visuomenės veikėjams, pvz., Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo dalyvei Tatianai Shaputsko, taikomas ribojamąsias priemones ir netaikyti priemonių, kuriomis siekiama kontroliuoti baltarusiškų interneto svetainių turinį; |
| --- | --- |

6.

ragina Baltarusijos valdžios institucijas išlaisvinti politinius aktyvistus, pvz., Andrejų Bandarenką, sąžinės kalinius, pvz., Ivaną Mikhailau ir Aristyomą Dubskį, panaikinti pilietinės visuomenės veikėjams, pvz., Rytų partnerystės pilietinės visuomenės forumo dalyvei Tatianai Shaputsko, taikomas ribojamąsias priemones ir netaikyti priemonių, kuriomis siekiama kontroliuoti baltarusiškų interneto svetainių turinį;

| 7. | pabrėžia, kad ES ir Baltarusijos dialogas gali būti naudingas abiem pusėms, ir mano, jog Baltarusija gali būti remiama, kad galėtų maksimaliai pasinaudoti Rytų partnerystės privalumais ir visų pirma kuo veiksmingiau naudotų lėšas, kurios pagal šią programą paskirtos infrastruktūros, energetikos ir socialiniams projektams, taip pat vykdant kitas ES priemones ir politiką, jei Baltarusijos valdžios institucijos įsipareigos užtikrinti tikrus pokyčius laisvės, demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, visų pirma, tautinių mažumų teisėms, srityse; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad ES ir Baltarusijos dialogas gali būti naudingas abiem pusėms, ir mano, jog Baltarusija gali būti remiama, kad galėtų maksimaliai pasinaudoti Rytų partnerystės privalumais ir visų pirma kuo veiksmingiau naudotų lėšas, kurios pagal šią programą paskirtos infrastruktūros, energetikos ir socialiniams projektams, taip pat vykdant kitas ES priemones ir politiką, jei Baltarusijos valdžios institucijos įsipareigos užtikrinti tikrus pokyčius laisvės, demokratijos, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, visų pirma, tautinių mažumų teisėms, srityse;

| 8. | primena, kad Europos Sąjunga jau pademonstravo didelį atvirumą bendradarbiauti su Baltarusija, pasireiškiantį taip pat tuo, kad Baltarusija buvo įtraukta į Rytų Europos partnerystės iniciatyvą; primena, kad šio bendradarbiavimo sėkmė priklauso nuo Baltarusijos vyriausybės pažangos demokratizacijos ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumų teises, srityje; |
| --- | --- |

8.

primena, kad Europos Sąjunga jau pademonstravo didelį atvirumą bendradarbiauti su Baltarusija, pasireiškiantį taip pat tuo, kad Baltarusija buvo įtraukta į Rytų Europos partnerystės iniciatyvą; primena, kad šio bendradarbiavimo sėkmė priklauso nuo Baltarusijos vyriausybės pažangos demokratizacijos ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumų teises, srityje;

| 9. | pabrėžia, kad jei Baltarusijos valdžios institucijos gerbs pagrindines žmogaus teises ir laikysis demokratijos kriterijų, Baltarusija galės:






  — | pasinaudoti ES ir Baltarusijos partnerytės ir bendradarbiavimo sutarties sudarymu ir ratifikavimu, |
| --- | --- | --- |

9.

pabrėžia, kad jei Baltarusijos valdžios institucijos gerbs pagrindines žmogaus teises ir laikysis demokratijos kriterijų, Baltarusija galės:

—

pasinaudoti ES ir Baltarusijos partnerytės ir bendradarbiavimo sutarties sudarymu ir ratifikavimu,

| — | veiksmingai pasinaudoti ES finansinėmis priemonėmis, pvz., Europos investicijų banko (EIB) priemonėmis ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemone (EKPP), |
| --- | --- |

—

veiksmingai pasinaudoti ES finansinėmis priemonėmis, pvz., Europos investicijų banko (EIB) priemonėmis ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemone (EKPP),

| — | pasinaudoti tuo, kad Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) finansavimo projektai būtų taikomi ir Baltarusijoje bei apimtų ir valstybines įmones, |
| --- | --- |

—

pasinaudoti tuo, kad Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) finansavimo projektai būtų taikomi ir Baltarusijoje bei apimtų ir valstybines įmones,

| — | pasinaudoti tuo, kad bendrųjų tarifų lengvatų sistema (GSP+) būtų vėl taikoma Baltarusijai, |
| --- | --- |

—

pasinaudoti tuo, kad bendrųjų tarifų lengvatų sistema (GSP+) būtų vėl taikoma Baltarusijai,

| — | gauti kitą Tarptautinio valiutos fondo (TVF) stabilizavimo paskolos dalį, |
| --- | --- |

—

gauti kitą Tarptautinio valiutos fondo (TVF) stabilizavimo paskolos dalį,

| — | atnaujinti derybas dėl Baltarusijos įstojimo į PPO, |
| --- | --- |

—

atnaujinti derybas dėl Baltarusijos įstojimo į PPO,

| — | pasinaudoti parama, kad Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos programa apimtų ir Baltarusiją; |
| --- | --- |

—

pasinaudoti parama, kad Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos programa apimtų ir Baltarusiją;

| 10. | didelę svarbą skiria politinio ir pilietinio gyvenimo Baltarusijoje liberalizavimui ir pabrėžia, kad jei ir toliau bus pažeidinėjamos žmogaus teisės Baltarusijoje, tai gali paskatinti ES ne tik peržiūrėti savo poziciją Baltarusijos atžvilgiu, bet ir vėl numatyti sankcijas; |
| --- | --- |

10.

didelę svarbą skiria politinio ir pilietinio gyvenimo Baltarusijoje liberalizavimui ir pabrėžia, kad jei ir toliau bus pažeidinėjamos žmogaus teisės Baltarusijoje, tai gali paskatinti ES ne tik peržiūrėti savo poziciją Baltarusijos atžvilgiu, bet ir vėl numatyti sankcijas;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ir Europos Tarybos parlamentinėms asamblėjoms, Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) sekretoriatui bei Baltarusijos parlamentui ir vyriausybei. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ir Europos Tarybos parlamentinėms asamblėjoms, Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) sekretoriatui bei Baltarusijos parlamentui ir vyriausybei.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0117.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/40 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/40

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisFinansinių sandorių apmokestinimas

P7_TA(2010)0056

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl finansinių sandorių mokesčių (veiksmingumo siekimas)

2010/C 349 E/08

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 24 d. rezoliuciją dėl 2009 m. balandžio 2 d. Londone įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimo (1),

atsižvelgdamas į vadovų pareiškimą, paskelbtą po 2009 m. rugsėjo 24–25 d. įvykusio Didžiojo dvidešimtuko (G20) aukščiausiojo lygio susitikimo Pitsburge,

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 8 d. Parlamento rezoliuciją dėl 2009 m. rugsėjo 24 ir 25 d. Pitsburge įvykusio G20 susitikimo (2),

atsižvelgdamas į G20 finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų susitikimo Sent Andruse 2009 m. lapkričio 7 d. komunikatą,

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 10–11 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas, ypač į jų 15 pastraipą,

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko J. M. Barroso 2009 m. gruodžio 15 d. pareiškimą Europos Parlamentui,

atsižvelgdamas į Švedijos finansų ministro 2010 m. sausio 18 d. laišką Tarybai pirmininkaujančiai valstybei dėl stabilumo mokesčio taikymo valstybėse narėse,

atsižvelgdamas į 2008 m. vasario 12 d. Tarybos direktyvą 2008/7/EB dėl netiesioginių mokesčių, taikomų kapitalo pritraukimui (3),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos nuostatas, susijusias su draudimo ir finansinėmis paslaugomis (COM(2007)0747),

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 24 d. klausimą Komisijai dėl mokesčių už finansinius sandorius (veiksmingumo siekimas) (O-0025/2010 – B7-0019/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi Parlamentas pritarė tiriamajai veiklai, kuri pradėta G20 lygmeniu po Pitsburge 2009 m. rugsėjo mėn. vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, siekiant sukurti tarptautinę finansinių sandorių mokesčių sistemą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Parlamentas pritarė tiriamajai veiklai, kuri pradėta G20 lygmeniu po Pitsburge 2009 m. rugsėjo mėn. vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo, siekiant sukurti tarptautinę finansinių sandorių mokesčių sistemą,

| B. | kadangi Parlamentas ragina greičiau daryti pažangą siekiant užtikrinti, kad finansų sektorius pakankamai prisidėtų prie ekonomikos atsigavimo ir vystymosi, nes didelių finansų krizės sąnaudų ir pasekmių našta tenka realiajai ekonomikai, mokesčių mokėtojams, vartotojams, viešųjų paslaugų tarnyboms ir apskritai visuomenei, |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas ragina greičiau daryti pažangą siekiant užtikrinti, kad finansų sektorius pakankamai prisidėtų prie ekonomikos atsigavimo ir vystymosi, nes didelių finansų krizės sąnaudų ir pasekmių našta tenka realiajai ekonomikai, mokesčių mokėtojams, vartotojams, viešųjų paslaugų tarnyboms ir apskritai visuomenei,

| C. | kadangi Europos Vadovų Taryba pabrėžė, jog svarbu atnaujinti finansų įstaigų ir visuomenės, kuriai jos tarnauja, ekonominę bei socialinę sutartį ir užtikrinti, kad esant palankioms sąlygoms visuomenė galėtų naudotis teikiama nauda ir būtų apsaugota nuo rizikos; kadangi, atsižvelgdama į tai, Europos Vadovų Taryba ragino Tarptautinį valiutos fondą (TVF) atliekant peržiūrą svarstyti įvairias galimybes, įskaitant visuotinį finansinių sandorių mokestį; kadangi šiuo tikslu Europos Vadovų Taryba taip pat ragino Tarybą ir Komisiją nurodyti pagrindinius principus, kurių reikėtų laikytis nustatant naujas visuotines priemones, |
| --- | --- |

C.

kadangi Europos Vadovų Taryba pabrėžė, jog svarbu atnaujinti finansų įstaigų ir visuomenės, kuriai jos tarnauja, ekonominę bei socialinę sutartį ir užtikrinti, kad esant palankioms sąlygoms visuomenė galėtų naudotis teikiama nauda ir būtų apsaugota nuo rizikos; kadangi, atsižvelgdama į tai, Europos Vadovų Taryba ragino Tarptautinį valiutos fondą (TVF) atliekant peržiūrą svarstyti įvairias galimybes, įskaitant visuotinį finansinių sandorių mokestį; kadangi šiuo tikslu Europos Vadovų Taryba taip pat ragino Tarybą ir Komisiją nurodyti pagrindinius principus, kurių reikėtų laikytis nustatant naujas visuotines priemones,

| D. | kadangi kai kurios valstybės narės ragino taikyti finansinių sandorių mokestį, |
| --- | --- |

D.

kadangi kai kurios valstybės narės ragino taikyti finansinių sandorių mokestį,

| E. | kadangi dėl naujų reguliavimo iniciatyvų, pvz., kovos su mokesčių rojumi veiksmų, nebalansinių spragų panaikinimo, prekybos biržoje ir sandorių duomenų saugyklų naudojimo siekiant registruoti išvestines priemones reikalavimų neabejotinai pasikeitė politinės veiklos šioje srityje kontekstas, |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl naujų reguliavimo iniciatyvų, pvz., kovos su mokesčių rojumi veiksmų, nebalansinių spragų panaikinimo, prekybos biržoje ir sandorių duomenų saugyklų naudojimo siekiant registruoti išvestines priemones reikalavimų neabejotinai pasikeitė politinės veiklos šioje srityje kontekstas,

| F. | kadangi po to, kai per Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir už mokesčius atsakingo Komisijos nario posėdį, vykusį 2009 m. spalio 6 d., Komisijai buvo pateikti klausimai, Komisija šiuo metu, atsižvelgdama į pasaulinius iššūkius, svarsto naujoviškas finansavimo priemones, įskaitant finansinių sandorių mokesčius, siekdama pateikti pasiūlymus reikiamu metu, kaip patvirtino jos pirmininkas J. M. Barroso savo 2009 m. gruodžio 15 d. pareiškime Parlamentui, |
| --- | --- |

F.

kadangi po to, kai per Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir už mokesčius atsakingo Komisijos nario posėdį, vykusį 2009 m. spalio 6 d., Komisijai buvo pateikti klausimai, Komisija šiuo metu, atsižvelgdama į pasaulinius iššūkius, svarsto naujoviškas finansavimo priemones, įskaitant finansinių sandorių mokesčius, siekdama pateikti pasiūlymus reikiamu metu, kaip patvirtino jos pirmininkas J. M. Barroso savo 2009 m. gruodžio 15 d. pareiškime Parlamentui,

| G. | kadangi TVF šiuo metu teiraujasi viešosios nuomonės finansinio sektoriaus mokesčių klausimu, nes to pareikalavo G20 Pitsburge 2009 m. rugsėjo 24 ir 25 d. vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo metu, |
| --- | --- |

G.

kadangi TVF šiuo metu teiraujasi viešosios nuomonės finansinio sektoriaus mokesčių klausimu, nes to pareikalavo G20 Pitsburge 2009 m. rugsėjo 24 ir 25 d. vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo metu,

| H. | kadangi valstybėse narėse taikomi įvairių formų finansinių sandorių mokesčiai ir rinkliavos; kadangi šie nacionaliniai mokesčiai ir muitai paprastai taikomi su tam tikru turtu susijusiems sandoriams; kadangi Belgijoje ir Prancūzijoje priimti teisės aktai dėl valiutos sandorių mokesčio nacionaliniu lygmeniu, tačiau jie įsigalios tik tuo tuomet, kai bus įgyvendinti ES lygmeniu, |
| --- | --- |

H.

kadangi valstybėse narėse taikomi įvairių formų finansinių sandorių mokesčiai ir rinkliavos; kadangi šie nacionaliniai mokesčiai ir muitai paprastai taikomi su tam tikru turtu susijusiems sandoriams; kadangi Belgijoje ir Prancūzijoje priimti teisės aktai dėl valiutos sandorių mokesčio nacionaliniu lygmeniu, tačiau jie įsigalios tik tuo tuomet, kai bus įgyvendinti ES lygmeniu,

| I. | kadangi, skirtingai nuo kitų apmokestinimo formų, netiesioginiai mokesčiai, taikomi siekiant pritraukti kapitalo, pvz., kapitalo mokestis, vertybinių popierių žyminis mokestis ir restruktūrizavimo operacijų mokestis, gali sudaryti sąlygas diskriminavimui, dvigubam apmokestinimui ir skirtumams, kurie sudarytų kliūtis laisvam kapitalo judėjimui, |
| --- | --- |

I.

kadangi, skirtingai nuo kitų apmokestinimo formų, netiesioginiai mokesčiai, taikomi siekiant pritraukti kapitalo, pvz., kapitalo mokestis, vertybinių popierių žyminis mokestis ir restruktūrizavimo operacijų mokestis, gali sudaryti sąlygas diskriminavimui, dvigubam apmokestinimui ir skirtumams, kurie sudarytų kliūtis laisvam kapitalo judėjimui,

| J. | kadangi per pastaruosius dešimt metų, palyginti su prekybos prekėmis ir paslaugomis apimtimi, sparčiai itin išaugo finansinių sandorių kiekis – labai greitai auganti išvestinių priemonių rinka yra viena iš šio reiškinio priežasčių, |
| --- | --- |

J.

kadangi per pastaruosius dešimt metų, palyginti su prekybos prekėmis ir paslaugomis apimtimi, sparčiai itin išaugo finansinių sandorių kiekis – labai greitai auganti išvestinių priemonių rinka yra viena iš šio reiškinio priežasčių,

| K. | kadangi G20 vadovai kolektyviai atsako už socialinių krizės padarinių sumažinimą savo valstybėse narėse ir besivystančiose valstybėse, kurios labai nukentėjo nuo netiesioginio krizės poveikio; kadangi pradėjus taikyti finansinių sandorių mokestį būtų prisidedama siekiant padengti dėl krizės patirtas išlaidas, |
| --- | --- |

K.

kadangi G20 vadovai kolektyviai atsako už socialinių krizės padarinių sumažinimą savo valstybėse narėse ir besivystančiose valstybėse, kurios labai nukentėjo nuo netiesioginio krizės poveikio; kadangi pradėjus taikyti finansinių sandorių mokestį būtų prisidedama siekiant padengti dėl krizės patirtas išlaidas,

| 1. | laikosi nuomonės, kad Europos Sąjunga turėtų susitarti dėl bendros pozicijos, kurios ji laikytųsi tarptautinių G20 susitikimų metu, dėl galimybių, kaip finansinis sektorius galėtų sąžiningai ir iš esmės prisidėti siekdamas padengti žalą, kurią dėl jo patyrė realioji ekonomika arba kuri siejama su vyriausybės intervencijomis siekiant stabilizuoti bankų sistemą; laikosi nuomonės, kad ES, laikydamasi G20 veiklos nuostatų ir veikdama lygiagrečiai, turėtų parengti savąją galimų veiksmų strategiją; |
| --- | --- |

1.

laikosi nuomonės, kad Europos Sąjunga turėtų susitarti dėl bendros pozicijos, kurios ji laikytųsi tarptautinių G20 susitikimų metu, dėl galimybių, kaip finansinis sektorius galėtų sąžiningai ir iš esmės prisidėti siekdamas padengti žalą, kurią dėl jo patyrė realioji ekonomika arba kuri siejama su vyriausybės intervencijomis siekiant stabilizuoti bankų sistemą; laikosi nuomonės, kad ES, laikydamasi G20 veiklos nuostatų ir veikdama lygiagrečiai, turėtų parengti savąją galimų veiksmų strategiją;

| 2. | mano, kad siekiant numatyti nuoseklią ES poziciją, kuri būtų grindžiama objektyvia analize, Komisija iki kito G20 aukščiausiojo lygio susitikimo turėtų parengti visuotinio finansinių sandorių mokesčio poveikio vertinimą ir ištirti jo privalumus bei trūkumus; |
| --- | --- |

2.

mano, kad siekiant numatyti nuoseklią ES poziciją, kuri būtų grindžiama objektyvia analize, Komisija iki kito G20 aukščiausiojo lygio susitikimo turėtų parengti visuotinio finansinių sandorių mokesčio poveikio vertinimą ir ištirti jo privalumus bei trūkumus;

| 3. | ragina Komisiją minėtame vertinime svarstyti šiuos aspektus:






  a) | buvusią patirtį, susijusią su finansinių sandorių mokesčiais, ypač atsižvelgiant į mokesčių vengimo elgesį ir kapitalo arba paslaugų tiekimo migraciją į alternatyvias vietas, taip pat tokių mokesčių poveikį individualiems investuotojams ir MVĮ; |
| --- | --- | --- |

3.

ragina Komisiją minėtame vertinime svarstyti šiuos aspektus:

a)

buvusią patirtį, susijusią su finansinių sandorių mokesčiais, ypač atsižvelgiant į mokesčių vengimo elgesį ir kapitalo arba paslaugų tiekimo migraciją į alternatyvias vietas, taip pat tokių mokesčių poveikį individualiems investuotojams ir MVĮ;

| b) | finansinių sandorių mokesčių taikymo naudą ir trūkumus vien tik Europos Sąjungoje, palyginti su jų taikymu pasaulio mastu ir esama padėtimi; |
| --- | --- |

b)

finansinių sandorių mokesčių taikymo naudą ir trūkumus vien tik Europos Sąjungoje, palyginti su jų taikymu pasaulio mastu ir esama padėtimi;

| c) | galimybes gauti dideles pajamas, palyginti su kitų pajamų iš mokesčių šaltiniais, surinkimo išlaidomis ir pajamų paskirstymu įvairioms šalims; |
| --- | --- |

c)

galimybes gauti dideles pajamas, palyginti su kitų pajamų iš mokesčių šaltiniais, surinkimo išlaidomis ir pajamų paskirstymu įvairioms šalims;

| d) | tai, kad vertinant galimas pajamas, gaunamas iš finansinių sandorių mokesčių, pasaulio arba Europos lygmenimis, reikėtų atsižvelgti į skirtingų modelių galimybes, taip pat nustatyti, kiek išaugo sandorių išlaidos visose galimai susijusiose rinkose (organizuotos vertybinių popierių biržos sandoriai, ne biržos sandoriai) ir sudarant vadinamuosius verslas verslui (angl. B2B) ir verslas vartotojui (angl. B2C) sandorius; |
| --- | --- |

d)

tai, kad vertinant galimas pajamas, gaunamas iš finansinių sandorių mokesčių, pasaulio arba Europos lygmenimis, reikėtų atsižvelgti į skirtingų modelių galimybes, taip pat nustatyti, kiek išaugo sandorių išlaidos visose galimai susijusiose rinkose (organizuotos vertybinių popierių biržos sandoriai, ne biržos sandoriai) ir sudarant vadinamuosius verslas verslui (angl. B2B) ir verslas vartotojui (angl. B2C) sandorius;

| e) | tai, kad vertinime taip pat turėtų būti atsižvelgiama į įvairių galimybių potencialą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu daryti poveikį kainų dydžiui ir stabilumui, taip pat finansiniams sandoriams ir likvidumui; |
| --- | --- |

e)

tai, kad vertinime taip pat turėtų būti atsižvelgiama į įvairių galimybių potencialą trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu daryti poveikį kainų dydžiui ir stabilumui, taip pat finansiniams sandoriams ir likvidumui;

| f) | koks turėtų būti finansinių sandorių mokesčio modelis siekiant sumažinti neigiamą šalutinį poveikį, kuris paprastai siejamas su netiesioginiais mokesčiais, taikomais kapitalo pritraukimui; |
| --- | --- |

f)

koks turėtų būti finansinių sandorių mokesčio modelis siekiant sumažinti neigiamą šalutinį poveikį, kuris paprastai siejamas su netiesioginiais mokesčiais, taikomais kapitalo pritraukimui;

| g) | kokiu mastu taikant finansinių sandorių mokestį būtų prisidedama siekiant finansų rinkų stabilizavimo, turint mintyje šio mokesčio poveikį didelio masto trumpalaikei prekybai ir spekuliacijoms bei skaidrumui; |
| --- | --- |

g)

kokiu mastu taikant finansinių sandorių mokestį būtų prisidedama siekiant finansų rinkų stabilizavimo, turint mintyje šio mokesčio poveikį didelio masto trumpalaikei prekybai ir spekuliacijoms bei skaidrumui;

| h) | ar taikant finansinių sandorių mokestį būtų galima ateityje užkirsti kelią finansų krizei atitinkamai apmokestinant tam tikrus nepageidaujamus sandorius; tai turėtų apibrėžti Komisija; |
| --- | --- |

h)

ar taikant finansinių sandorių mokestį būtų galima ateityje užkirsti kelią finansų krizei atitinkamai apmokestinant tam tikrus nepageidaujamus sandorius; tai turėtų apibrėžti Komisija;

| 4. | pabrėžia, kad taikant bet kokį sprendimą būtina vengti ES konkurencingumo mažinimo ar kliūčių tvarioms investicijoms, naujovėms ir augimui, kurie duoda naudos realiajai ekonomikai ir visuomenei, sudarymo; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad taikant bet kokį sprendimą būtina vengti ES konkurencingumo mažinimo ar kliūčių tvarioms investicijoms, naujovėms ir augimui, kurie duoda naudos realiajai ekonomikai ir visuomenei, sudarymo;

| 5. | pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į tai, jog bankų sektoriui reikia kaupti tvirtą kapitalą ir tokiu būdu užtikrinti bankų sistemos gebėjimą finansuoti realiosios ekonomikos investicijas; taip pat svarbu vengti labai didelės rizikos; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į tai, jog bankų sektoriui reikia kaupti tvirtą kapitalą ir tokiu būdu užtikrinti bankų sistemos gebėjimą finansuoti realiosios ekonomikos investicijas; taip pat svarbu vengti labai didelės rizikos;

| 6. | ragina Komisiją ir Tarybą įvertinti skirtingų finansinių sandorių mokesčių galimybių potencialą siekiant papildyti ES biudžetą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją ir Tarybą įvertinti skirtingų finansinių sandorių mokesčių galimybių potencialą siekiant papildyti ES biudžetą;

| 7. | ragina Komisiją ir Tarybą įvertinti, kokiu mastu svarstomos priemonės galėtų taip pat būti naudojamos kaip naujoviški finansiniai mechanizmai siekiant remti prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos mažinimo veiksmus besivystančiose šalyse, taip pat finansuoti vystomąjį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ir Tarybą įvertinti, kokiu mastu svarstomos priemonės galėtų taip pat būti naudojamos kaip naujoviški finansiniai mechanizmai siekiant remti prisitaikymo prie klimato kaitos ir klimato kaitos mažinimo veiksmus besivystančiose šalyse, taip pat finansuoti vystomąjį bendradarbiavimą;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0330.

(2)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0028.

(3)  OL L 46, 2008 2 21, p. 11.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/43 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/43

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisBendra mokėjimų eurais erdvė

P7_TA(2010)0057

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Bendros mokėjimų eurais erdvės (angl. SEPA) sukūrimo

2010/C 349 E/09

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į bendrą Komisijos ir Europos centrinio banko 2006 m. gegužės 4 d. pareiškimą dėl bendros mokėjimų eurais erdvės,

atsižvelgdamas į Europos centrinio banko 2007 m. rugpjūčio mėn. vienkartinį leidinį Nr. 71 dėl bendros mokėjimų eurais erdvės ekonominio poveikio,

atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje (1) (Mokėjimo paslaugų direktyva),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl bendros mokėjimų eurais erdvės įgyvendinimo (2),

atsižvelgdamas į bendrą Europos Komisijos ir Europos centrinio banko 2009 m. kovo 24 d. pareiškimą, kuriame paaiškinami tam tikri principai, kuriais grindžiamas būsimas SEPA tiesioginio debeto sistemos verslo modelis,

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 22 d. antrąjį Komisijos tyrimą apie viešosios administracijos pasirengimą ir perėjimą prie SEPA sistemos,

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 10 d. Komisijos komunikatą „Bendros mokėjimų eurais erdvės sukūrimas. 2009–2012 m. veiksmų planas“ (COM(2009)0471),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 924/2009 dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje, panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 2560/2001 (3),

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 30 d. Komisijos darbo dokumentą „EB sutarties 81 straipsnio taikymas daugiašaliams tarpbankiniams mokėjimams SEPA tiesioginio debeto sistemoje“ (SEC(2009)1472),

atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. lapkričio 9 d. antrąją metinę pažangos ataskaitą, susijusią su perėjimo prie SEPA padėtimi 2009 m.,

atsižvelgdamas į Tarybos 2009 m. gruodžio 2 d. išvadas dėl SEPA,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi bendra mokėjimų eurais erdvė (angl. SEPA) sukurta kaip integruota mokėjimo paslaugų rinka, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų, |
| --- | --- |

A.

kadangi bendra mokėjimų eurais erdvė (angl. SEPA) sukurta kaip integruota mokėjimo paslaugų rinka, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų,

| B. | kadangi SEPA neturėtų būti tik Europos mokėjimų tarybos (EMT) pasiūlyta savireguliacijos iniciatyva, bet ir svarbi viešosios tvarkos iniciatyva, stiprinanti ekonominę ir pinigų sąjungą bei remianti būsimą strategiją „ES 2020“; kadangi SEPA taip pat pagrįsta Mokėjimo paslaugų direktyva, kurioje pateikiama būtina suderinta teisinio reguliavimo sistema; kadangi atsižvelgiant į tai Parlamentas itin suinteresuotas sėkmingu SEPA naudojimu, |
| --- | --- |

B.

kadangi SEPA neturėtų būti tik Europos mokėjimų tarybos (EMT) pasiūlyta savireguliacijos iniciatyva, bet ir svarbi viešosios tvarkos iniciatyva, stiprinanti ekonominę ir pinigų sąjungą bei remianti būsimą strategiją „ES 2020“; kadangi SEPA taip pat pagrįsta Mokėjimo paslaugų direktyva, kurioje pateikiama būtina suderinta teisinio reguliavimo sistema; kadangi atsižvelgiant į tai Parlamentas itin suinteresuotas sėkmingu SEPA naudojimu,

| C. | kadangi SEPA sprendimų priėmimo procesas šiuo metu nustatomas Europos mokėjimų tarybos (EMT) nuožiūra, t. y. vien tik bankai priima sprendimus dėl SEPA produktų ir neatsižvelgiama į galutinių naudotojų interesus, |
| --- | --- |

C.

kadangi SEPA sprendimų priėmimo procesas šiuo metu nustatomas Europos mokėjimų tarybos (EMT) nuožiūra, t. y. vien tik bankai priima sprendimus dėl SEPA produktų ir neatsižvelgiama į galutinių naudotojų interesus,

| D. | kadangi pereiti prie SEPA oficialiai pradėta 2008 m. sausio 28 d., kai pradėta naudoti SEPA mokėjimų priemonė kreditiniams pervedimams atlikti, SEPA kortelių sistema pradėta taikyti 2008 m. sausio 1 d., o 2009 m. lapkričio 2 d. pradėta taikyti SEPA tiesioginio debeto sistema, |
| --- | --- |

D.

kadangi pereiti prie SEPA oficialiai pradėta 2008 m. sausio 28 d., kai pradėta naudoti SEPA mokėjimų priemonė kreditiniams pervedimams atlikti, SEPA kortelių sistema pradėta taikyti 2008 m. sausio 1 d., o 2009 m. lapkričio 2 d. pradėta taikyti SEPA tiesioginio debeto sistema,

| E. | kadangi vartotojai išreiškė susirūpinimą dėl to, kad SEPA produktų ypatumai turėtų atitikti esamas galutinių naudotojų reikmes, ypač kalbant apie tiesioginio debeto mokėjimų teisėtumo patikrinimą, ir kadangi pageidautina, kad būtų pasiekta pažanga sprendžiant šį klausimą, |
| --- | --- |

E.

kadangi vartotojai išreiškė susirūpinimą dėl to, kad SEPA produktų ypatumai turėtų atitikti esamas galutinių naudotojų reikmes, ypač kalbant apie tiesioginio debeto mokėjimų teisėtumo patikrinimą, ir kadangi pageidautina, kad būtų pasiekta pažanga sprendžiant šį klausimą,

| F. | kadangi nėra nustatyta teisiškai įpareigojančio perėjimo prie SEPA priemonių termino ir kadangi didžioji dauguma respondentų per Komisijos rengtas viešąsias konsultacijas parėmė idėją nustatyti minėtąjį terminą siekiant paspartinti perėjimą prie SEPA, |
| --- | --- |

F.

kadangi nėra nustatyta teisiškai įpareigojančio perėjimo prie SEPA priemonių termino ir kadangi didžioji dauguma respondentų per Komisijos rengtas viešąsias konsultacijas parėmė idėją nustatyti minėtąjį terminą siekiant paspartinti perėjimą prie SEPA,

| G. | kadangi paskirtasis Komisijos narys, atsakingas už vidaus rinką ir paslaugas, atsakydamas raštu į Parlamento pateiktą klausimyną nurodė, kad jis ketina pasiūlyti Komisijai patvirtinti teisėkūros iniciatyvą siekiant nustatyti vieną arba daugiau terminų pereiti prie SEPA produktų tiesioginiam debetui ir kreditiniams pervedimams vykdyti, taip pat iniciatyvą siekiant gerinti valdymą, |
| --- | --- |

G.

kadangi paskirtasis Komisijos narys, atsakingas už vidaus rinką ir paslaugas, atsakydamas raštu į Parlamento pateiktą klausimyną nurodė, kad jis ketina pasiūlyti Komisijai patvirtinti teisėkūros iniciatyvą siekiant nustatyti vieną arba daugiau terminų pereiti prie SEPA produktų tiesioginiam debetui ir kreditiniams pervedimams vykdyti, taip pat iniciatyvą siekiant gerinti valdymą,

| H. | kadangi prie SEPA pereinama lėtai (2009 m. rugpjūčio mėn. tik 4,5 proc. visų operacijų buvo atliekama pagal SEPA kreditinių pervedimų tvarką) ir kadangi numatytas pradinis kritinės SEPA kreditinių pervedimų, tiesioginio debeto ir mokėjimo kortelėmis operacijų masės perkėlimo terminas iki 2010 m. pabaigos neįgyvendinamas, |
| --- | --- |

H.

kadangi prie SEPA pereinama lėtai (2009 m. rugpjūčio mėn. tik 4,5 proc. visų operacijų buvo atliekama pagal SEPA kreditinių pervedimų tvarką) ir kadangi numatytas pradinis kritinės SEPA kreditinių pervedimų, tiesioginio debeto ir mokėjimo kortelėmis operacijų masės perkėlimo terminas iki 2010 m. pabaigos neįgyvendinamas,

| I. | kadangi daugelyje valstybių narių viešosios administracijos perėjimo prie SEPA priemonių tempas neatitinka lūkesčių, nors šios institucijos turėtų būti varomoji jėga siekiant perkelti kritinę operacijų masę, kad būtų galima paspartinti perėjimą prie SEPA, |
| --- | --- |

I.

kadangi daugelyje valstybių narių viešosios administracijos perėjimo prie SEPA priemonių tempas neatitinka lūkesčių, nors šios institucijos turėtų būti varomoji jėga siekiant perkelti kritinę operacijų masę, kad būtų galima paspartinti perėjimą prie SEPA,

| J. | kadangi svarbu, kad visos suinteresuotos šalys – teisės aktų leidėjai, bankų sektorius ir mokėjimo paslaugų vartotojai – prisidėtų kuriant SEPA, |
| --- | --- |

J.

kadangi svarbu, kad visos suinteresuotos šalys – teisės aktų leidėjai, bankų sektorius ir mokėjimo paslaugų vartotojai – prisidėtų kuriant SEPA,

| K. | kadangi SEPA projektas nebūtų sėkmingas, jei SEPA priemonės būtų išskirtinai naudojamos tarpvalstybiniams mokėjimams atlikti, nes išliktų nenuoseklumo problema, o bankų sektorius ir jo klientai negautų laukiamos naudos, |
| --- | --- |

K.

kadangi SEPA projektas nebūtų sėkmingas, jei SEPA priemonės būtų išskirtinai naudojamos tarpvalstybiniams mokėjimams atlikti, nes išliktų nenuoseklumo problema, o bankų sektorius ir jo klientai negautų laukiamos naudos,

| L. | kadangi Reglamentu (EB) Nr. 924/2009 užtikrinamas teisinis tikrumas taikant daugiašalį tarpbankinį mokestį (angl. MIF) pereinamuoju laikotarpiu iki 2012 m. spalio 31 d., per kurį pramonė turėtų sukurti ir suderinti bendrą ir ilgalaikį verslo modelį SEPA tiesioginio debeto operacijoms atlikti, ir kadangi šis modelis turėtų atitikti EB konkurencijos teisės ir Bendrijos reguliavimo sistemos nuostatas, |
| --- | --- |

L.

kadangi Reglamentu (EB) Nr. 924/2009 užtikrinamas teisinis tikrumas taikant daugiašalį tarpbankinį mokestį (angl. MIF) pereinamuoju laikotarpiu iki 2012 m. spalio 31 d., per kurį pramonė turėtų sukurti ir suderinti bendrą ir ilgalaikį verslo modelį SEPA tiesioginio debeto operacijoms atlikti, ir kadangi šis modelis turėtų atitikti EB konkurencijos teisės ir Bendrijos reguliavimo sistemos nuostatas,

| M. | kadangi 2009 m. kovo mėn. Komisija ir Europos centrinis bankas nurodė, kad nėra aiškių ir įtikinamų priežasčių, kodėl MIF už atskiras operacijas turėtų būti taikomas po 2012 m. spalio 31 d., ir kadangi Komisija surengė viešąsias konsultacijas dėl EB sutarties 81 straipsnio taikymo daugiašaliams tarpbankiniams mokėjimams SEPA tiesioginio debeto sistemoje, |
| --- | --- |

M.

kadangi 2009 m. kovo mėn. Komisija ir Europos centrinis bankas nurodė, kad nėra aiškių ir įtikinamų priežasčių, kodėl MIF už atskiras operacijas turėtų būti taikomas po 2012 m. spalio 31 d., ir kadangi Komisija surengė viešąsias konsultacijas dėl EB sutarties 81 straipsnio taikymo daugiašaliams tarpbankiniams mokėjimams SEPA tiesioginio debeto sistemoje,

| N. | kadangi rastas SEPA kortelių sistema pagrįstas sprendimas dėl ES kortelių, taigi reikėtų galutinai išspręsti ir MIF taikymo problemą, |
| --- | --- |

N.

kadangi rastas SEPA kortelių sistema pagrįstas sprendimas dėl ES kortelių, taigi reikėtų galutinai išspręsti ir MIF taikymo problemą,

| O. | kadangi reikia užtikrinti teisinį esamų tiesioginio debeto įgaliojimų tęstinumą visose valstybėse narėse, nes būtų sunku pasirašyti naujus įgaliojimus pereinant nuo nacionalinių debeto sistemų prie SEPA tiesioginio debeto sistemos; vis dėlto, kadangi užtikrinus šių įgaliojimų tęstinumą nebūtų prisidedama prie greito SEPA tiesioginio debeto sistemos sukūrimo, nebent būtų rastas sprendimas, kaip perkelti esamus įgaliojimus, |
| --- | --- |

O.

kadangi reikia užtikrinti teisinį esamų tiesioginio debeto įgaliojimų tęstinumą visose valstybėse narėse, nes būtų sunku pasirašyti naujus įgaliojimus pereinant nuo nacionalinių debeto sistemų prie SEPA tiesioginio debeto sistemos; vis dėlto, kadangi užtikrinus šių įgaliojimų tęstinumą nebūtų prisidedama prie greito SEPA tiesioginio debeto sistemos sukūrimo, nebent būtų rastas sprendimas, kaip perkelti esamus įgaliojimus,

| 1. | pabrėžia, kad ir toliau remia SEPA, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų, kūrimą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad ir toliau remia SEPA, kurioje veiktų konkurencijos dėsniai ir kurioje nebūtų tarpvalstybinių ir nacionalinių mokėjimų eurais skirtumų, kūrimą;

| 2. | apgailestauja, kad nuo 2009 m. kovo 12 d., kai buvo priimta Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros mokėjimų eurais erdvės įgyvendinimo, iš esmės nebuvo pasiekta jokios pažangos šioje rezoliucijoje aptartais klausimais ir ragina visus suinteresuotus veikėjus dalyvauti siekiant skatinti SEPA sukūrimą ir prisidėti prie šio proceso; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad nuo 2009 m. kovo 12 d., kai buvo priimta Europos Parlamento rezoliucija dėl bendros mokėjimų eurais erdvės įgyvendinimo, iš esmės nebuvo pasiekta jokios pažangos šioje rezoliucijoje aptartais klausimais ir ragina visus suinteresuotus veikėjus dalyvauti siekiant skatinti SEPA sukūrimą ir prisidėti prie šio proceso;

| 3. | palankiai vertina 2009 m. rugsėjo mėn. Komisijos patvirtintas SEPA gaires ir visapusiškai remia pagal šias gaires numatytus veiksmus šešiose prioritetinėse srityse (t. y. spartinti perėjimą prie šios sistemos; skleisti informaciją apie SEPA ir propaguoti SEPA produktus; sukurti tinkamus SEPA teisinius pagrindus ir užtikrinti, kad būtų laikomasi SEPA reikalavimų; skatinti inovacijas; užtikrinti būtiną standartizaciją, tarpusavio sąveiką ir saugumą; patikslinti ir gerinti SEPA valdymo tvarką); |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina 2009 m. rugsėjo mėn. Komisijos patvirtintas SEPA gaires ir visapusiškai remia pagal šias gaires numatytus veiksmus šešiose prioritetinėse srityse (t. y. spartinti perėjimą prie šios sistemos; skleisti informaciją apie SEPA ir propaguoti SEPA produktus; sukurti tinkamus SEPA teisinius pagrindus ir užtikrinti, kad būtų laikomasi SEPA reikalavimų; skatinti inovacijas; užtikrinti būtiną standartizaciją, tarpusavio sąveiką ir saugumą; patikslinti ir gerinti SEPA valdymo tvarką);

| 4. | ragina Komisiją nustatyti aiškų, tinkamą ir įpareigojantį perėjimo prie naudojimosi SEPA priemonėmis galutinį terminą, ne vėlesnį kaip 2012 m. gruodžio 31 d.; po šios datos visi mokėjimai eurais turėtų būti vykdomi pagal SEPA standartus; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją nustatyti aiškų, tinkamą ir įpareigojantį perėjimo prie naudojimosi SEPA priemonėmis galutinį terminą, ne vėlesnį kaip 2012 m. gruodžio 31 d.; po šios datos visi mokėjimai eurais turėtų būti vykdomi pagal SEPA standartus;

| 5. | ragina Europos mokėjimų tarybą atsižvelgti į galutinių naudotojų prašymus ir atitinkamai pakeisti savo taisykles; |
| --- | --- |

5.

ragina Europos mokėjimų tarybą atsižvelgti į galutinių naudotojų prašymus ir atitinkamai pakeisti savo taisykles;

| 6. | visiškai pritaria Komisijos ketinimui skatinti viešiosios administracijos perėjimo prie naujos sistemos procesą parengiant suderintus ir sinchronizuotus perėjimo planus; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pastangas atlikti viešosios administracijos pasirengimo ir perėjimo prie SEPA sistemos tyrimą ir paskelbti jo rezultatus, taip pat ragina valstybes nares dalyvauti atliekant šį tyrimą; |
| --- | --- |

6.

visiškai pritaria Komisijos ketinimui skatinti viešiosios administracijos perėjimo prie naujos sistemos procesą parengiant suderintus ir sinchronizuotus perėjimo planus; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos pastangas atlikti viešosios administracijos pasirengimo ir perėjimo prie SEPA sistemos tyrimą ir paskelbti jo rezultatus, taip pat ragina valstybes nares dalyvauti atliekant šį tyrimą;

| 7. | ragina Komisiją remiantis atitinkamų konsultacijų, kuriuose dalyvautų visi suinteresuoti veikėjai, rezultatais ne vėliau kaip iki 2010 m. rugsėjo 30 d. aiškiai nustatyti suderintą ilgalaikį ekonominį modelį SEPA tiesioginio debeto operacijoms atlikti ir užtikrinti, kad šis modelį būtų galima taikyti visos Europos lygmeniu, kad jis būtų rentabilus ir palankus galutiniams naudotojams; pabrėžia, kad šis modelis turi būti kuriamas Komisijai glaudžiai bendradarbiaujant su mokėjimų sektoriumi ir vadovaujantis EB konkurencijos teisės ir Bendrijos reguliavimo sistemos nuostatomis; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją remiantis atitinkamų konsultacijų, kuriuose dalyvautų visi suinteresuoti veikėjai, rezultatais ne vėliau kaip iki 2010 m. rugsėjo 30 d. aiškiai nustatyti suderintą ilgalaikį ekonominį modelį SEPA tiesioginio debeto operacijoms atlikti ir užtikrinti, kad šis modelį būtų galima taikyti visos Europos lygmeniu, kad jis būtų rentabilus ir palankus galutiniams naudotojams; pabrėžia, kad šis modelis turi būti kuriamas Komisijai glaudžiai bendradarbiaujant su mokėjimų sektoriumi ir vadovaujantis EB konkurencijos teisės ir Bendrijos reguliavimo sistemos nuostatomis;

| 8. | ragina visus suinteresuotus veikėjus paremti iniciatyvą sukurti Europos kortelių sistemą, kuri būtų papildoma nauja sistema arba apjungtų esamas sistemas, arba išplėstų esamą sistemą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją patikslinti, kaip MIF taikomas mokėjimams kortelėmis, taip pat ragina pramonę rasti tinkamą šios problemos sprendimą glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija ir laikantis EB konkurencijos teisės bei Bendrijos reguliavimo sistemos nuostatų; |
| --- | --- |

8.

ragina visus suinteresuotus veikėjus paremti iniciatyvą sukurti Europos kortelių sistemą, kuri būtų papildoma nauja sistema arba apjungtų esamas sistemas, arba išplėstų esamą sistemą; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją patikslinti, kaip MIF taikomas mokėjimams kortelėmis, taip pat ragina pramonę rasti tinkamą šios problemos sprendimą glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija ir laikantis EB konkurencijos teisės bei Bendrijos reguliavimo sistemos nuostatų;

| 9. | ragina valstybes nares užtikrinti teisinį esamų tiesioginio debeto įgaliojimų tęstinumą SEPA tiesioginio debeto sistemoje; pabrėžia, kad dėl perėjimo nuo esamos tiesioginio debeto sistemos prie SEPA tiesioginio debeto sistemos neturėtų būti sukurta naštos vartotojams; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares užtikrinti teisinį esamų tiesioginio debeto įgaliojimų tęstinumą SEPA tiesioginio debeto sistemoje; pabrėžia, kad dėl perėjimo nuo esamos tiesioginio debeto sistemos prie SEPA tiesioginio debeto sistemos neturėtų būti sukurta naštos vartotojams;

| 10. | primygtinai reikalauja užtikrinti, kad vartotojams būtų pateikiama informacija apie ankstesnės ir naujosios sistemų skirtumus; |
| --- | --- |

10.

primygtinai reikalauja užtikrinti, kad vartotojams būtų pateikiama informacija apie ankstesnės ir naujosios sistemų skirtumus;

| 11. | ragina Komisiją stebėti perėjimą prie SEPA priemonių ir užtikrinti, kad perėjus prie šių priemonių mokėjimo paslaugos ES piliečiams nebus brangesnės; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją stebėti perėjimą prie SEPA priemonių ir užtikrinti, kad perėjus prie šių priemonių mokėjimo paslaugos ES piliečiams nebus brangesnės;

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

12.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos centriniam bankui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  OL L 319, 2007 12 5, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0139.

(3)  OL L 266, 2009 10 9, p. 11.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/46 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/46

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisKovos su klastojimu prekybos susitarimas (angl. ACTA)

P7_TA(2010)0058

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl derybų dėl Kovos su klastojimu prekyboje susitarimo skaidrumo ir esamos padėties

2010/C 349 E/10

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 ir 218 straipsnius,

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 9 d. rezoliuciją dėl pataisyto Europos Parlamento ir Komisijos pamatinio susitarimo, galiosiančio kitą teisėkūros kadenciją (1),

atsižvelgdamas į 2009 m. kovo 11 d. savo rezoliuciją dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (nauja redakcija), kuri turėtų būti laikoma Parlamento pozicija per pirmąjį svarstymą (2) (COM(2008)0229 – C6-0184/2008 – 2008/0090(COD)),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl klastočių poveikio tarptautinei prekybai (3),

atsižvelgdamas į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno 2010 m. vasario 22 d. nuomonę dėl šiuo metu Europos Sąjungos vedamų derybų dėl Kovos su klastojimu prekyboje susitarimo (KKPS),

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 8 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje, iš dalies pakeistą 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/136/EB,

atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir kitos EBPO valstybės 2008 m. pradėjo derybas dėl naujo daugiašalio susitarimo, skirto intelektinės nuosavybės teisių apsaugai stiprinti ir kovoti su klastojimu ir piratavimu (Kovos su klastojimu prekyboje susitarimas (KKPS)), ir bendrai susitarė dėl konfidencialumo sąlygos, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir kitos EBPO valstybės 2008 m. pradėjo derybas dėl naujo daugiašalio susitarimo, skirto intelektinės nuosavybės teisių apsaugai stiprinti ir kovoti su klastojimu ir piratavimu (Kovos su klastojimu prekyboje susitarimas (KKPS)), ir bendrai susitarė dėl konfidencialumo sąlygos,

| B. | kadangi savo 2009 m. kovo 11 d. pranešime Parlamentas ragino Komisiją nedelsiant sudaryti visuomenei galimybę susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su vykstančiomis tarptautinėmis derybomis dėl Kovos su klastojimu prekyboje susitarimo (KKPS), |
| --- | --- |

B.

kadangi savo 2009 m. kovo 11 d. pranešime Parlamentas ragino Komisiją nedelsiant sudaryti visuomenei galimybę susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su vykstančiomis tarptautinėmis derybomis dėl Kovos su klastojimu prekyboje susitarimo (KKPS),

| C. | kadangi 2010 m. sausio 27 d. Komisija įsipareigojo siekti glaudesnio bendravimo su Parlamentu, remdamasi 2010 m. vasario 9 d. Parlamento rezoliucija dėl pataisyto Europos Parlamento ir Komisijos pamatinio susitarimo, kurioje reikalaujama „nedelsiant teikti Parlamentui visą informaciją kiekvienu derybų dėl tarptautinių susitarimų, visų pirma, prekybos klausimais, ir kitų derybų, kurioms taikoma pritarimo procedūra, etapu (...), kad būtų visapusiškai įgyvendinamos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio nuostatos“, |
| --- | --- |

C.

kadangi 2010 m. sausio 27 d. Komisija įsipareigojo siekti glaudesnio bendravimo su Parlamentu, remdamasi 2010 m. vasario 9 d. Parlamento rezoliucija dėl pataisyto Europos Parlamento ir Komisijos pamatinio susitarimo, kurioje reikalaujama „nedelsiant teikti Parlamentui visą informaciją kiekvienu derybų dėl tarptautinių susitarimų, visų pirma, prekybos klausimais, ir kitų derybų, kurioms taikoma pritarimo procedūra, etapu (...), kad būtų visapusiškai įgyvendinamos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio nuostatos“,

| D. | kadangi Tarybos atstovai dalyvavo derybų dėl KKPS turuose kartu su Komisijos atstovais, |
| --- | --- |

D.

kadangi Tarybos atstovai dalyvavo derybų dėl KKPS turuose kartu su Komisijos atstovais,

| E. | kadangi Komisija, kaip sutarčių sergėtoja, vesdama derybas dėl tarptautinių susitarimų, kurie turi įtakos ES teisės aktams, privalo laikytis Bendrijos acquis, |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija, kaip sutarčių sergėtoja, vesdama derybas dėl tarptautinių susitarimų, kurie turi įtakos ES teisės aktams, privalo laikytis Bendrijos acquis,

| F. | kadangi pagal paviešintus dokumentus KKPS derybos yra susijusios, be kita ko, su rengiamais ES teisės aktais dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos užtikrinimo (2005/0127(COD), Baudžiamosios priemonės siekiant užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą (IPRED-II)), telekomunikacijų reguliavimo paketu ir galiojančiais ES teisės aktais dėl elektroninės prekybos ir duomenų apsaugos, |
| --- | --- |

F.

kadangi pagal paviešintus dokumentus KKPS derybos yra susijusios, be kita ko, su rengiamais ES teisės aktais dėl intelektinės nuosavybės teisių apsaugos užtikrinimo (2005/0127(COD), Baudžiamosios priemonės siekiant užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą (IPRED-II)), telekomunikacijų reguliavimo paketu ir galiojančiais ES teisės aktais dėl elektroninės prekybos ir duomenų apsaugos,

| G. | kadangi prekybos derybos, nepatenkančios į įprastinio ES sprendimų priėmimo sritį, neturėtų trukdyti šiuo metu ES dedamoms pastangoms suderinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos priemones, |
| --- | --- |

G.

kadangi prekybos derybos, nepatenkančios į įprastinio ES sprendimų priėmimo sritį, neturėtų trukdyti šiuo metu ES dedamoms pastangoms suderinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos priemones,

| H. | kadangi itin svarbu užtikrinti, kad intelektinės nuosavybės teisių apsaugos priemonės būtų parengtos taip, kad nebūtų kliudoma naujovėms ar konkurencijai, ribojama intelektinės nuosavybės teisės ir asmens duomenų apsauga, ribojamas laisvas informacijos srautas arba nepagrįstai apsunkinama teisėta prekyba, |
| --- | --- |

H.

kadangi itin svarbu užtikrinti, kad intelektinės nuosavybės teisių apsaugos priemonės būtų parengtos taip, kad nebūtų kliudoma naujovėms ar konkurencijai, ribojama intelektinės nuosavybės teisės ir asmens duomenų apsauga, ribojamas laisvas informacijos srautas arba nepagrįstai apsunkinama teisėta prekyba,

| I. | kadangi bet koks Europos Sąjungos pasiektas susitarimas dėl KKPS turi atitikti Europos Sąjungai taikomas teisines prievoles, susijusias su privatumo ir duomenų apsaugos įstatymais, visų pirma nustatytas Direktyvoje 95/46/EB, Direktyvoje 2002/58/EB ir Europos žmogaus teisių teismo ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktikoje, |
| --- | --- |

I.

kadangi bet koks Europos Sąjungos pasiektas susitarimas dėl KKPS turi atitikti Europos Sąjungai taikomas teisines prievoles, susijusias su privatumo ir duomenų apsaugos įstatymais, visų pirma nustatytas Direktyvoje 95/46/EB, Direktyvoje 2002/58/EB ir Europos žmogaus teisių teismo ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktikoje,

| J. | kadangi Lisabonos sutartis įsigaliojo nuo 2009 m. gruodžio 1 d., |
| --- | --- |

J.

kadangi Lisabonos sutartis įsigaliojo nuo 2009 m. gruodžio 1 d.,

| K. | kadangi 2009 m. gruodžio mėn. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Parlamentas turės pritarti KKPS sutarties tekstui, prieš šiam susitarimui įsigaliojant Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

K.

kadangi 2009 m. gruodžio mėn. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Parlamentas turės pritarti KKPS sutarties tekstui, prieš šiam susitarimui įsigaliojant Europos Sąjungoje,

| L. | kadangi Komisija įsipareigojo nedelsdama pateikti visą informaciją Parlamentui kiekvienu derybų dėl tarptautinių susitarimų etapu, |
| --- | --- |

L.

kadangi Komisija įsipareigojo nedelsdama pateikti visą informaciją Parlamentui kiekvienu derybų dėl tarptautinių susitarimų etapu,

| 1. | pabrėžia, kad nuo 2009 m. gruodžio 1 d. Komisija teisiškai įpareigota nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą visais derybų dėl tarptautinių susitarimų procedūros etapais; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad nuo 2009 m. gruodžio 1 d. Komisija teisiškai įpareigota nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą visais derybų dėl tarptautinių susitarimų procedūros etapais;

| 2. | išreiškia susirūpinimą dėl to, kad trūksta skaidrumo derybų dėl KKPS procese, o tai prieštarauja SESV turiniui ir prasmei; yra labai susirūpinęs dėl to, kad prieš pradedant derybas dėl KKPS nebuvo nustatytas teisinis pagrindas ir neprašyta Parlamento pritarti derybų įgaliojimams; |
| --- | --- |

2.

išreiškia susirūpinimą dėl to, kad trūksta skaidrumo derybų dėl KKPS procese, o tai prieštarauja SESV turiniui ir prasmei; yra labai susirūpinęs dėl to, kad prieš pradedant derybas dėl KKPS nebuvo nustatytas teisinis pagrindas ir neprašyta Parlamento pritarti derybų įgaliojimams;

| 3. | ragina Komisiją ir Tarybą suteikti galimybę visuomenei ir Parlamentui susipažinti su derybų dėl KKPS tekstais ir santraukomis remiantis Sutarties ir 2001 m. gegužės 30 d. Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais nuostatomis; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir Tarybą suteikti galimybę visuomenei ir Parlamentui susipažinti su derybų dėl KKPS tekstais ir santraukomis remiantis Sutarties ir 2001 m. gegužės 30 d. Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais nuostatomis;

| 4. | ragina Komisiją ir Tarybą su derybų dėl KKPS dalyviais ryžtingai įsipareigoti ateityje nevykdyti konfidencialių derybų ir Parlamentą visapusiškai ir laiku informuoti apie savo iniciatyvas šiuo aspektu; tikisi, kad Komisija pateiks pasiūlymus iki kito derybų raundo, kuris vyks Naujojoje Zelandijoje 2010 m. balandžio mėn., ir pareikalaus, kad skaidrumo klausimas būtų įtrauktas į minėto posėdžio darbotvarkę, ir informuos Parlamentą apie šio raundo rezultatus, kai tik jis pasibaigs; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją ir Tarybą su derybų dėl KKPS dalyviais ryžtingai įsipareigoti ateityje nevykdyti konfidencialių derybų ir Parlamentą visapusiškai ir laiku informuoti apie savo iniciatyvas šiuo aspektu; tikisi, kad Komisija pateiks pasiūlymus iki kito derybų raundo, kuris vyks Naujojoje Zelandijoje 2010 m. balandžio mėn., ir pareikalaus, kad skaidrumo klausimas būtų įtrauktas į minėto posėdžio darbotvarkę, ir informuos Parlamentą apie šio raundo rezultatus, kai tik jis pasibaigs;

| 5. | pabrėžia, kad jei Parlamentas nebus nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais derybų etapais, jis, siekdamas ginti savo išimtines teises, pasilieka teisę imtis atitinkamų veiksmų, taip pat pateikti ieškinį Teisingumo Teismui; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad jei Parlamentas nebus nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais derybų etapais, jis, siekdamas ginti savo išimtines teises, pasilieka teisę imtis atitinkamų veiksmų, taip pat pateikti ieškinį Teisingumo Teismui;

| 6. | apgailestauja dėl derybų šalių sąmoningo apsisprendimo derėtis ne per pripažintas tarptautines organizacijas, pvz., Pasaulio intelektinės nuosavybės organizaciją (PINO) ir Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), kurios turi visuomenės informavimo ir konsultavimo sistemas; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja dėl derybų šalių sąmoningo apsisprendimo derėtis ne per pripažintas tarptautines organizacijas, pvz., Pasaulio intelektinės nuosavybės organizaciją (PINO) ir Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), kurios turi visuomenės informavimo ir konsultavimo sistemas;

| 7. | ragina Komisiją atlikti KKPS įgyvendinimo poveikio pagrindinėms teisėms ir duomenų apsaugai, ES dedamoms pastangoms suderinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos priemones ir elektroninei prekybai vertinimą prieš tai, kai bus pasiektas ES susitarimas dėl suvestinio KKPS teksto, ir laiku pranešti Parlamentui šio vertinimo rezultatus; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją atlikti KKPS įgyvendinimo poveikio pagrindinėms teisėms ir duomenų apsaugai, ES dedamoms pastangoms suderinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos priemones ir elektroninei prekybai vertinimą prieš tai, kai bus pasiektas ES susitarimas dėl suvestinio KKPS teksto, ir laiku pranešti Parlamentui šio vertinimo rezultatus;

| 8. | palankiai vertina Komisijos pareiškimus, kad KKPS susitarimas bus susijęs tik su esamų intelektinės nuosavybės teisių apsauga, neapribojant materialinės intelektinės nuosavybės teisės plėtojimo Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina Komisijos pareiškimus, kad KKPS susitarimas bus susijęs tik su esamų intelektinės nuosavybės teisių apsauga, neapribojant materialinės intelektinės nuosavybės teisės plėtojimo Europos Sąjungoje;

| 9. | ragina Komisiją tęsti derybas dėl KKPS ir apriboti jas esama Europos intelektinės nuosavybės teisių apsaugos nuo klastojimo sistema; mano, kad tolesnėse derybose dėl KKPS turėtų dalyvauti daugybė besivystančių ir besiformuojančios ekonomikos šalių siekiant, kad derybos būtų tarptautinės ir kuo didesnio masto; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją tęsti derybas dėl KKPS ir apriboti jas esama Europos intelektinės nuosavybės teisių apsaugos nuo klastojimo sistema; mano, kad tolesnėse derybose dėl KKPS turėtų dalyvauti daugybė besivystančių ir besiformuojančios ekonomikos šalių siekiant, kad derybos būtų tarptautinės ir kuo didesnio masto;

| 10. | ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinant KKPS nuostatas, ypač susijusias su autorinių teisių apsaugos procedūromis skaitmeninėje aplinkoje, būtų visiškai laikomasi Bendrijos acquis; reikalauja, kad ES pasienyje nebūtų vykdomos asmenų kratos, ir visiškai išaiškinti visas išlygas, pagal kurias pasienio ir muitinės institucijos galėtų be orderio atlikti kratas ir konfiskuoti informacijos saugojimo įrenginius, pvz., nešiojamuosius kompiuterius, mobiliuosius telefonus ir MP3 grotuvus; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją užtikrinti, kad įgyvendinant KKPS nuostatas, ypač susijusias su autorinių teisių apsaugos procedūromis skaitmeninėje aplinkoje, būtų visiškai laikomasi Bendrijos acquis; reikalauja, kad ES pasienyje nebūtų vykdomos asmenų kratos, ir visiškai išaiškinti visas išlygas, pagal kurias pasienio ir muitinės institucijos galėtų be orderio atlikti kratas ir konfiskuoti informacijos saugojimo įrenginius, pvz., nešiojamuosius kompiuterius, mobiliuosius telefonus ir MP3 grotuvus;

| 11. | mano, kad siūlomame susitarime neturėtų būti nustatyta vadinamoji trijų etapų procedūra siekiant laikytis pagrindinių teisių, pavyzdžiui, saviraiškos laisvės ir teisės į privatumą, ir kartu visapusiškai užtikrinti subsidiarumą ir visapusiškai atsižvelgiant į Parlamento sprendimą dėl (iš dalies keičiančios) Direktyvos 2009/140/EB 1 straipsnio 1 dalies b punkto; šiame sprendime raginama Direktyvos 2002/21/EB 1 straipsnyje įrašyti naują 3a dalį dėl trijų etapų procedūros; mano, kad bet kokiame susitarime turi būti nuostata, kad sprendimą blokuoti asmens prieigą prie interneto prieš tai turi įvertinti teismas; |
| --- | --- |

11.

mano, kad siūlomame susitarime neturėtų būti nustatyta vadinamoji trijų etapų procedūra siekiant laikytis pagrindinių teisių, pavyzdžiui, saviraiškos laisvės ir teisės į privatumą, ir kartu visapusiškai užtikrinti subsidiarumą ir visapusiškai atsižvelgiant į Parlamento sprendimą dėl (iš dalies keičiančios) Direktyvos 2009/140/EB 1 straipsnio 1 dalies b punkto; šiame sprendime raginama Direktyvos 2002/21/EB 1 straipsnyje įrašyti naują 3a dalį dėl trijų etapų procedūros; mano, kad bet kokiame susitarime turi būti nuostata, kad sprendimą blokuoti asmens prieigą prie interneto prieš tai turi įvertinti teismas;

| 12. | pabrėžia, kad privatumas ir duomenų apsauga yra pagrindinės Europos Sąjungos vertybės, kaip pripažįstama Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose, kurių privaloma laikytis vykdant visų sričių politiką ir priimant visas taisykles pagal SESV 16 straipsnį; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad privatumas ir duomenų apsauga yra pagrindinės Europos Sąjungos vertybės, kaip pripažįstama Europos žmogaus teisių konvencijos 8 straipsnyje ir ES pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose, kurių privaloma laikytis vykdant visų sričių politiką ir priimant visas taisykles pagal SESV 16 straipsnį;

| 13. | pabrėžia, kad KKPS nuostatos, visų pirma priemonės, skirtos stiprinti su tarpvalstybine prekių patikra ir konfiskavimu susijusiems įgaliojimams, neturėtų kliudyti gauti teisėtų, įperkamų ir saugių vaistų, įskaitant naujoviškus generinius vaistus, naudojantis kovos su klastojimu pretekstu; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad KKPS nuostatos, visų pirma priemonės, skirtos stiprinti su tarpvalstybine prekių patikra ir konfiskavimu susijusiems įgaliojimams, neturėtų kliudyti gauti teisėtų, įperkamų ir saugių vaistų, įskaitant naujoviškus generinius vaistus, naudojantis kovos su klastojimu pretekstu;

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir KKPS derybose dalyvaujančių valstybių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

14.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir KKPS derybose dalyvaujančių valstybių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0009.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0114.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0634.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/49 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/49

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisReglamentas dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo

P7_TA(2010)0059

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo

2010/C 349 E/11

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Bendrąjį susitarimą dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT), ypač į jo 1979 m. straipsnį dėl įgaliojimų suteikimo,

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 5 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. (2007/0289(CNS)),

atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. liepos 22 d. reglamentą (EB) Nr. 732/2008,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinės dalies 1 skyrių,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi straipsnis dėl įgaliojimų suteikimo – tai PPO teisinis bendrųjų lengvatų sistemos (BLS) pagrindas, |
| --- | --- |

A.

kadangi straipsnis dėl įgaliojimų suteikimo – tai PPO teisinis bendrųjų lengvatų sistemos (BLS) pagrindas,

| B. | kadangi nuo 1971 m. Bendrija suteikia prekybos lengvatų besivystančioms valstybėms taikydama bendrųjų tarifų lengvatų sistemą, |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo 1971 m. Bendrija suteikia prekybos lengvatų besivystančioms valstybėms taikydama bendrųjų tarifų lengvatų sistemą,

| C. | kadangi į Parlamentą kreiptasi konsultacijos dėl Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. (COM(2007)0857), |
| --- | --- |

C.

kadangi į Parlamentą kreiptasi konsultacijos dėl Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo nuo 2009 m. sausio 1 d. iki 2011 m. gruodžio 31 d. (COM(2007)0857),

| D. | kadangi Lisabonos sutartis įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d., |
| --- | --- |

D.

kadangi Lisabonos sutartis įsigaliojo 2009 m. gruodžio 1 d.,

| E. | kadangi remiantis Europos Sąjungos Sutarties V antraštinės dalies 1 skyriaus nuostatomis Sąjunga savo veiksmus tarptautinėje arenoje turi grįsti demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo bei nedalomumo principais ir skatinti besivystančių šalių ekonominį, socialinį ir aplinkos apsaugos tvarų vystymąsi, pirmiausia siekdama panaikinti skurdą, |
| --- | --- |

E.

kadangi remiantis Europos Sąjungos Sutarties V antraštinės dalies 1 skyriaus nuostatomis Sąjunga savo veiksmus tarptautinėje arenoje turi grįsti demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo bei nedalomumo principais ir skatinti besivystančių šalių ekonominį, socialinį ir aplinkos apsaugos tvarų vystymąsi, pirmiausia siekdama panaikinti skurdą,

| F. | kadangi remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio nuostatomis Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, turi patvirtinti priemones, apibrėžiančias bendros prekybos politikos įgyvendinimo sistemą, |
| --- | --- |

F.

kadangi remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio nuostatomis Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, turi patvirtinti priemones, apibrėžiančias bendros prekybos politikos įgyvendinimo sistemą,

| 1. | pripažįsta bendrųjų tarifų lengvatų sistemos, kuri suteikia galimybę besivystančioms šalims vienpusiškai taikyti lengvatinį režimą besivystančiose šalyse pagamintiems produktams, svarbą; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta bendrųjų tarifų lengvatų sistemos, kuri suteikia galimybę besivystančioms šalims vienpusiškai taikyti lengvatinį režimą besivystančiose šalyse pagamintiems produktams, svarbą;

| 2. | pažymi, kad Europos Bendrijos 1971 m. sukurta bendrųjų tarifų lengvatų sistema buvo suprantama kaip priemonė, skirta išsivysčiusių ir besivystančių šalių prekybos pusiausvyros sutrikimams pašalinti, ir buvo tikimasi, kad ji padės paskatinti tvarų besivystančių šalių vystymąsi; mano, kad ši sistema buvo EB ir ES prekybos priemonė, skirta padėti besivystančioms šalims gauti pajamų iš tarptautinės prekybos ir tokiu būdu prisidėti prie jų tvaraus vystymosi ir gero valdymo; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad Europos Bendrijos 1971 m. sukurta bendrųjų tarifų lengvatų sistema buvo suprantama kaip priemonė, skirta išsivysčiusių ir besivystančių šalių prekybos pusiausvyros sutrikimams pašalinti, ir buvo tikimasi, kad ji padės paskatinti tvarų besivystančių šalių vystymąsi; mano, kad ši sistema buvo EB ir ES prekybos priemonė, skirta padėti besivystančioms šalims gauti pajamų iš tarptautinės prekybos ir tokiu būdu prisidėti prie jų tvaraus vystymosi ir gero valdymo;

| 3. | pažymi, kad dabartinis BLS reglamentas baigs galioti 2011 m. gruodžio 31 d.; taigi, atsižvelgdamas į laiką, kurio reikia priimti naujam reglamentui pagal įprastą teisėkūros procedūrą, ragina Komisiją iki 2010 m. birželio 1 d. pasiūlyti Europos Parlamentui ir Tarybai persvarstytą BLS reglamentą; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad dabartinis BLS reglamentas baigs galioti 2011 m. gruodžio 31 d.; taigi, atsižvelgdamas į laiką, kurio reikia priimti naujam reglamentui pagal įprastą teisėkūros procedūrą, ragina Komisiją iki 2010 m. birželio 1 d. pasiūlyti Europos Parlamentui ir Tarybai persvarstytą BLS reglamentą;

| 4. | mano, kad pagal BLS teikiamos lengvatos turėtų būti skirtos besivystančioms šalims, kurioms labiausiai jų reikia, kad naujasis lengvatas gaunančių šalių sąrašas atitiktų esamą besivystančių šalių ekonominę padėtį; |
| --- | --- |

4.

mano, kad pagal BLS teikiamos lengvatos turėtų būti skirtos besivystančioms šalims, kurioms labiausiai jų reikia, kad naujasis lengvatas gaunančių šalių sąrašas atitiktų esamą besivystančių šalių ekonominę padėtį;

| 5. | pabrėžia, kad visos šalys, kurios naudojasi BLS+, turėtų, kaip nurodyta 15 straipsnio 1 dalyje, ne tik ratifikuoti, bet ir aktyviai įgyvendinti visas 27 Tarptautinės darbo organizacijos ir JT konvencijas, išvardytas BLS reglamento III priede; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad visos šalys, kurios naudojasi BLS+, turėtų, kaip nurodyta 15 straipsnio 1 dalyje, ne tik ratifikuoti, bet ir aktyviai įgyvendinti visas 27 Tarptautinės darbo organizacijos ir JT konvencijas, išvardytas BLS reglamento III priede;

| 6. | pabrėžia, kad inicijuojant ir atliekant tyrimą reikia daugiau skaidrumo ir demokratinės atskaitomybės; taigi prašo, kad Komisija išsamiai informuotų Parlamentą ir užtikrintų tinkamą jo dalyvavimą visuose BLS ir BLS+ procedūrų įgyvendinimo etapuose, įskaitant ir procedūras, susijusias su Tarybos pasiūlymu dėl lengvatas gaunančių šalių sąrašų; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad inicijuojant ir atliekant tyrimą reikia daugiau skaidrumo ir demokratinės atskaitomybės; taigi prašo, kad Komisija išsamiai informuotų Parlamentą ir užtikrintų tinkamą jo dalyvavimą visuose BLS ir BLS+ procedūrų įgyvendinimo etapuose, įskaitant ir procedūras, susijusias su Tarybos pasiūlymu dėl lengvatas gaunančių šalių sąrašų;

| 7. | ragina Komisiją BLS+ atžvilgiu įgyvendinti nuoseklią politiką, ypač sprendžiant galimo sistemos taikymo nutraukimo kai pažeidžiamos žmogaus teisės klausimą, ir į šį procesą visiškai įtraukti Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją BLS+ atžvilgiu įgyvendinti nuoseklią politiką, ypač sprendžiant galimo sistemos taikymo nutraukimo kai pažeidžiamos žmogaus teisės klausimą, ir į šį procesą visiškai įtraukti Europos Parlamentą;

| 8. | ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį Šri Lankoje, o Šri Lankos vyriausybę – skubiai imtis priemonių ir normalizuoti padėtį šalyje iki faktinio BLS+ taikymo nutraukimo; |
| --- | --- |

8.

ragina Komisiją atidžiai stebėti padėtį Šri Lankoje, o Šri Lankos vyriausybę – skubiai imtis priemonių ir normalizuoti padėtį šalyje iki faktinio BLS+ taikymo nutraukimo;

| 9. | ragina Komisiją atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Kolumbijoje ir teikti pranešimus Parlamentui; |
| --- | --- |

9.

ragina Komisiją atidžiai stebėti žmogaus teisių padėtį Kolumbijoje ir teikti pranešimus Parlamentui;

| 10. | ragina Komisiją prieš pasibaigiant šio reglamento taikymo laikotarpiui ir iki kito reglamento aptarimo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šių 27 konvencijų ratifikavimą ir įgyvendinimą kiekvienoje specialioje skatinamojoje sistemoje dalyvaujančioje šalyje; ragina Komisiją persvarstytame BLS reglamente apibrėžti priežiūros įstaigas, kurios turi pateikti rekomendacijas dėl papildomų veiksmingo konvencijos įgyvendinimo priemonių, kurių turėtų imtis konkrečios šalys; konstatuoja, kad savo ataskaitoje Komisija taip pat turi įvertinti specialių skatinamųjų sistemų veiksmingumą įgyvendinant jų tikslus ir, esant reikalui, rekomenduoti peržiūrėti III priedą; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją prieš pasibaigiant šio reglamento taikymo laikotarpiui ir iki kito reglamento aptarimo pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie šių 27 konvencijų ratifikavimą ir įgyvendinimą kiekvienoje specialioje skatinamojoje sistemoje dalyvaujančioje šalyje; ragina Komisiją persvarstytame BLS reglamente apibrėžti priežiūros įstaigas, kurios turi pateikti rekomendacijas dėl papildomų veiksmingo konvencijos įgyvendinimo priemonių, kurių turėtų imtis konkrečios šalys; konstatuoja, kad savo ataskaitoje Komisija taip pat turi įvertinti specialių skatinamųjų sistemų veiksmingumą įgyvendinant jų tikslus ir, esant reikalui, rekomenduoti peržiūrėti III priedą;

| 11. | prašo Komisiją persvarstytame BLS reglamente numatyti, kad būtų reguliariai atliekamas įvertinimas, kaip kiekviena lengvatas gaunanti šalis laikosi savo įsipareigojimų, prisiimtų pagal BLS+, ir tokiu būdu užtikrinti, kad nebūtų 15 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 16 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų priežasčių laikinai panaikinti lengvatinių priemonių; reikalauja, kad metinė ataskaita būtų siunčiama Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

11.

prašo Komisiją persvarstytame BLS reglamente numatyti, kad būtų reguliariai atliekamas įvertinimas, kaip kiekviena lengvatas gaunanti šalis laikosi savo įsipareigojimų, prisiimtų pagal BLS+, ir tokiu būdu užtikrinti, kad nebūtų 15 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 16 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytų priežasčių laikinai panaikinti lengvatinių priemonių; reikalauja, kad metinė ataskaita būtų siunčiama Parlamentui ir Tarybai;

| 12. | ragina Komisiją prieš jai peržiūrint šią sistemą atlikti su BLS rezultatais susijusį poveikio įvertinimą, apimantį laikotarpį nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d., ir įvertinti, kaip sekėsi siekti pradinių sistemos tikslų, susijusių su socialiniais ir ekonominiais kiekvienos šalies rodikliais ir ypač su skurdo mažinimu; nurodo, kad tyrimas vėliau turėtų būti pateiktas Parlamentui ir Tarybai; pažymi, kad naujame pasiūlyme dėl persvarstyto BLS reglamento turi būti tinkamai atsižvelgiama į poveikio įvertinimo rezultatus; |
| --- | --- |

12.

ragina Komisiją prieš jai peržiūrint šią sistemą atlikti su BLS rezultatais susijusį poveikio įvertinimą, apimantį laikotarpį nuo 2006 m. sausio 1 d. iki 2009 m. gruodžio 31 d., ir įvertinti, kaip sekėsi siekti pradinių sistemos tikslų, susijusių su socialiniais ir ekonominiais kiekvienos šalies rodikliais ir ypač su skurdo mažinimu; nurodo, kad tyrimas vėliau turėtų būti pateiktas Parlamentui ir Tarybai; pažymi, kad naujame pasiūlyme dėl persvarstyto BLS reglamento turi būti tinkamai atsižvelgiama į poveikio įvertinimo rezultatus;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/51 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/51

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienis2008 m. metinė ataskaita dėl BUSP

P7_TA(2010)0060

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2008 m. Tarybos metinio pranešimo Europos Parlamentui dėl bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateikto pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį (2009/2057(INI))

2010/C 349 E/12

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos metinį pranešimą Europos Parlamentui dėl 2008 m. bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) pagrindinių aspektų ir esminių pasirinkimų, Europos Parlamentui pateiktą pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo (1) II dalies G antraštinės dalies 43 skirsnį,

atsižvelgdamas į Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį, kuri dabar vadinama „Bendrosios nuostatos, susijusios su Sąjungos išorės veiksmais, ir konkrečios nuostatos, susijusios su bendra užsienio ir saugumo politika“,

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2003 m. gruodžio 12 d. patvirtintą Europos saugumo strategiją (ESS) ir į 2008 m. gruodžio 11 d. patvirtintą ESS įgyvendinimo ataskaitą,

atsižvelgdamas į minėtąjį 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo,

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl 2006 m. ir 2007 m. metinių pranešimų dėl BUSP, kurios patvirtintos 2008 m. birželio 5 d. (2) ir 2009 m. vasario 19 d. (3),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) įsteigimo institucinių aspektų (4),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę (A7-0023/2010),

| A. | kadangi per pastaruosius dešimtmečius padidėjo Europos Sąjungos vaidmuo pasaulyje ir kadangi norėdama veikti išvien ir pajėgti rasti demokratiškus, aiškius, nuoseklius ir veiksmingus pasaulinių problemų sprendimus Europos Sąjunga turi vadovautis nauju principu ir toliau taikyti finansines priemones, |
| --- | --- |

A.

kadangi per pastaruosius dešimtmečius padidėjo Europos Sąjungos vaidmuo pasaulyje ir kadangi norėdama veikti išvien ir pajėgti rasti demokratiškus, aiškius, nuoseklius ir veiksmingus pasaulinių problemų sprendimus Europos Sąjunga turi vadovautis nauju principu ir toliau taikyti finansines priemones,

| B. | kadangi Europos Sąjunga, palaikydama santykius su platesniu pasauliu, turi toliau vystyti savo užsienio politikos tikslus, saugoti ir skatinti savo vertybes ir interesus, prisidėti prie savo piliečių apsaugos ir propaguoti šias vertybes visame pasaulyje prisidėdama prie taikos išsaugojimo, saugumo užtikrinimo, tvaraus planetos vystymosi, tautų tarpusavio solidarumo ir pagarbos, laisvos ir sąžiningos prekybos, skurdo panaikinimo ir žmogaus, ypač vaiko, teisių apsaugos, taip pat prie griežto tarptautinės teisės, įskaitant Jungtinių Tautų chartijos principus, laikymosi ir jos plėtojimo; kadangi žmogaus teisių, ypač žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo principo, skatinimas yra ES išorės veiksmų pagrindinė dalis ir kadangi Pagrindinių teisių chartija dabar yra privaloma vykdant ES išorės veiksmus, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjunga, palaikydama santykius su platesniu pasauliu, turi toliau vystyti savo užsienio politikos tikslus, saugoti ir skatinti savo vertybes ir interesus, prisidėti prie savo piliečių apsaugos ir propaguoti šias vertybes visame pasaulyje prisidėdama prie taikos išsaugojimo, saugumo užtikrinimo, tvaraus planetos vystymosi, tautų tarpusavio solidarumo ir pagarbos, laisvos ir sąžiningos prekybos, skurdo panaikinimo ir žmogaus, ypač vaiko, teisių apsaugos, taip pat prie griežto tarptautinės teisės, įskaitant Jungtinių Tautų chartijos principus, laikymosi ir jos plėtojimo; kadangi žmogaus teisių, ypač žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo principo, skatinimas yra ES išorės veiksmų pagrindinė dalis ir kadangi Pagrindinių teisių chartija dabar yra privaloma vykdant ES išorės veiksmus,

| C. | kadangi Lisabonos sutartyje numatytas visai kitas požiūris į bendrus Europos Sąjungos išorės veiksmus, įskaitant į bendrąją užsienio ir saugumo politiką (BUSP), kadangi tai ir ES suteiktos juridinio asmens teisės ir įdiegtos institucinės naujovės, ypač įsteigta Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigybė ir Europos išorės veiksmų tarnyba, gali būti lemiamas veiksnys siekiant Sąjungos išorės veiksmų darnos, vientisumo ir efektyvumo, taip pat siekiant daug geriau apibrėžti jos galią tarptautiniu lygmeniu, |
| --- | --- |

C.

kadangi Lisabonos sutartyje numatytas visai kitas požiūris į bendrus Europos Sąjungos išorės veiksmus, įskaitant į bendrąją užsienio ir saugumo politiką (BUSP), kadangi tai ir ES suteiktos juridinio asmens teisės ir įdiegtos institucinės naujovės, ypač įsteigta Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigybė ir Europos išorės veiksmų tarnyba, gali būti lemiamas veiksnys siekiant Sąjungos išorės veiksmų darnos, vientisumo ir efektyvumo, taip pat siekiant daug geriau apibrėžti jos galią tarptautiniu lygmeniu,

| D. | kadangi reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad ES galėtų greičiau reaguoti į politines krizes ir regioninius konfliktus; kadangi dabartiniai sprendimų priėmimo būdai ir finansavimo tvarka gali trukdyti laiku imtis tinkamų veiksmų ir kadangi privalu rasti būdų, kaip toliau riboti ir galiausiai visai panaikinti vienbalsiškumo taisyklę, |
| --- | --- |

D.

kadangi reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad ES galėtų greičiau reaguoti į politines krizes ir regioninius konfliktus; kadangi dabartiniai sprendimų priėmimo būdai ir finansavimo tvarka gali trukdyti laiku imtis tinkamų veiksmų ir kadangi privalu rasti būdų, kaip toliau riboti ir galiausiai visai panaikinti vienbalsiškumo taisyklę,

| E. | kadangi siekiant ES išorės veiksmų, ypač BUSP, tikslų labai svarbu teisingai nustatyti bendrus Europos interesus ir jų laikytis, kadangi labai svarbu užtikrinti, kad visi politiniai sprendimai ir veiksmai, kurių imamasi, taip pat atitiktų tarptautinę teisę, įskaitant JT chartijoje numatytus principus, |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant ES išorės veiksmų, ypač BUSP, tikslų labai svarbu teisingai nustatyti bendrus Europos interesus ir jų laikytis, kadangi labai svarbu užtikrinti, kad visi politiniai sprendimai ir veiksmai, kurių imamasi, taip pat atitiktų tarptautinę teisę, įskaitant JT chartijoje numatytus principus,

| F. | kadangi pagrindiniai ES išorės politikos tikslai yra taikos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų tarptautiniu mastu skatinimas, |
| --- | --- |

F.

kadangi pagrindiniai ES išorės politikos tikslai yra taikos, žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų tarptautiniu mastu skatinimas,

| G. | kadangi Lisabonos sutartyje Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai suteikti įgaliojimai padėti Tarybai ir Komisijai užtikrinant skirtingų išorės veiksmų sričių ir išorės veiksmų ir kitų Europos politikos sričių darną, |
| --- | --- |

G.

kadangi Lisabonos sutartyje Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai suteikti įgaliojimai padėti Tarybai ir Komisijai užtikrinant skirtingų išorės veiksmų sričių ir išorės veiksmų ir kitų Europos politikos sričių darną,

| H. | kadangi nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo dienos Europos Sąjunga įgyja visas Europos bendrijos teises ir pareigas, taip pat toliau vykdo visas ES teises ir pareigas, |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo dienos Europos Sąjunga įgyja visas Europos bendrijos teises ir pareigas, taip pat toliau vykdo visas ES teises ir pareigas,

| I. | kadangi iškilus naujiems saugumo uždaviniams reikia atkreipti daugiau dėmesio į įvairių civilinių ir karinių priemonių stiprinimą, derinimą ir tinkamą šių priemonių pusiausvyros nustatymą konfliktų prevencijos, sprendimo, krizių valdymo ir taikos kūrimo srityse, |
| --- | --- |

I.

kadangi iškilus naujiems saugumo uždaviniams reikia atkreipti daugiau dėmesio į įvairių civilinių ir karinių priemonių stiprinimą, derinimą ir tinkamą šių priemonių pusiausvyros nustatymą konfliktų prevencijos, sprendimo, krizių valdymo ir taikos kūrimo srityse,

| J. | kadangi, praėjus apie 10 metų laikotarpiui nuo Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) įgyvendinimo pradžios, kurio metu buvo dislokuotos apie 23 misijos krizės apimtuose regionuose, siekiant tinkamai apibrėžti bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) vaidmenį padedant įgyvendinti BUSP ir užtikrinant tarptautinį saugumą, reikia didinti karinius ir civilinius gebėjimus ir sutvirtinti struktūras, |
| --- | --- |

J.

kadangi, praėjus apie 10 metų laikotarpiui nuo Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) įgyvendinimo pradžios, kurio metu buvo dislokuotos apie 23 misijos krizės apimtuose regionuose, siekiant tinkamai apibrėžti bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) vaidmenį padedant įgyvendinti BUSP ir užtikrinant tarptautinį saugumą, reikia didinti karinius ir civilinius gebėjimus ir sutvirtinti struktūras,

Europos išorės veiksmų principai

| 1. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir jos tarnybas, atsižvelgiant į ES bendro strateginio mąstymo raidą, parengti suderintą ES užsienio politikos strategiją, grindžiamą Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje nustatytais tikslais ir principais; mano, kad šioje strategijoje turėtų būti aiškiai nustatyti ES bendrojo saugumo interesai ir ja būtų galima naudotis kaip gairėmis rengiant, finansuojant, įgyvendinant ir prižiūrint ES išorės veiksmus; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę visapusiškai įtraukti Europos Parlamento atitinkamas tarnybas į šią veiklą; mano, kad du pagrindiniai šios strategijos principai turėtų būti žmonių saugumas (ši sąvoka apibrėžta Žmonių saugumo tyrimo grupės 2007 m. Madrido ataskaitoje) ir atsakomybė ginti (sąvoka apibrėžta 2005 m. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo išvadų dokumente); |
| --- | --- |

1.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ir jos tarnybas, atsižvelgiant į ES bendro strateginio mąstymo raidą, parengti suderintą ES užsienio politikos strategiją, grindžiamą Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje nustatytais tikslais ir principais; mano, kad šioje strategijoje turėtų būti aiškiai nustatyti ES bendrojo saugumo interesai ir ja būtų galima naudotis kaip gairėmis rengiant, finansuojant, įgyvendinant ir prižiūrint ES išorės veiksmus; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę visapusiškai įtraukti Europos Parlamento atitinkamas tarnybas į šią veiklą; mano, kad du pagrindiniai šios strategijos principai turėtų būti žmonių saugumas (ši sąvoka apibrėžta Žmonių saugumo tyrimo grupės 2007 m. Madrido ataskaitoje) ir atsakomybė ginti (sąvoka apibrėžta 2005 m. pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo išvadų dokumente);

2008 m. Tarybos metinis pranešimas dėl BUSP

| 2. | džiaugiasi, kad 2008 m. pranešime dėl BUSP Taryba siekė laikytis labiau strateginio požiūrio, jį išdėstyti racionaliau, atsižvelgiant į temas; taip pat džiaugiasi, kad yra daugiau skaidrumo Tarybos parengtuose pagrindiniuose skyriuose, susijusiuose su atlikta veikla ir ypač su ateities perspektyvomis BUSP srityje; taip pat pastebi, kad pranešime geriau apibūdinamas regioninis išorės veiksmų kontekstas; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi, kad 2008 m. pranešime dėl BUSP Taryba siekė laikytis labiau strateginio požiūrio, jį išdėstyti racionaliau, atsižvelgiant į temas; taip pat džiaugiasi, kad yra daugiau skaidrumo Tarybos parengtuose pagrindiniuose skyriuose, susijusiuose su atlikta veikla ir ypač su ateities perspektyvomis BUSP srityje; taip pat pastebi, kad pranešime geriau apibūdinamas regioninis išorės veiksmų kontekstas;

| 3. | dar kartą pabrėžia, kad pranešime nereikėtų apsiriboti paprastu BUSP veiklos aprašymu, reikėtų siekti daugiau galimybių su Europos Parlamentu pradėti dialogą, skirtą labiau strategiškam požiūriui į BUSP; rekomenduoja metinį pranešimą dėl BUSP rengti taip, kad jis taptų metiniu pranešimu, kuriame aptariamas ES užsienio politikos strategijos įgyvendinimas įvertinant jos veiksmingumą ir apibrėžiant būsimą kryptį; be to, rekomenduoja, kad rengiant pranešimą būtų pateikta daugiau nuorodų į biudžeto poreikius ir išorės veiksmų finansinį poveikį; |
| --- | --- |

3.

dar kartą pabrėžia, kad pranešime nereikėtų apsiriboti paprastu BUSP veiklos aprašymu, reikėtų siekti daugiau galimybių su Europos Parlamentu pradėti dialogą, skirtą labiau strategiškam požiūriui į BUSP; rekomenduoja metinį pranešimą dėl BUSP rengti taip, kad jis taptų metiniu pranešimu, kuriame aptariamas ES užsienio politikos strategijos įgyvendinimas įvertinant jos veiksmingumą ir apibrėžiant būsimą kryptį; be to, rekomenduoja, kad rengiant pranešimą būtų pateikta daugiau nuorodų į biudžeto poreikius ir išorės veiksmų finansinį poveikį;

| 4. | mano, kad platesnė ir išsamesnė strategija turi pridėtinės vertės rengiant BUSP metinius pranešimus, ypač skyrius apie regionines grupes ir partneres bei apie BUSP (BSGP) misijų sąsajas su kitomis priemonėmis, kurias taikant stiprinamas ES kaip pasaulinio masto veikėjos vaidmuo; mano, kad laikantis tokio požiūrio būtų galima lengviau apžvelgti bendras ES biudžeto išlaidas atitinkamame regione; |
| --- | --- |

4.

mano, kad platesnė ir išsamesnė strategija turi pridėtinės vertės rengiant BUSP metinius pranešimus, ypač skyrius apie regionines grupes ir partneres bei apie BUSP (BSGP) misijų sąsajas su kitomis priemonėmis, kurias taikant stiprinamas ES kaip pasaulinio masto veikėjos vaidmuo; mano, kad laikantis tokio požiūrio būtų galima lengviau apžvelgti bendras ES biudžeto išlaidas atitinkamame regione;

| 5. | dar kartą pakartoja savo poziciją, kad siekiant pagerinti demokratinį BUSP teisėtumą reikėtų konsultuotis su kompetentingais Parlamento organais dėl BSGP misijų pradžios, o prireikus sprendimus priimti reikėtų atsižvelgiant į Parlamento patvirtintą poziciją ir pateikti į tai nuorodas; mano, kad šios konsultacijos turėtų apimti informaciją apie pasirinktų veiksmų pagrįstumą ir paaiškinimus, kaip misijos siejamos su ES ir tarptautiniais veiksmais, koks bus jų finansinis poveikis ir kaip jos susijusios su kitomis ES priemonėmis; |
| --- | --- |

5.

dar kartą pakartoja savo poziciją, kad siekiant pagerinti demokratinį BUSP teisėtumą reikėtų konsultuotis su kompetentingais Parlamento organais dėl BSGP misijų pradžios, o prireikus sprendimus priimti reikėtų atsižvelgiant į Parlamento patvirtintą poziciją ir pateikti į tai nuorodas; mano, kad šios konsultacijos turėtų apimti informaciją apie pasirinktų veiksmų pagrįstumą ir paaiškinimus, kaip misijos siejamos su ES ir tarptautiniais veiksmais, koks bus jų finansinis poveikis ir kaip jos susijusios su kitomis ES priemonėmis;

Lisabonos sutarties poveikis

| 6. | palankiai vertina Lisabonos sutarties įsigaliojimą, nes ši sutartis suteikia ES priemones, kuriomis ji gali dar labiau stiprinti savo vaidmenį ir atkreipti į save dėmesį tarptautiniu lygmeniu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia didelę visų valstybių narių, Tarybos ir naujosios Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės atsakomybę paversti Sutarties rašytines nuostatas faktais ir esminiais veiksmais stiprinant ES santykius su strateginėmis partnerėmis ir įtvirtinant vadovavimą daugiašaliuose forumuose; atkreipia dėmesį į tai, kokia svarbi yra Lisabonos sutarties nuostata, pagal kurią Sąjungos kompetencija BUSP srityje dabar apims visas užsienio politikos sritis ir visus klausimus, susijusius su Sąjungos saugumu, įskaitant laipsnišką bendros gynybos politikos rengimą, o tai gali paskatinti sukurti bendrą gynybos sistemą; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Lisabonos sutarties įsigaliojimą, nes ši sutartis suteikia ES priemones, kuriomis ji gali dar labiau stiprinti savo vaidmenį ir atkreipti į save dėmesį tarptautiniu lygmeniu; atsižvelgdamas į tai pabrėžia didelę visų valstybių narių, Tarybos ir naujosios Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės atsakomybę paversti Sutarties rašytines nuostatas faktais ir esminiais veiksmais stiprinant ES santykius su strateginėmis partnerėmis ir įtvirtinant vadovavimą daugiašaliuose forumuose; atkreipia dėmesį į tai, kokia svarbi yra Lisabonos sutarties nuostata, pagal kurią Sąjungos kompetencija BUSP srityje dabar apims visas užsienio politikos sritis ir visus klausimus, susijusius su Sąjungos saugumu, įskaitant laipsnišką bendros gynybos politikos rengimą, o tai gali paskatinti sukurti bendrą gynybos sistemą;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas „savo lygiu ir pagal savo pareigas užtikrina atstovavimą Sąjungai užsienyje bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais“; vis dėlto perspėja, kad tai turi būti atliekama nepažeidžiant Komisijos pirmininko pavaduotojos – vyriausiosios įgaliotinės įgaliojimų ir visapusiškai pripažįstant esminį Europos Komisijos vaidmenį ne tik nustatant ir įgyvendinant acquis communautaire išorės santykiuose, bet ir užtikrinant išorinį atstovavimą Sąjungai, išskyrus BUSP klausimus; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas „savo lygiu ir pagal savo pareigas užtikrina atstovavimą Sąjungai užsienyje bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais“; vis dėlto perspėja, kad tai turi būti atliekama nepažeidžiant Komisijos pirmininko pavaduotojos – vyriausiosios įgaliotinės įgaliojimų ir visapusiškai pripažįstant esminį Europos Komisijos vaidmenį ne tik nustatant ir įgyvendinant acquis communautaire išorės santykiuose, bet ir užtikrinant išorinį atstovavimą Sąjungai, išskyrus BUSP klausimus;

| 8. | džiaugiasi, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė pirmininkaus Užsienio reikalų tarybai, o jos atstovas pirmininkaus Politiniam ir saugumo komitetui (PSK); tikisi, kad šios naujos funkcijos sutvirtins tarpinstitucinius santykius ir skatins pastovesnį institucijų dialogą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę sukurti praktiką, kai kadenciją baigiantis Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos nariai, atsakingi už išorės santykius, reguliariai atvyksta į Europos Parlamento plenarinį posėdį ir į Užsienio reikalų komitetą, taip pat neoficialių susitikimų praktiką – siekiant nustatyti reguliarų ir sistemingą konsultavimąsi esminiais klausimais su Europos Parlamentu ir kompetentingais jo organais bei paskatinti tokį konsultavimąsi; |
| --- | --- |

8.

džiaugiasi, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė pirmininkaus Užsienio reikalų tarybai, o jos atstovas pirmininkaus Politiniam ir saugumo komitetui (PSK); tikisi, kad šios naujos funkcijos sutvirtins tarpinstitucinius santykius ir skatins pastovesnį institucijų dialogą; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę sukurti praktiką, kai kadenciją baigiantis Komisijos pirmininko pavaduotojas-Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos nariai, atsakingi už išorės santykius, reguliariai atvyksta į Europos Parlamento plenarinį posėdį ir į Užsienio reikalų komitetą, taip pat neoficialių susitikimų praktiką – siekiant nustatyti reguliarų ir sistemingą konsultavimąsi esminiais klausimais su Europos Parlamentu ir kompetentingais jo organais bei paskatinti tokį konsultavimąsi;

| 9. | mano, kad tai, jog tarpvyriausybinis ir Bendrijos ramsčiai ir funkcijos sujungti į vienas Komisijos pirmininko pavaduotojo-vyriausiojo įgaliotinio pareigas, į kurias skiriant asmenį reikalingas bendras Europos Parlamento pritarimas, pagerina BUSP veiklos demokratinį teisėtumą, jei bus sukurtas nuolatinis strateginis Parlamento, Tarybos ir Komisijos dialogas vienodomis sąlygomis ir visais lygmenimis; |
| --- | --- |

9.

mano, kad tai, jog tarpvyriausybinis ir Bendrijos ramsčiai ir funkcijos sujungti į vienas Komisijos pirmininko pavaduotojo-vyriausiojo įgaliotinio pareigas, į kurias skiriant asmenį reikalingas bendras Europos Parlamento pritarimas, pagerina BUSP veiklos demokratinį teisėtumą, jei bus sukurtas nuolatinis strateginis Parlamento, Tarybos ir Komisijos dialogas vienodomis sąlygomis ir visais lygmenimis;

| 10. | pabrėžia, kad valstybės narės turėtų dirbti vedamos bendro politinio solidarumo dvasios tam, kad būtų pasiektas vis didėjantis BUSP veiksmų konvergencijos lygis; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad valstybės narės turėtų dirbti vedamos bendro politinio solidarumo dvasios tam, kad būtų pasiektas vis didėjantis BUSP veiksmų konvergencijos lygis;

| 11. | dar kartą pabrėžia, jog norint, kad Europos Sąjunga atliktų aktyvų vaidmenį pasauliniu lygmeniu, ES biudžete tam turi būti skirta pakankamai lėšų; apgailestauja, kad šiam biudžetui vis dar skiriama nepakankamai lėšų ir išreiškia didelį susirūpinimą dėl nepakankamo finansavimo pasekmių ES gebėjimui vykdyti patikimą ir aktyvią užsienio politiką; pabrėžia, kad reikia ES suteikti būtinas finansines priemones, kad ji galėtų nuosekliai ir tinkamai reaguoti į nenumatytus pasaulio sunkumus ir, šiuo požiūriu, tikisi, kad bus su juo konsultuojamasi dėl procedūrų, pagal kurias skubioms BUSP iniciatyvoms finansuoti nedelsiant skiriamos ES biudžeto lėšos ir kad galės visapusiškai dalyvauti šiose procedūrose; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę kartu parengti veiksmingą komunikacijos strategiją siekiant, kad ES piliečiai būtų geriau informuoti apie BUSP tikslus ir pasiekimus, ir atsižvelgdamas į tai dar kartą pabrėžia Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos demokratinio teisėtumo ir priežiūros svarbą; |
| --- | --- |

11.

dar kartą pabrėžia, jog norint, kad Europos Sąjunga atliktų aktyvų vaidmenį pasauliniu lygmeniu, ES biudžete tam turi būti skirta pakankamai lėšų; apgailestauja, kad šiam biudžetui vis dar skiriama nepakankamai lėšų ir išreiškia didelį susirūpinimą dėl nepakankamo finansavimo pasekmių ES gebėjimui vykdyti patikimą ir aktyvią užsienio politiką; pabrėžia, kad reikia ES suteikti būtinas finansines priemones, kad ji galėtų nuosekliai ir tinkamai reaguoti į nenumatytus pasaulio sunkumus ir, šiuo požiūriu, tikisi, kad bus su juo konsultuojamasi dėl procedūrų, pagal kurias skubioms BUSP iniciatyvoms finansuoti nedelsiant skiriamos ES biudžeto lėšos ir kad galės visapusiškai dalyvauti šiose procedūrose; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę kartu parengti veiksmingą komunikacijos strategiją siekiant, kad ES piliečiai būtų geriau informuoti apie BUSP tikslus ir pasiekimus, ir atsižvelgdamas į tai dar kartą pabrėžia Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos demokratinio teisėtumo ir priežiūros svarbą;

| 12. | dar kartą reiškia savo susirūpinimą dėl skaidrumo ir informacijos stokos apmokant kariniu ar gynybiniu atžvilgiu svarbių ES operacijų bendrąsias sąnaudas, nes taikant ATHENA sistemą nėra aiškios galimybės peržiūrėti visas finansines sąnaudas, susijusias su misijomis, kurios vykdomos pagal BUSP; taigi teigiamai vertina pradinio fondo įsteigimą pagal ES sutarties 41 straipsnio 3 dalies nuostatas ir prašo, kad su Parlamentu būtų konsultuojamasi šio fondo valdymo klausimais, atsižvelgiant į bendras EP prerogatyvas, susijusias su BUSP ir BGSP, kaip apibrėžta ES sutarties 36 straipsnyje; nurodo, kad platesnio masto Parlamento dalyvavimas nustatant ir prižiūrint BUSP bei numatant tolesnius BUSP veiksmus susijęs su ES sutarties 42 straipsnyje pabrėžta BUSP ir BSGP sąsaja, taip pat su ES sutarties Protokole Nr. 1 nustatyta griežtesne nacionalinio ir Europos lygmenų parlamentine priežiūra; |
| --- | --- |

12.

dar kartą reiškia savo susirūpinimą dėl skaidrumo ir informacijos stokos apmokant kariniu ar gynybiniu atžvilgiu svarbių ES operacijų bendrąsias sąnaudas, nes taikant ATHENA sistemą nėra aiškios galimybės peržiūrėti visas finansines sąnaudas, susijusias su misijomis, kurios vykdomos pagal BUSP; taigi teigiamai vertina pradinio fondo įsteigimą pagal ES sutarties 41 straipsnio 3 dalies nuostatas ir prašo, kad su Parlamentu būtų konsultuojamasi šio fondo valdymo klausimais, atsižvelgiant į bendras EP prerogatyvas, susijusias su BUSP ir BGSP, kaip apibrėžta ES sutarties 36 straipsnyje; nurodo, kad platesnio masto Parlamento dalyvavimas nustatant ir prižiūrint BUSP bei numatant tolesnius BUSP veiksmus susijęs su ES sutarties 42 straipsnyje pabrėžta BUSP ir BSGP sąsaja, taip pat su ES sutarties Protokole Nr. 1 nustatyta griežtesne nacionalinio ir Europos lygmenų parlamentine priežiūra;

| 13. | ragina Tarybą, Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę pasinaudoti galimybe formuoti aiškesnę, nuoseklesnę ir veiksmingesnę užsienio politiką įkūrus Europos išorės veiksmų tarnybą; šiuo aspektu tikisi, kad Sąjungos užsienio politikos pagrindinės vertybės ir tikslai, pavyzdžiui, pagarba žmogaus teisėms ir jų skatinimas, kaip nustatyta teisiškai privalomoje Pagrindinių teisių chartijoje, taip pat ES užsienio politikos prioritetai, pavyzdžiui, krizių valdymas ir taikos kūrimas, aiškiai atsispindės Europos išorės veiksmų tarnybos struktūroje, įskaitant jos žmogiškuosius išteklius; pakartoja, kad Europos išorės veiksmų tarnybos įkūrimo ir veikimo procesuose turi būti išsaugoma Europos Parlamento teisė į demokratinę ir biudžetinę priežiūrą; |
| --- | --- |

13.

ragina Tarybą, Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę pasinaudoti galimybe formuoti aiškesnę, nuoseklesnę ir veiksmingesnę užsienio politiką įkūrus Europos išorės veiksmų tarnybą; šiuo aspektu tikisi, kad Sąjungos užsienio politikos pagrindinės vertybės ir tikslai, pavyzdžiui, pagarba žmogaus teisėms ir jų skatinimas, kaip nustatyta teisiškai privalomoje Pagrindinių teisių chartijoje, taip pat ES užsienio politikos prioritetai, pavyzdžiui, krizių valdymas ir taikos kūrimas, aiškiai atsispindės Europos išorės veiksmų tarnybos struktūroje, įskaitant jos žmogiškuosius išteklius; pakartoja, kad Europos išorės veiksmų tarnybos įkūrimo ir veikimo procesuose turi būti išsaugoma Europos Parlamento teisė į demokratinę ir biudžetinę priežiūrą;

| 14. | pažymi, kad Lisabonos sutartis daro didelę įtaką BUSP, kadangi pagal ją reorganizuojamos administracinės pareigos, todėl ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad dėl masto ekonomijos paramos struktūrų požiūriu būtų galima sumažinti administracines išlaidas; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad Lisabonos sutartis daro didelę įtaką BUSP, kadangi pagal ją reorganizuojamos administracinės pareigos, todėl ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad dėl masto ekonomijos paramos struktūrų požiūriu būtų galima sumažinti administracines išlaidas;

| 15. | pabrėžia, kad reikia pasiekti, kad ES specialieji įgaliotiniai būtų skiriami ir vertinami skaidriau taip pat atsižvelgiant į tai, kad turi būti pakankamai atstovaujamos abi lytys; primena, kad Parlamentas šiuo metu neturi priemonių panaikinti konkretaus ESSĮ įgaliojimų, kadangi asignavimai šiems įgaliojimams vykdyti įtraukti į 19 03 06 straipsnį, pagal kurį finansuojamas visų ESSĮ įgaliojimų vykdymas; taigi ragina vykdyti griežtesnį ESSĮ paskyrimų ir įgaliojimų parlamentinį patikrinimą ir kontrolę; mano, kad atitinkami ES specialieji įgaliotiniai palaipsniui turėtų būti panaikinti ir jų funkcijas turėtų atlikti šalyse įsikūrusių ES delegacijų vadovai, o ES specialieji atstovai, kuriems patikėtos regioninės pareigos, vadovaujami Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės turi koordinuoti ir teikti politines gaires ES delegacijų vadovams atskirose šalyse siekiant užtikrinti, kad ES išorės veiksmai būtų nuoseklūs ir suderinti; nurodo, kad šiuo atžvilgiu dvigubos pareigos yra pirmas, bet ne vienintelis žingsnis, kuris būtinas siekiant masto ekonomijos ir didesnio BUSP našumo; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę imtis veiksmų siekiant ES specialiesiems įgaliotiniams pavesti užduotį koordinuoti ir teikti politines gaires taip pat ir BSGP misijų, priklausančių jų kompetencijai, atvejais; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad reikia pasiekti, kad ES specialieji įgaliotiniai būtų skiriami ir vertinami skaidriau taip pat atsižvelgiant į tai, kad turi būti pakankamai atstovaujamos abi lytys; primena, kad Parlamentas šiuo metu neturi priemonių panaikinti konkretaus ESSĮ įgaliojimų, kadangi asignavimai šiems įgaliojimams vykdyti įtraukti į 19 03 06 straipsnį, pagal kurį finansuojamas visų ESSĮ įgaliojimų vykdymas; taigi ragina vykdyti griežtesnį ESSĮ paskyrimų ir įgaliojimų parlamentinį patikrinimą ir kontrolę; mano, kad atitinkami ES specialieji įgaliotiniai palaipsniui turėtų būti panaikinti ir jų funkcijas turėtų atlikti šalyse įsikūrusių ES delegacijų vadovai, o ES specialieji atstovai, kuriems patikėtos regioninės pareigos, vadovaujami Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės turi koordinuoti ir teikti politines gaires ES delegacijų vadovams atskirose šalyse siekiant užtikrinti, kad ES išorės veiksmai būtų nuoseklūs ir suderinti; nurodo, kad šiuo atžvilgiu dvigubos pareigos yra pirmas, bet ne vienintelis žingsnis, kuris būtinas siekiant masto ekonomijos ir didesnio BUSP našumo; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę imtis veiksmų siekiant ES specialiesiems įgaliotiniams pavesti užduotį koordinuoti ir teikti politines gaires taip pat ir BSGP misijų, priklausančių jų kompetencijai, atvejais;

| 16. | prašo Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę konsultuotis su atitinkamu Parlamento komitetu dėl asmenų, kuriuos ji skirs į aukštesnes Europos išorės veiksmų tarnybos pareigas, įskaitant ES specialiuosius įgaliotinius; ketina kai kuriuos paskirtus ES specialiuosius įgaliotinius ir delegacijų vadovus pakviesti atvykti į komiteto posėdį; |
| --- | --- |

16.

prašo Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę konsultuotis su atitinkamu Parlamento komitetu dėl asmenų, kuriuos ji skirs į aukštesnes Europos išorės veiksmų tarnybos pareigas, įskaitant ES specialiuosius įgaliotinius; ketina kai kuriuos paskirtus ES specialiuosius įgaliotinius ir delegacijų vadovus pakviesti atvykti į komiteto posėdį;

| 17. | pažymi, kad į Lisabonos sutartį įtrauktos naujos BUSP finansinės procedūros, ir kad ja pagerinamas Tarybos ir Parlamento dialogas dėl BUSP nustatant dvejas metines diskusijas, rengiamas su Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausiąja įgaliotine, ir joje aprašomi su BSGP susiję Parlamento vaidmuo ir pareigos; todėl ragina peržiūrėti ir išplėsti esamus tarpinstitucinius susitarimus įtraukiant Parlamento Užsienio reikalų komitetą, siekiant užtikrinti sklandų ir veiksmingą BUSP ir BSGP biudžeto, konsultacijų ir priežiūros procedūrų įgyvendinimą bei pagerinti galimybę susipažinti su įslaptinta informacija; todėl atkreipia ypatingą dėmesį į anksčiau minėtus 2006 m. gegužės 17 d. tarptinstitucinį susitarimą ir 2002 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos tarptinstitucinį susitarimą dėl Europos Parlamento galimybės susipažinti su įslaptinta Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje (5); išreiškia pasiryžimą biudžeto ir demokratinės BUSP priežiūros srityje vykdyti savo įgaliojimus, susijusius su visomis institucinėmis naujovėmis, įskaitant Europos išorės veiksmų tarnybos steigimo veiklą; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad į Lisabonos sutartį įtrauktos naujos BUSP finansinės procedūros, ir kad ja pagerinamas Tarybos ir Parlamento dialogas dėl BUSP nustatant dvejas metines diskusijas, rengiamas su Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausiąja įgaliotine, ir joje aprašomi su BSGP susiję Parlamento vaidmuo ir pareigos; todėl ragina peržiūrėti ir išplėsti esamus tarpinstitucinius susitarimus įtraukiant Parlamento Užsienio reikalų komitetą, siekiant užtikrinti sklandų ir veiksmingą BUSP ir BSGP biudžeto, konsultacijų ir priežiūros procedūrų įgyvendinimą bei pagerinti galimybę susipažinti su įslaptinta informacija; todėl atkreipia ypatingą dėmesį į anksčiau minėtus 2006 m. gegužės 17 d. tarptinstitucinį susitarimą ir 2002 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos tarptinstitucinį susitarimą dėl Europos Parlamento galimybės susipažinti su įslaptinta Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje (5); išreiškia pasiryžimą biudžeto ir demokratinės BUSP priežiūros srityje vykdyti savo įgaliojimus, susijusius su visomis institucinėmis naujovėmis, įskaitant Europos išorės veiksmų tarnybos steigimo veiklą;

| 18. | pažymi, kad pagal Lisabonos sutartį pritarimo procedūra taikoma visiems susitarimams, susijusiems su tomis sritimis, kurioms taikoma įprasta teisėkūros procedūra, ir pabrėžia Parlamento teisę būti tinkamai Komisijos informuotam apie derybų dėl tarptautinių susitarimų, nurodytų SESV 218 straipsnyje, pažangą; taigi, mano, kad reikėtų apsvarstyti derybas dėl naujojo tarpinstitucinio susitarimo su Parlamentu siekiant aiškiai apibrėžti Parlamento dalyvavimą kiekviename derybų dėl tarptautinių susitarimų etape; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad pagal Lisabonos sutartį pritarimo procedūra taikoma visiems susitarimams, susijusiems su tomis sritimis, kurioms taikoma įprasta teisėkūros procedūra, ir pabrėžia Parlamento teisę būti tinkamai Komisijos informuotam apie derybų dėl tarptautinių susitarimų, nurodytų SESV 218 straipsnyje, pažangą; taigi, mano, kad reikėtų apsvarstyti derybas dėl naujojo tarpinstitucinio susitarimo su Parlamentu siekiant aiškiai apibrėžti Parlamento dalyvavimą kiekviename derybų dėl tarptautinių susitarimų etape;

| 19. | ragina Užsienio reikalų ministrų tarybą priimti sprendimus kvalifikuota balsų dauguma visais atvejais, kurie numatyti naujojoje Sutartyje; |
| --- | --- |

19.

ragina Užsienio reikalų ministrų tarybą priimti sprendimus kvalifikuota balsų dauguma visais atvejais, kurie numatyti naujojoje Sutartyje;

| 20. | mano, kad dėl Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 2 ir 7 dalių ir Protokolo Nr. 110 straipsnio dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje liekaninės Vakarų Europos Sąjungos (VES) funkcijos tapo atgyvenusios; todėl ragina susijusias ES valstybes nares imtis veiksmų pagal VES sutarties XII straipsnį ir pranešti, kad per vienerius metus jos ruošiasi denonsuoti šią sutartį; primena, kad Europos Parlamentas ir ES valstybių narių nacionaliniai parlamentai turi teisę atlikti BUSP ir BSGP veiklos parlamentinį tikrinimą; |
| --- | --- |

20.

mano, kad dėl Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnio 2 ir 7 dalių ir Protokolo Nr. 110 straipsnio dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje liekaninės Vakarų Europos Sąjungos (VES) funkcijos tapo atgyvenusios; todėl ragina susijusias ES valstybes nares imtis veiksmų pagal VES sutarties XII straipsnį ir pranešti, kad per vienerius metus jos ruošiasi denonsuoti šią sutartį; primena, kad Europos Parlamentas ir ES valstybių narių nacionaliniai parlamentai turi teisę atlikti BUSP ir BSGP veiklos parlamentinį tikrinimą;

Teminiai BUSP klausimai

| 21. | toliau yra susirūpinęs dėl energijos tiekimo saugumo ir besikartojančių dujų krizių, kaip, pvz., 2009 m. sausio mėn. Rusijos ir Ukrainos krizė, kuri parodė, kad vis labiau didėja ES energetinė priklausomybė nuo tiekimo šaltinių ir tranzito kanalų; taip pat pabrėžia būtinybę užkirsti kelią ES energetinei priklausomybei nuo trečiųjų šalių, dėl kurios silpnėja ES užsienio politikos nepriklausomybė; primena, kad skubiai reikia spręsti energetikos iššūkius įgyvendinant Europos bendrąją užsienio politiką energijos srityje; todėl ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ryžtingai įgyvendinti Parlamento rekomendacijas dėl nuoseklios ir suderintos politikos kūrimo, pirmiausia skatinant ES sanglaudą palaikant konstruktyvų dialogą su energijos tiekėjais, ypač su Rusija, ir tranzitinėmis šalimis, remiant ES energetikos prioritetus ir ginant valstybių narių bendruosius interesus, plėtojant veiksmingą diplomatinę veiklą energetikos srityje, kuriant veiksmingesnes krizių sprendimo priemones ir skatinant energijos tiekimo įvairinimą, tausų energijos naudojimą ir atsinaujinančių energijos išteklių plėtrą; pabrėžia, kad ES tik bendrai veikdama gali ateityje užkirsti kelią dujų ir naftos tiekimo valstybėms narėms trūkumams ir padidinti visos ES energetinį saugumą; |
| --- | --- |

21.

toliau yra susirūpinęs dėl energijos tiekimo saugumo ir besikartojančių dujų krizių, kaip, pvz., 2009 m. sausio mėn. Rusijos ir Ukrainos krizė, kuri parodė, kad vis labiau didėja ES energetinė priklausomybė nuo tiekimo šaltinių ir tranzito kanalų; taip pat pabrėžia būtinybę užkirsti kelią ES energetinei priklausomybei nuo trečiųjų šalių, dėl kurios silpnėja ES užsienio politikos nepriklausomybė; primena, kad skubiai reikia spręsti energetikos iššūkius įgyvendinant Europos bendrąją užsienio politiką energijos srityje; todėl ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę ryžtingai įgyvendinti Parlamento rekomendacijas dėl nuoseklios ir suderintos politikos kūrimo, pirmiausia skatinant ES sanglaudą palaikant konstruktyvų dialogą su energijos tiekėjais, ypač su Rusija, ir tranzitinėmis šalimis, remiant ES energetikos prioritetus ir ginant valstybių narių bendruosius interesus, plėtojant veiksmingą diplomatinę veiklą energetikos srityje, kuriant veiksmingesnes krizių sprendimo priemones ir skatinant energijos tiekimo įvairinimą, tausų energijos naudojimą ir atsinaujinančių energijos išteklių plėtrą; pabrėžia, kad ES tik bendrai veikdama gali ateityje užkirsti kelią dujų ir naftos tiekimo valstybėms narėms trūkumams ir padidinti visos ES energetinį saugumą;

| 22. | džiaugiasi, kad buvo pasirašytas susitarimas dėl „Nabucco“ projekto; ragina Komisiją ir Tarybą siekti, kad šis susitarimas būtų sėkmingai įgyvendintas; pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti ES energetinį saugumą plėtojant žalios naftos tiekimo Europai pietų koridorių, įskaitant visos Europos naftotiekio Konstanca – Triestas tiesimą; |
| --- | --- |

22.

džiaugiasi, kad buvo pasirašytas susitarimas dėl „Nabucco“ projekto; ragina Komisiją ir Tarybą siekti, kad šis susitarimas būtų sėkmingai įgyvendintas; pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti ES energetinį saugumą plėtojant žalios naftos tiekimo Europai pietų koridorių, įskaitant visos Europos naftotiekio Konstanca – Triestas tiesimą;

| 23. | mano, kad intensyvėjanti konkurencija dėl galimybės gauti gamtinių ir energijos išteklių ir juos kontroliuoti gali sukelti didelius konfliktus ir grėsmę, susijusią su ištekliais, todėl ES turėtų toliau kurti poveikio švelninimo, prisitaikymo ir energijos tausojimo politiką siekiant kovoti su grėsme saugumui, kylančia dėl aplinkos nykimo ir klimato kaitos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ES turi stiprinti savo vadovaujamą vaidmenį pasauliniu lygiu valdant klimatą ir toliau plėtoti dialogą su kitais pagrindiniais veikėjais, pavyzdžiui, stiprėjančiomis didžiosiomis valstybėmis (Kinija, Brazilija, Rusija, Indija), Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir besivystančiomis šalimis, nes klimato kaita tapo pagrindine tarptautinių santykių dalimi; |
| --- | --- |

23.

mano, kad intensyvėjanti konkurencija dėl galimybės gauti gamtinių ir energijos išteklių ir juos kontroliuoti gali sukelti didelius konfliktus ir grėsmę, susijusią su ištekliais, todėl ES turėtų toliau kurti poveikio švelninimo, prisitaikymo ir energijos tausojimo politiką siekiant kovoti su grėsme saugumui, kylančia dėl aplinkos nykimo ir klimato kaitos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad ES turi stiprinti savo vadovaujamą vaidmenį pasauliniu lygiu valdant klimatą ir toliau plėtoti dialogą su kitais pagrindiniais veikėjais, pavyzdžiui, stiprėjančiomis didžiosiomis valstybėmis (Kinija, Brazilija, Rusija, Indija), Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir besivystančiomis šalimis, nes klimato kaita tapo pagrindine tarptautinių santykių dalimi;

| 24. | remia nuolatinį, aktyvų ir veiksmingą Europos Sąjungos indėlį sprendžiant pasaulines problemas, plėtojant Jungtinių Tautų sistemą ir ypač didelį dėmesį skiriant Žmogaus teisių tarybos stiprinimui, taip pat panaikinant mirties bausmę; |
| --- | --- |

24.

remia nuolatinį, aktyvų ir veiksmingą Europos Sąjungos indėlį sprendžiant pasaulines problemas, plėtojant Jungtinių Tautų sistemą ir ypač didelį dėmesį skiriant Žmogaus teisių tarybos stiprinimui, taip pat panaikinant mirties bausmę;

| 25. | atkreipia dėmesį į konfliktų prevencijos ir valdymo, įskaitant atstatymo ir rekonstrukcijos po krizių, svarbą; pabrėžia, kad ES turi toliau vystyti prevencines strategijas, siekdama pagerinti išankstinio perspėjimo sistemą ir stiprinti bendradarbiavimą su regionų organizacijomis pagal JT chartiją; |
| --- | --- |

25.

atkreipia dėmesį į konfliktų prevencijos ir valdymo, įskaitant atstatymo ir rekonstrukcijos po krizių, svarbą; pabrėžia, kad ES turi toliau vystyti prevencines strategijas, siekdama pagerinti išankstinio perspėjimo sistemą ir stiprinti bendradarbiavimą su regionų organizacijomis pagal JT chartiją;

| 26. | pabrėžia, kad siekiant sėkmingai sukurti Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę labai svarbus išorės aspektas; pakartoja, kad labai svarbus tinkamas migracijos valdymas; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad 2009 m. gruodžio mėnesį Europos Vadovų Taryba patvirtino Stokholmo programą; mano, kad būtina užtikrinti bendradarbiavimą su kilmės ir tranzito šalimis, skatinti tvirto bendradarbiavimo požiūrį ir taikyti pozityvių sąlygų politiką; pabrėžia, kad reikia kovoti su nelegalia imigracija skatinant vietos plėtrą kilmės šalyse ir kovojant su nusikalstamomis organizacijomis, kurios užsiima prekyba žmonėmis; primygtinai reikalauja, kad rengiant Europos užsienio politiką būtų visapusiškai atsižvelgiama į Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės išorinį aspektą; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad siekiant sėkmingai sukurti Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę labai svarbus išorės aspektas; pakartoja, kad labai svarbus tinkamas migracijos valdymas; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad 2009 m. gruodžio mėnesį Europos Vadovų Taryba patvirtino Stokholmo programą; mano, kad būtina užtikrinti bendradarbiavimą su kilmės ir tranzito šalimis, skatinti tvirto bendradarbiavimo požiūrį ir taikyti pozityvių sąlygų politiką; pabrėžia, kad reikia kovoti su nelegalia imigracija skatinant vietos plėtrą kilmės šalyse ir kovojant su nusikalstamomis organizacijomis, kurios užsiima prekyba žmonėmis; primygtinai reikalauja, kad rengiant Europos užsienio politiką būtų visapusiškai atsižvelgiama į Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės išorinį aspektą;

| 27. | pabrėžia, kad reikia pagerinti gebėjimus, kad būtų geriau kontroliuojamos ES civilinės ir karinės misijos, ir užtikrinti, kad būtų mokomasi iš to, kaip jos vykdomos, kad būtų pagerintas būsimųjų misijų planavimas ir valdymas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad BSGP misijas reikėtų vertinti labiau strateginiu požiūriu; siūlo, kad reguliariai rengiami konsultaciniai posėdžiai taip pat būtų skirti įvykdytų misijų sėkmės ir trūkumų įvertinimui siekiant padėti rengti ateities poreikiams skirtą ilgalaikę strategiją, kuri apima visus aspektus (finansinį, įgyvendinimo, administravimo organizavimo); |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad reikia pagerinti gebėjimus, kad būtų geriau kontroliuojamos ES civilinės ir karinės misijos, ir užtikrinti, kad būtų mokomasi iš to, kaip jos vykdomos, kad būtų pagerintas būsimųjų misijų planavimas ir valdymas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad BSGP misijas reikėtų vertinti labiau strateginiu požiūriu; siūlo, kad reguliariai rengiami konsultaciniai posėdžiai taip pat būtų skirti įvykdytų misijų sėkmės ir trūkumų įvertinimui siekiant padėti rengti ateities poreikiams skirtą ilgalaikę strategiją, kuri apima visus aspektus (finansinį, įgyvendinimo, administravimo organizavimo);

| 28. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir valstybes nares pasiekti civilinio ir karinio planavimo pajėgumų pusiausvyrą Tarybos sekretoriate ir užtikrinti tinkamą darbuotojų skaičių teisingumo, civilių valdymo, muitinės ir tarpininkavimo srityse, siekiant užtikrinti, kad BSGP misijų metu būtų teikiama kvalifikuota ir pakankama pagalba; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę, Tarybą ir valstybes nares pasiekti civilinio ir karinio planavimo pajėgumų pusiausvyrą Tarybos sekretoriate ir užtikrinti tinkamą darbuotojų skaičių teisingumo, civilių valdymo, muitinės ir tarpininkavimo srityse, siekiant užtikrinti, kad BSGP misijų metu būtų teikiama kvalifikuota ir pakankama pagalba;

| 29. | todėl ragina tinkamai parinkti civilius darbuotojus ir taip pat ragina valstybes nares pasinaudoti Europos išorės veiksmų tarnybos siūloma puikia proga ir sujungti šiuo metu turimus išteklius tam, kad būtų sukurti nuoseklūs, veiksmingi ir tinkami krizių valdymo planavimo pajėgumai; |
| --- | --- |

29.

todėl ragina tinkamai parinkti civilius darbuotojus ir taip pat ragina valstybes nares pasinaudoti Europos išorės veiksmų tarnybos siūloma puikia proga ir sujungti šiuo metu turimus išteklius tam, kad būtų sukurti nuoseklūs, veiksmingi ir tinkami krizių valdymo planavimo pajėgumai;

| 30. | ragina valstybes nares dėti dvigubai daugiau pastangų surasti ir nugabenti į paskirties vietą pakankamą tinkamų, kvalifikuotų ir abiejų lyčių darbuotojų skaičių darniai ir labai koordinuotai dalyvauti civilinėse ir karinėse BSGP pastangose visame pasaulyje, įskaitant atskiras didelės rizikos sritis, nes BSGP misijų sėkmė labai priklauso nuo gerai apmokytų darbuotojų įgūdžių ir žinių; taigi ragina kartu rengti darbuotojus BSGP misijoms; visiškai pritaria darbui, kuris jau nuveiktas nustatant gaires ir keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant pagerinti bendrą darbuotojų mokymą; yra įsitikinęs, kad didesnė vietoje dirbančių darbuotojų darna ir susitelkimas padės patobulinti misijų vykdymą ir palengvinti ES piliečių komandiravimą, kuris vertinant vien tik biudžeto požiūriu priimtinesnis už tarptautinio personalo įdarbinimą pagal sutartis; |
| --- | --- |

30.

ragina valstybes nares dėti dvigubai daugiau pastangų surasti ir nugabenti į paskirties vietą pakankamą tinkamų, kvalifikuotų ir abiejų lyčių darbuotojų skaičių darniai ir labai koordinuotai dalyvauti civilinėse ir karinėse BSGP pastangose visame pasaulyje, įskaitant atskiras didelės rizikos sritis, nes BSGP misijų sėkmė labai priklauso nuo gerai apmokytų darbuotojų įgūdžių ir žinių; taigi ragina kartu rengti darbuotojus BSGP misijoms; visiškai pritaria darbui, kuris jau nuveiktas nustatant gaires ir keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant pagerinti bendrą darbuotojų mokymą; yra įsitikinęs, kad didesnė vietoje dirbančių darbuotojų darna ir susitelkimas padės patobulinti misijų vykdymą ir palengvinti ES piliečių komandiravimą, kuris vertinant vien tik biudžeto požiūriu priimtinesnis už tarptautinio personalo įdarbinimą pagal sutartis;

| 31. | ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją padidinti ES dalyvavimą daugiašalėse derybose siekiant sumažinti atominių ginklų; |
| --- | --- |

31.

ragina Europos Vadovų Tarybą ir Komisiją padidinti ES dalyvavimą daugiašalėse derybose siekiant sumažinti atominių ginklų;

| 32. | dar kartą kartoja, kad reikia nusiginkluoti ir sustiprinti tarptautines ginklų neplatinimo garantijas; šiuo požiūriu džiaugiasi 2009 m. gruodžio 4 d. bendru pareiškimu, kuriame Jungtinių Amerikos Valstijų ir Rusijos Federacijos Prezidentai įsipareigojo toliau bendradarbiauti pasibaigus Strateginės ginkluotės mažinimo sutarties (START) galiojimo laikotarpiui ir tikisi sudaryti naują susitarimą dėl strateginės ginkluotės, kuris būtų pasirašytas ir įsigaliotų kuo greičiau; tuo pačiu ragina ES ir jos valstybes nares padidinti savo diplomatines pastangas siekiant sėkmingos Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo peržiūros, vyksiančios 2010 m. gegužės mėnesį; |
| --- | --- |

32.

dar kartą kartoja, kad reikia nusiginkluoti ir sustiprinti tarptautines ginklų neplatinimo garantijas; šiuo požiūriu džiaugiasi 2009 m. gruodžio 4 d. bendru pareiškimu, kuriame Jungtinių Amerikos Valstijų ir Rusijos Federacijos Prezidentai įsipareigojo toliau bendradarbiauti pasibaigus Strateginės ginkluotės mažinimo sutarties (START) galiojimo laikotarpiui ir tikisi sudaryti naują susitarimą dėl strateginės ginkluotės, kuris būtų pasirašytas ir įsigaliotų kuo greičiau; tuo pačiu ragina ES ir jos valstybes nares padidinti savo diplomatines pastangas siekiant sėkmingos Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo peržiūros, vyksiančios 2010 m. gegužės mėnesį;

| 33. | pabrėžia, kad svarbu, kad lyčių lygybės, žmogaus teisių ir gero valdymo tikslai būtų visapusiškai įtraukti planuojant ir vykdant visas BSGP misijas ir operacijas, įskaitant tiriamąsias misijas, nes sąmoningumas ir jautrumas lyčių klausimais prisideda prie operatyvinio veiksmingumo ir gebėjimo suprasti padėtį; atsižvelgdamas į tai, pritaria patarėjo lyčių klausimais skyrimui vykdant beveik kiekvieną BSGP misiją; apgailestauja, kad tarp 11 ES specialiųjų įgaliotinių nėra nei vienos moters; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę sistemingai įtraukti lyčių lygybę ir didesnių teisių suteikimo moterims klausimą į ES politinį dialogą ir į politines diskusijas su šalimis partnerėmis; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad svarbu, kad lyčių lygybės, žmogaus teisių ir gero valdymo tikslai būtų visapusiškai įtraukti planuojant ir vykdant visas BSGP misijas ir operacijas, įskaitant tiriamąsias misijas, nes sąmoningumas ir jautrumas lyčių klausimais prisideda prie operatyvinio veiksmingumo ir gebėjimo suprasti padėtį; atsižvelgdamas į tai, pritaria patarėjo lyčių klausimais skyrimui vykdant beveik kiekvieną BSGP misiją; apgailestauja, kad tarp 11 ES specialiųjų įgaliotinių nėra nei vienos moters; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę sistemingai įtraukti lyčių lygybę ir didesnių teisių suteikimo moterims klausimą į ES politinį dialogą ir į politines diskusijas su šalimis partnerėmis;

| 34. | džiaugiasi dėl visame pasaulyje svarbaus žmogaus teisių gynėjų vaidmens; labai džiaugiasi tuo, kad Užsienio reikalų taryba savo posėdžio, vykusio 2009 m. gruodžio 8 d., metu išreiškė įsipareigojimą remti žmogaus teisių gynėjus, rengdama viešus susitikimus su jais ir viešindama jų veiklą; |
| --- | --- |

34.

džiaugiasi dėl visame pasaulyje svarbaus žmogaus teisių gynėjų vaidmens; labai džiaugiasi tuo, kad Užsienio reikalų taryba savo posėdžio, vykusio 2009 m. gruodžio 8 d., metu išreiškė įsipareigojimą remti žmogaus teisių gynėjus, rengdama viešus susitikimus su jais ir viešindama jų veiklą;

| 35. | ragina Tarybą į ES specialiųjų įgaliotinių įgaliojimus įtraukti žmogaus teisių ir gero valdymo aspektus ir į ES specialiųjų įgaliotinių darbuotojų pareigas skirti ir žmogaus teisių ir gero valdymo patarėjus; |
| --- | --- |

35.

ragina Tarybą į ES specialiųjų įgaliotinių įgaliojimus įtraukti žmogaus teisių ir gero valdymo aspektus ir į ES specialiųjų įgaliotinių darbuotojų pareigas skirti ir žmogaus teisių ir gero valdymo patarėjus;

Pagrindiniai prioritetai įvairiuose geografiniuose regionuose

| 36. | rekomenduoja, kad ES sustiprintų savo politinį dialogą su trečiosiomis šalimis ir regionais, ypač su strateginėmis partnerėmis, su kuriomis derintų pozicijas tarptautinėse organizacijose, taip pat remtų ir propaguotų demokratiją, teisinės valstybės principus ir pagarbą žmogaus teisėms; atsižvelgdamas į tai, primena svarbų vaidmenį, kurį, kaip papildoma Sąjungos ryšių su trečiosiomis šalimis ir regionais priemonė, atlieka parlamentinė diplomatija; todėl mano, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė ir jos tarnybos, įskaitant ES specialiuosius įgaliotinius, turėtų kartu su Parlamentu imtis nustatyti bendrą strategiją, susijusią su šalimis ir regionais partneriais, bei atskirų klausimų ir vizitų atvejais turėtų žodžiu ir raštu padėti Parlamentui; |
| --- | --- |

36.

rekomenduoja, kad ES sustiprintų savo politinį dialogą su trečiosiomis šalimis ir regionais, ypač su strateginėmis partnerėmis, su kuriomis derintų pozicijas tarptautinėse organizacijose, taip pat remtų ir propaguotų demokratiją, teisinės valstybės principus ir pagarbą žmogaus teisėms; atsižvelgdamas į tai, primena svarbų vaidmenį, kurį, kaip papildoma Sąjungos ryšių su trečiosiomis šalimis ir regionais priemonė, atlieka parlamentinė diplomatija; todėl mano, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė ir jos tarnybos, įskaitant ES specialiuosius įgaliotinius, turėtų kartu su Parlamentu imtis nustatyti bendrą strategiją, susijusią su šalimis ir regionais partneriais, bei atskirų klausimų ir vizitų atvejais turėtų žodžiu ir raštu padėti Parlamentui;

| 37. | ragina Tarybą, valstybes nares ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę aktyviai ieškoti taikių būdų tarptautiniams konfliktams spręsti ir stiprinti ES taikomas konfliktų prevencijos priemones; |
| --- | --- |

37.

ragina Tarybą, valstybes nares ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę aktyviai ieškoti taikių būdų tarptautiniams konfliktams spręsti ir stiprinti ES taikomas konfliktų prevencijos priemones;

Tarptautinės organizacijos

| 38. | pabrėžia Jungtinių Tautų, kurios užtikrina tarptautinę taiką ir saugumą ir yra labiausia išvystyta daugiašalio bendradarbiavimo sistema, pagrindinį vaidmenį; mano, kad pasaulinio valdymo, tarptautinių institucijų ir pagarbos tarptautinei teisei stiprinimas yra labai svarbus veiksmingam daugiašališkumui, ir kad todėl jis turi būti svarbiausias Sąjungos strateginis prioritetas; mano, kad ES institucijos ir valstybės narės turėtų tęsti savo pastangas gerinant bendradarbiavimą ir veiksmų derinimą su pasaulio lygmeniu įtakingais strateginiais partneriais, ypač Jungtinėse Tautose; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad būtina skubiai spręsti ES ir pasaulio stabilumui svarbias pasaulines problemas, pvz., terorizmo, organizuoto nusikalstamumo, energetinio saugumo, klimato kaitos, TVT pasiekimo, skurdo panaikinimo, krizių valdymo, konfliktų prevencijos ir konfliktų sprendimo, masinio naikinimo ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo, migracijos valdymo bei žmogaus teisių ir pilietinių laisvių sklaidos problemas; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia Jungtinių Tautų, kurios užtikrina tarptautinę taiką ir saugumą ir yra labiausia išvystyta daugiašalio bendradarbiavimo sistema, pagrindinį vaidmenį; mano, kad pasaulinio valdymo, tarptautinių institucijų ir pagarbos tarptautinei teisei stiprinimas yra labai svarbus veiksmingam daugiašališkumui, ir kad todėl jis turi būti svarbiausias Sąjungos strateginis prioritetas; mano, kad ES institucijos ir valstybės narės turėtų tęsti savo pastangas gerinant bendradarbiavimą ir veiksmų derinimą su pasaulio lygmeniu įtakingais strateginiais partneriais, ypač Jungtinėse Tautose; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad būtina skubiai spręsti ES ir pasaulio stabilumui svarbias pasaulines problemas, pvz., terorizmo, organizuoto nusikalstamumo, energetinio saugumo, klimato kaitos, TVT pasiekimo, skurdo panaikinimo, krizių valdymo, konfliktų prevencijos ir konfliktų sprendimo, masinio naikinimo ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo, migracijos valdymo bei žmogaus teisių ir pilietinių laisvių sklaidos problemas;

| 39. | mano, kad labai svarbu, jog atitinkamos ES delegacijos JT būstinėje Niujorke ir Ženevoje būtų tinkamai aprūpintos lėšomis ir darbuotojais, kad jos galėtų įtikinamai ir veiksmingai praktikoje įgyvendinti naujus tarpinstitucinius susitarimus pagal Lisabonos sutartį; todėl su susirūpinimu pažymi, kad biudžeto neutralumo požiūris prieštarauja šiai būtinybei skubiai ir veiksmingai įgyvendinti ES dalyvavimą JT pradinio Lisabonos sutarties įgyvendinimo etapo metu; |
| --- | --- |

39.

mano, kad labai svarbu, jog atitinkamos ES delegacijos JT būstinėje Niujorke ir Ženevoje būtų tinkamai aprūpintos lėšomis ir darbuotojais, kad jos galėtų įtikinamai ir veiksmingai praktikoje įgyvendinti naujus tarpinstitucinius susitarimus pagal Lisabonos sutartį; todėl su susirūpinimu pažymi, kad biudžeto neutralumo požiūris prieštarauja šiai būtinybei skubiai ir veiksmingai įgyvendinti ES dalyvavimą JT pradinio Lisabonos sutarties įgyvendinimo etapo metu;

| 40. | mano, kad ESBO suteikia svarbias galimybes atkurti Europos, Vidurio Azijos ir Šiaurės Amerikos šalių tarpusavio pasitikėjimą ir stiprinti jų bendradarbiavimą daugeliu klausimų, įskaitant ginklų neplatinimą, nusiginklavimą, ekonominį bendradarbiavimą bei žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų apsaugą ir sklaidą; taigi remia ESBO stiprinimą, įskaitant diskusijos dėl juridinio asmens statuso suteikimo idėjos pradėjimą; |
| --- | --- |

40.

mano, kad ESBO suteikia svarbias galimybes atkurti Europos, Vidurio Azijos ir Šiaurės Amerikos šalių tarpusavio pasitikėjimą ir stiprinti jų bendradarbiavimą daugeliu klausimų, įskaitant ginklų neplatinimą, nusiginklavimą, ekonominį bendradarbiavimą bei žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų apsaugą ir sklaidą; taigi remia ESBO stiprinimą, įskaitant diskusijos dėl juridinio asmens statuso suteikimo idėjos pradėjimą;

| 41. | mano, kad, nepažeidžiant ES įsipareigojimų pagal JT chartiją, ES ir NATO turėtų vystyti stipresnę ir veiksmingesnę partnerystę atsižvelgiant į laipsnišką ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos vystymąsi ir kartu nepažeidžiant abiejų organizacijų sprendimų priėmimo savarankiškumo; todėl rekomenduoja peržiūrėti taip vadinamus „Berlynas plius“ susitarimus ir sukurti labiau strateginį dialogą dėl bendrų strateginių interesų ir nenumatytų atvejų planavimo; primygtinai ragina supaprastinti platesnį praktinį bendradarbiavimą vietoje kariniu ir civiliniu lygmenimis, ypač kai abi organizacijos veikia toje pačioje misijų zonoje; todėl apgailestauja dėl besitęsiančio Turkijos ir Kipro konflikto, kuris vis labiau kenkia ES ir NATO veiksmingumui ir patikimui; |
| --- | --- |

41.

mano, kad, nepažeidžiant ES įsipareigojimų pagal JT chartiją, ES ir NATO turėtų vystyti stipresnę ir veiksmingesnę partnerystę atsižvelgiant į laipsnišką ES užsienio, saugumo ir gynybos politikos vystymąsi ir kartu nepažeidžiant abiejų organizacijų sprendimų priėmimo savarankiškumo; todėl rekomenduoja peržiūrėti taip vadinamus „Berlynas plius“ susitarimus ir sukurti labiau strateginį dialogą dėl bendrų strateginių interesų ir nenumatytų atvejų planavimo; primygtinai ragina supaprastinti platesnį praktinį bendradarbiavimą vietoje kariniu ir civiliniu lygmenimis, ypač kai abi organizacijos veikia toje pačioje misijų zonoje; todėl apgailestauja dėl besitęsiančio Turkijos ir Kipro konflikto, kuris vis labiau kenkia ES ir NATO veiksmingumui ir patikimui;

Transatlantiniai santykiai

| 42. | pakartoja savo įsipareigojimą transatlantinei partnerystei, kuri yra svarbus ES išorės veiksmų elementas ir vienas iš pagrindinių jų ramsčių; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją –vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad ES veiktų kaip nuosekli, aktyvi, lygiateisė ir vis dėlto savarankiška JAV partnerė didinant saugumą ir stabilumą pasaulyje, skatinant taiką ir pagarbą žmogaus teisėms, taip pat siekiant TVT bei laikantis vieningo požiūrio į pasaulinius iššūkius, pvz., į branduolinio ginklo platinimą, terorizmą, klimato kaitą ir energetinį saugumą; mano, kad Lisabonos sutartis suteikia palankias galimybes ES ir JAV santykių pagrindų tobulinimui ir atnaujinimui; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją –vyriausiąją įgaliotinę atsižvelgiant į Parlamento rezoliucijas imtis veiksmų stiprinant ES ir JAV bendradarbiavimo institucinius mechanizmus; pabrėžia, kad siekiant iš tiesų integruotos transatlantinės rinkos būtina stiprinti Transatlantinės ekonominės tarybos veiklą ir kad tokia rinka turėtų būti glaudesnės transatlantinės partnerystės pagrindas; tvirtai palaiko Transatlantinį teisės aktų leidėjų dialogą, kurio bendras tikslas – užmegzti efektyvius EP ir JAV Kongreso teisės aktų leidėjų tiesioginius santykius; |
| --- | --- |

42.

pakartoja savo įsipareigojimą transatlantinei partnerystei, kuri yra svarbus ES išorės veiksmų elementas ir vienas iš pagrindinių jų ramsčių; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją –vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad ES veiktų kaip nuosekli, aktyvi, lygiateisė ir vis dėlto savarankiška JAV partnerė didinant saugumą ir stabilumą pasaulyje, skatinant taiką ir pagarbą žmogaus teisėms, taip pat siekiant TVT bei laikantis vieningo požiūrio į pasaulinius iššūkius, pvz., į branduolinio ginklo platinimą, terorizmą, klimato kaitą ir energetinį saugumą; mano, kad Lisabonos sutartis suteikia palankias galimybes ES ir JAV santykių pagrindų tobulinimui ir atnaujinimui; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją –vyriausiąją įgaliotinę atsižvelgiant į Parlamento rezoliucijas imtis veiksmų stiprinant ES ir JAV bendradarbiavimo institucinius mechanizmus; pabrėžia, kad siekiant iš tiesų integruotos transatlantinės rinkos būtina stiprinti Transatlantinės ekonominės tarybos veiklą ir kad tokia rinka turėtų būti glaudesnės transatlantinės partnerystės pagrindas; tvirtai palaiko Transatlantinį teisės aktų leidėjų dialogą, kurio bendras tikslas – užmegzti efektyvius EP ir JAV Kongreso teisės aktų leidėjų tiesioginius santykius;

| 43. | ragina abi partneres, ES ir JAV, skatinti Kiniją, Indiją, Rusiją, Braziliją ir kitas stiprėjančias didžiąsias valstybes dalintis atsakomybe už tvarką pasaulyje ir konfliktų prevenciją ir taikų sureguliavimą laikantis tarptautinės teisės nuostatų; nurodo, kad, nors ES ir JAV turėtų teikti visapusišką sąžiningo bendradarbiavimo principu pagrįstą paramą ekonominei ir socialinei šių šalių raidai, šioms šalims taip pat derėtų prisiimti savo pasaulinio lygmens atsakomybę, ypač siekiant tvaraus vystymosi ir kovos su klimato kaita; |
| --- | --- |

43.

ragina abi partneres, ES ir JAV, skatinti Kiniją, Indiją, Rusiją, Braziliją ir kitas stiprėjančias didžiąsias valstybes dalintis atsakomybe už tvarką pasaulyje ir konfliktų prevenciją ir taikų sureguliavimą laikantis tarptautinės teisės nuostatų; nurodo, kad, nors ES ir JAV turėtų teikti visapusišką sąžiningo bendradarbiavimo principu pagrįstą paramą ekonominei ir socialinei šių šalių raidai, šioms šalims taip pat derėtų prisiimti savo pasaulinio lygmens atsakomybę, ypač siekiant tvaraus vystymosi ir kovos su klimato kaita;

Vakarų Balkanai

| 44. | pabrėžia, kad Vakarų Balkanų valstybės yra ES plėtros proceso dalis; mano, kad teisinės valstybės principu pagrįstas Vakarų Balkanų šalių stabilumas turėtų išlikti svarbiausiu Sąjungos išorės veiksmų prioritetu, todėl mano, kad pastangos priartinti šio regiono šalis prie ES (bendras tikslas – Europos integracija), be kita ko, skatinant reformas ir gerinant regioninį bendradarbiavimą bei etninių grupių susitaikymą, yra labai svarbios siekiant patenkinti Kopenhagos kriterijus ir pasiruošti įstojimui į ES; siūlo organizuoti tarptautinę konferenciją, kuri būtų skirta Vakarų Balkanų ateičiai ir kurioje dalyvautų regiono valstybės, taip pat atitinkami regiono ir pasaulio lygmens subjektai, siekiant nustatyti ir spręsti dabartines regiono problemas; |
| --- | --- |

44.

pabrėžia, kad Vakarų Balkanų valstybės yra ES plėtros proceso dalis; mano, kad teisinės valstybės principu pagrįstas Vakarų Balkanų šalių stabilumas turėtų išlikti svarbiausiu Sąjungos išorės veiksmų prioritetu, todėl mano, kad pastangos priartinti šio regiono šalis prie ES (bendras tikslas – Europos integracija), be kita ko, skatinant reformas ir gerinant regioninį bendradarbiavimą bei etninių grupių susitaikymą, yra labai svarbios siekiant patenkinti Kopenhagos kriterijus ir pasiruošti įstojimui į ES; siūlo organizuoti tarptautinę konferenciją, kuri būtų skirta Vakarų Balkanų ateičiai ir kurioje dalyvautų regiono valstybės, taip pat atitinkami regiono ir pasaulio lygmens subjektai, siekiant nustatyti ir spręsti dabartines regiono problemas;

| 45. | su pasitenkinimu pažymi vis taikesnę ir stabilesnę padėtį Kosove ir pastangas sukurti daugiatautę visuomenę, kaip liudija 2009 m. lapkričio 15 d. ramiai ir tvarkingai įvykę vietos rinkimai; pripažįsta, kad ne visos valstybės narės pripažino Kosovo nepriklausomybę; džiaugiasi dėl to, kad EULEX teisinės valstybės misija Kosove, kuri yra didžiausia iki šiol ES pradėta BSGP civilinė misija, dirba pilnu veiklos pajėgumu remdamasi Jungtinių Tautų, kurios neutralios statuso klausimu, pozicija; pabrėžia misijos svarbą skatinant etninių grupių susitaikymą, teisinę valstybę, viešąją tvarką ir saugumą visame Kosove, padedant Kosovo valdžios institucijoms, teisminėms ir teisėsaugos institucijoms daryti pažangą siekiant tvarumo bei atskaitomybės; todėl pritaria sprendimui atidaryti naują EU biurą šiaurėje; tačiau pažymi, kad reikia padidinti EULEX dirbančių kaltintojų skaičių, ir ragina valstybes nares suteikti papildomų darbuotojų; |
| --- | --- |

45.

su pasitenkinimu pažymi vis taikesnę ir stabilesnę padėtį Kosove ir pastangas sukurti daugiatautę visuomenę, kaip liudija 2009 m. lapkričio 15 d. ramiai ir tvarkingai įvykę vietos rinkimai; pripažįsta, kad ne visos valstybės narės pripažino Kosovo nepriklausomybę; džiaugiasi dėl to, kad EULEX teisinės valstybės misija Kosove, kuri yra didžiausia iki šiol ES pradėta BSGP civilinė misija, dirba pilnu veiklos pajėgumu remdamasi Jungtinių Tautų, kurios neutralios statuso klausimu, pozicija; pabrėžia misijos svarbą skatinant etninių grupių susitaikymą, teisinę valstybę, viešąją tvarką ir saugumą visame Kosove, padedant Kosovo valdžios institucijoms, teisminėms ir teisėsaugos institucijoms daryti pažangą siekiant tvarumo bei atskaitomybės; todėl pritaria sprendimui atidaryti naują EU biurą šiaurėje; tačiau pažymi, kad reikia padidinti EULEX dirbančių kaltintojų skaičių, ir ragina valstybes nares suteikti papildomų darbuotojų;

| 46. | ragina Tarybą su tarptautinės bendruomenės pagalba tęsti pastangas palaikyti dialogą su politiniais lyderiais Bosnijoje ir Hercegovinoje, siekiant padėti šiai šaliai ir jos gyventojams ir toliau išlikti Europos integracijos proceso dalyviais; atkreipia dėmesį į bendras diplomatines ES pirmininkaujančios valstybės narės, Europos Komisijos ir JAV administracijos pastangas ir siūlo toliau tęsti derybas, atsižvelgiant į ankstesnius Bosnijoje ir Hercegovinoje sudarytus politikų susitarimus; primena, kad į šalies gyvybingumo stiprinimą reikia labiau įtraukti parlamento narius ir pilietinę visuomenę; |
| --- | --- |

46.

ragina Tarybą su tarptautinės bendruomenės pagalba tęsti pastangas palaikyti dialogą su politiniais lyderiais Bosnijoje ir Hercegovinoje, siekiant padėti šiai šaliai ir jos gyventojams ir toliau išlikti Europos integracijos proceso dalyviais; atkreipia dėmesį į bendras diplomatines ES pirmininkaujančios valstybės narės, Europos Komisijos ir JAV administracijos pastangas ir siūlo toliau tęsti derybas, atsižvelgiant į ankstesnius Bosnijoje ir Hercegovinoje sudarytus politikų susitarimus; primena, kad į šalies gyvybingumo stiprinimą reikia labiau įtraukti parlamento narius ir pilietinę visuomenę;

Rytų partnerystė, Juodosios jūros regiono valstybių bendradarbiavimas

| 47. | toliau remia Rytų partnerystės su Sąjungos kaimyninėmis Europos šalimis vystymą, ekonomiškai jas įtraukiant į vidaus rinką ir siekiant aktyvesnio politinio, ekonominio ir kultūrinio bendradarbiavimo; pabrėžia apčiuopiamų vidutinės trukmės ir ilgalaikių reformų iniciatyvų, kurios sustiprintų šalių partnerių visuomenių įsipareigojimus modernizacijos procesui ir integracijai su ES, taip pat šios partnerystės įgyvendinimo vykdant patikimus projektus svarbą; ypač pabrėžia, kad reikia laipsniškai ir užtikrinant visų ES piliečių saugumą panaikinti visas laisvo asmenų judėjimo (įskaitant, prireikus, bevizes keliones) kliūtis ir stiprinti bendradarbiavimą visais saugumo, ypač energetinio saugumo, aspektais; pakartoja savo požiūrį, kad partnerystei turi būti suteikti tinkami finansiniai ištekliai; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog partnerystė ir regioninės iniciatyvos, ypač Juodosios jūros sinergija, viena kitą papildytų; |
| --- | --- |

47.

toliau remia Rytų partnerystės su Sąjungos kaimyninėmis Europos šalimis vystymą, ekonomiškai jas įtraukiant į vidaus rinką ir siekiant aktyvesnio politinio, ekonominio ir kultūrinio bendradarbiavimo; pabrėžia apčiuopiamų vidutinės trukmės ir ilgalaikių reformų iniciatyvų, kurios sustiprintų šalių partnerių visuomenių įsipareigojimus modernizacijos procesui ir integracijai su ES, taip pat šios partnerystės įgyvendinimo vykdant patikimus projektus svarbą; ypač pabrėžia, kad reikia laipsniškai ir užtikrinant visų ES piliečių saugumą panaikinti visas laisvo asmenų judėjimo (įskaitant, prireikus, bevizes keliones) kliūtis ir stiprinti bendradarbiavimą visais saugumo, ypač energetinio saugumo, aspektais; pakartoja savo požiūrį, kad partnerystei turi būti suteikti tinkami finansiniai ištekliai; pabrėžia, kad būtina užtikrinti, jog partnerystė ir regioninės iniciatyvos, ypač Juodosios jūros sinergija, viena kitą papildytų;

| 48. | dar kartą patvirtina, kad Europos Sąjungai svarbus veiksmingesnis regioninis bendradarbiavimas su Rytų kaimynėmis, kurio dvasioje ES rems į konkrečius rezultatus nukreiptus projektus pagal viena kitą visapusiškai papildančias Rytų partnerystės ir Juodosios jūros sinergijos iniciatyvas; |
| --- | --- |

48.

dar kartą patvirtina, kad Europos Sąjungai svarbus veiksmingesnis regioninis bendradarbiavimas su Rytų kaimynėmis, kurio dvasioje ES rems į konkrečius rezultatus nukreiptus projektus pagal viena kitą visapusiškai papildančias Rytų partnerystės ir Juodosios jūros sinergijos iniciatyvas;

| 49. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę didinti pastangas įgyvendinant Juodosios jūros sinergijos projektus; taip pat ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę plėtoti naujas idėjas, skirtas veiksmingai Juodosios jūros regiono valstybių bendradarbiavimo strategijai; |
| --- | --- |

49.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę didinti pastangas įgyvendinant Juodosios jūros sinergijos projektus; taip pat ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę plėtoti naujas idėjas, skirtas veiksmingai Juodosios jūros regiono valstybių bendradarbiavimo strategijai;

| 50. | teigiamai vertina naujosios Moldovos Respublikos vyriausybės orientaciją į ES ir reiškia viltį, kad šios šalies vidaus reformos paspartės ir taip bus pasiekta Moldovos Respublikos ir ES ekonominės integracijos, politinės asociacijos ir institucijų suartėjimo; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę numatyti daugiašalius sprendimus įsisenėjusiai Padnestrės problemai spręsti; |
| --- | --- |

50.

teigiamai vertina naujosios Moldovos Respublikos vyriausybės orientaciją į ES ir reiškia viltį, kad šios šalies vidaus reformos paspartės ir taip bus pasiekta Moldovos Respublikos ir ES ekonominės integracijos, politinės asociacijos ir institucijų suartėjimo; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę numatyti daugiašalius sprendimus įsisenėjusiai Padnestrės problemai spręsti;

| 51. | atkreipia dėmesį į Ukrainos prezidento rinkimų eigą ir rezultatus; ragina visas šalis dedant daugiau pastangų vykdyti reformas prisidėti prie būtino politinio, ekonominio ir socialinio stabilumo Ukrainoje; ragina šalį siekti didesnės sąveikos su Europos Sąjunga tuo pačiu stiprinant įstojimo į ES galimybes; |
| --- | --- |

51.

atkreipia dėmesį į Ukrainos prezidento rinkimų eigą ir rezultatus; ragina visas šalis dedant daugiau pastangų vykdyti reformas prisidėti prie būtino politinio, ekonominio ir socialinio stabilumo Ukrainoje; ragina šalį siekti didesnės sąveikos su Europos Sąjunga tuo pačiu stiprinant įstojimo į ES galimybes;

Rusija

| 52. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad ES požiūris į Rusiją, įskaitant derybose dėl naujo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, būtų nuoseklus ir paremtas įsipareigojimu laikytis demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės, įskaitant tarptautinę teisę, vertybių; taip pat pabrėžia, kad būtina intensyvesnė partnerystė su Rusija, paremta tarpusavio pagarba ir abipusiškumu, pagrįsta kovos su terorizmu klausimų, energetinio saugumo ir energijos tiekimo, klimato kaitos, nusiginklavimo, konfliktų prevencijos ir branduolinių ginklų neplatinimo klausimų sprendimu, taip pat dėl Irano, Afganistano ir Artimųjų Rytų, siekiant tikslo stiprinti saugumą ir stabilumą pasaulyje; mano, kad bendradarbiavimas sprendžiant šiuos klausimus turėtų būti naujo ES ir Rusijos susitarimo pagrindas, todėl tikisi sparčios pažangos dabartinėse derybose dėl naujo plataus masto susitarimo, kuriuo turėtų būti itin sustiprinti ES ir Rusijos santykiai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę derinti veiksmus, lengvinti konsultacijas ir gerinti bendravimą tarp valstybių narių dvišalių bendrų interesų problemų su Rusijos Federacija klausimais; pabrėžia valstybių narių būtinybę koordinuoti savo santykius su Rusijos Federacija vadovaujantis Sąjungos bendraisiais interesais ir tokiu būdu, kad šie interesai būtų atitinkamai ir nuosekliai atspindimi bei skatinami; |
| --- | --- |

52.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę užtikrinti, kad ES požiūris į Rusiją, įskaitant derybose dėl naujo partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, būtų nuoseklus ir paremtas įsipareigojimu laikytis demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir teisinės valstybės, įskaitant tarptautinę teisę, vertybių; taip pat pabrėžia, kad būtina intensyvesnė partnerystė su Rusija, paremta tarpusavio pagarba ir abipusiškumu, pagrįsta kovos su terorizmu klausimų, energetinio saugumo ir energijos tiekimo, klimato kaitos, nusiginklavimo, konfliktų prevencijos ir branduolinių ginklų neplatinimo klausimų sprendimu, taip pat dėl Irano, Afganistano ir Artimųjų Rytų, siekiant tikslo stiprinti saugumą ir stabilumą pasaulyje; mano, kad bendradarbiavimas sprendžiant šiuos klausimus turėtų būti naujo ES ir Rusijos susitarimo pagrindas, todėl tikisi sparčios pažangos dabartinėse derybose dėl naujo plataus masto susitarimo, kuriuo turėtų būti itin sustiprinti ES ir Rusijos santykiai; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę derinti veiksmus, lengvinti konsultacijas ir gerinti bendravimą tarp valstybių narių dvišalių bendrų interesų problemų su Rusijos Federacija klausimais; pabrėžia valstybių narių būtinybę koordinuoti savo santykius su Rusijos Federacija vadovaujantis Sąjungos bendraisiais interesais ir tokiu būdu, kad šie interesai būtų atitinkamai ir nuosekliai atspindimi bei skatinami;

Pietų Kaukazas

| 53. | ragina Tarybą reikalauti, kad būti visapusiškai įgyvendintas Rusijos Federacijos ir Gruzijos paliaubų susitarimas ir ragina ES laikytis Gruzijos teritorinio vientisumo ir pagarbos mažumoms principo; pritaria ES stebėjimo misijos įgaliojimų pratęsimui ir ragina Tarybą užtikrinti, kad ES stebėtojams būtų sudaryta galimybė nevaržomai patekti į visas konflikto zonas, įskaitant atsiskyrusius Abchazijos ir Pietų Osetijos regionus, ir tam tikslui naudoti ES finansinius instrumentus, siekiant padėti visoje konflikto zonoje esantiems gyventojams; ragina ES remiantis Nepriklausomos tarptautinės faktų nustatymo misijos, tyrusios konfliktą Gruzijoje, ataskaita pasimokyti iš praeities klaidų siekiant sukurti veiksmingus konfliktų prevencijos mechanizmus, įskaitant tiesioginių žmonių tarpusavio ryšių skatinimą; |
| --- | --- |

53.

ragina Tarybą reikalauti, kad būti visapusiškai įgyvendintas Rusijos Federacijos ir Gruzijos paliaubų susitarimas ir ragina ES laikytis Gruzijos teritorinio vientisumo ir pagarbos mažumoms principo; pritaria ES stebėjimo misijos įgaliojimų pratęsimui ir ragina Tarybą užtikrinti, kad ES stebėtojams būtų sudaryta galimybė nevaržomai patekti į visas konflikto zonas, įskaitant atsiskyrusius Abchazijos ir Pietų Osetijos regionus, ir tam tikslui naudoti ES finansinius instrumentus, siekiant padėti visoje konflikto zonoje esantiems gyventojams; ragina ES remiantis Nepriklausomos tarptautinės faktų nustatymo misijos, tyrusios konfliktą Gruzijoje, ataskaita pasimokyti iš praeities klaidų siekiant sukurti veiksmingus konfliktų prevencijos mechanizmus, įskaitant tiesioginių žmonių tarpusavio ryšių skatinimą;

| 54. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę padidinti ES pastangas siekiant veiksmingos konfliktų prevencijos ir Kalnų Karabacho, Padnestrės ir, visų pirma, Rusijos ir Gruzijos, bei jos atsiskyrusių Pietų Osetijos ir Abchazijos regionų konfliktų taikaus sureguliavimo pagal tarptautinę teisę, suteikiant naują impulsą deryboms Ženevoje; pabrėžia potencialų šiame regione įsišaknijusių konfliktų prasiveržimo pavojų; šiomis sąlygomis, siekiant sukurti Pietų Kaukazo stabilumo paktą, rekomenduoja įsteigti Saugumo ir bendradarbiavimo Pietų Kaukaze konferenciją, kuria būtų apimamos atitinkamos šalys ir susiję regioninio bei pasaulinio masto veikėjai; pritaria nesenam Turkijos ir Armėnijos vyriausybių įvykdytam santykių atnaujinimui ir primygtinai ragina šių šalių parlamentus ratifikuoti atitinkamus susitarimus; |
| --- | --- |

54.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę padidinti ES pastangas siekiant veiksmingos konfliktų prevencijos ir Kalnų Karabacho, Padnestrės ir, visų pirma, Rusijos ir Gruzijos, bei jos atsiskyrusių Pietų Osetijos ir Abchazijos regionų konfliktų taikaus sureguliavimo pagal tarptautinę teisę, suteikiant naują impulsą deryboms Ženevoje; pabrėžia potencialų šiame regione įsišaknijusių konfliktų prasiveržimo pavojų; šiomis sąlygomis, siekiant sukurti Pietų Kaukazo stabilumo paktą, rekomenduoja įsteigti Saugumo ir bendradarbiavimo Pietų Kaukaze konferenciją, kuria būtų apimamos atitinkamos šalys ir susiję regioninio bei pasaulinio masto veikėjai; pritaria nesenam Turkijos ir Armėnijos vyriausybių įvykdytam santykių atnaujinimui ir primygtinai ragina šių šalių parlamentus ratifikuoti atitinkamus susitarimus;

Artimieji Rytai

| 55. | pabrėžia, kad būtina, jog derybos dėl taikos proceso būtų baigtos per ribotą laikotarpį ir vyraujant abipusiam pasitikėjimui; mano, kad jų tikslas turėtų būti sukurti nepriklausomą, demokratinę ir gyvybingą Palestinos valstybę su 1967 m. sienomis, kuri taikiai ir saugiai gyvuotų šalia Izraelio valstybės, apribota tarptautiniu mastu pripažintomis sienomis, atitinkančiomis visas susijusias Jungtinių Tautų rezoliucijas; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia, kad būtina, jog derybos dėl taikos proceso būtų baigtos per ribotą laikotarpį ir vyraujant abipusiam pasitikėjimui; mano, kad jų tikslas turėtų būti sukurti nepriklausomą, demokratinę ir gyvybingą Palestinos valstybę su 1967 m. sienomis, kuri taikiai ir saugiai gyvuotų šalia Izraelio valstybės, apribota tarptautiniu mastu pripažintomis sienomis, atitinkančiomis visas susijusias Jungtinių Tautų rezoliucijas;

| 56. | ragina ES, vadovaujantis 2009 m. gruodžio 12 d. Tarybos išvadomis, dedant dabartines tarptautines pastangas iš naujo pradėti taikos procesą, imtis svarbesnio politinio vaidmens, kuris atitiktų jos finansinį dalyvavimą remiant Palestinos ekonomikos atgaivinimą ir sprendžiant dramatišką humanitarinę krizę Gazoje; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę apsvarstyti visas galimybes skatinti ilgalaikę taiką regione; |
| --- | --- |

56.

ragina ES, vadovaujantis 2009 m. gruodžio 12 d. Tarybos išvadomis, dedant dabartines tarptautines pastangas iš naujo pradėti taikos procesą, imtis svarbesnio politinio vaidmens, kuris atitiktų jos finansinį dalyvavimą remiant Palestinos ekonomikos atgaivinimą ir sprendžiant dramatišką humanitarinę krizę Gazoje; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę apsvarstyti visas galimybes skatinti ilgalaikę taiką regione;

| 57. | pritaria Tarybos sprendimui pratęsti ES Policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) įgaliojimus iki 2010 m. gruodžio mėn.; mano, kad būtina aktyviau padėti kurti teisinę valstybę ir ugdyti politikos kūrimo gebėjimus, ir ragina tam dėti daugiau pastangų; atkreipia dėmesį į Tarybos sprendimą pratęsti ES pasienio pagalbos misijos Rafahe (EUBAM Rafah) įgaliojimus ir į jos pasiryžimą bei pasirengimą atnaujinti misiją; mano, kad dėl šio pasiryžimo turėtų būti parengtos konkrečios judėjimo laisvės palestiniečių teritorijose atkūrimo iniciatyvos ir iniciatyvos iš naujo imtis laikytis 2005 m. priimto Susitarimo dėl galimybės atvykti ir judėjimo, kurį šalys pasirašė; |
| --- | --- |

57.

pritaria Tarybos sprendimui pratęsti ES Policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) įgaliojimus iki 2010 m. gruodžio mėn.; mano, kad būtina aktyviau padėti kurti teisinę valstybę ir ugdyti politikos kūrimo gebėjimus, ir ragina tam dėti daugiau pastangų; atkreipia dėmesį į Tarybos sprendimą pratęsti ES pasienio pagalbos misijos Rafahe (EUBAM Rafah) įgaliojimus ir į jos pasiryžimą bei pasirengimą atnaujinti misiją; mano, kad dėl šio pasiryžimo turėtų būti parengtos konkrečios judėjimo laisvės palestiniečių teritorijose atkūrimo iniciatyvos ir iniciatyvos iš naujo imtis laikytis 2005 m. priimto Susitarimo dėl galimybės atvykti ir judėjimo, kurį šalys pasirašė;

Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga

| 58. | mano, kad svarbu suaktyvinti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos narių visų lygių politinį dialogą siekiant pašalinti įtampą, dėl kurios buvo atidėtas sekretoriato įkūrimas Barselonoje, ir skatinti konkrečius bendrus socialinio, ekonominio ir ekologinio intereso projektus; tikisi, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga galėtų teigiamai prisidėti sprendžiant konfliktus Artimuosiuose Rytuose, atnaujinant santykius tarp Turkijos ir Kipro bei vykdant demokratinę plėtrą arabų valstybėse; |
| --- | --- |

58.

mano, kad svarbu suaktyvinti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos narių visų lygių politinį dialogą siekiant pašalinti įtampą, dėl kurios buvo atidėtas sekretoriato įkūrimas Barselonoje, ir skatinti konkrečius bendrus socialinio, ekonominio ir ekologinio intereso projektus; tikisi, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga galėtų teigiamai prisidėti sprendžiant konfliktus Artimuosiuose Rytuose, atnaujinant santykius tarp Turkijos ir Kipro bei vykdant demokratinę plėtrą arabų valstybėse;

| 59. | mano, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga galėtų prisidėti prie įtampos Artimuosiuose Rytuose mažinimo remdama konkretaus bendradarbiavimo projektus, skirtus visam regionui; taip pat pabrėžia, kad palestiniečių ir Izraelio tarpusavio pasitikėjimo skatinimo priemonės, kuriomis siekiama teisingos ir nuolatinės taikos Artimuosiuose Rytuose, yra itin svarbios tinkamam šios naujos institucijos veikimui palengvinti; |
| --- | --- |

59.

mano, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga galėtų prisidėti prie įtampos Artimuosiuose Rytuose mažinimo remdama konkretaus bendradarbiavimo projektus, skirtus visam regionui; taip pat pabrėžia, kad palestiniečių ir Izraelio tarpusavio pasitikėjimo skatinimo priemonės, kuriomis siekiama teisingos ir nuolatinės taikos Artimuosiuose Rytuose, yra itin svarbios tinkamam šios naujos institucijos veikimui palengvinti;

| 60. | pabrėžia, kad iš Europos Sąjungos perspektyvos bendras pirmininkavimas turi būti suderinamas su išoriniu Europos Sąjungos atstovavimu pagal Lisabonos sutartį; primena, kad Lisabonos sutartis suteikia ES galimybę užtikrinti jos atstovavimo naujose Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos institucijose vientisumą, darną ir tęstinumą; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad iš Europos Sąjungos perspektyvos bendras pirmininkavimas turi būti suderinamas su išoriniu Europos Sąjungos atstovavimu pagal Lisabonos sutartį; primena, kad Lisabonos sutartis suteikia ES galimybę užtikrinti jos atstovavimo naujose Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos institucijose vientisumą, darną ir tęstinumą;

Azija

| 61. | pažymi, kad po rinkimų Afganistane prasideda daug lemiantis ir kritinis laikotarpis, o tai, kad Kabule formuojama nauja vyriausybė, sudaro gerą progą parengti naują darbotvarkę ir susitarimą su Afganistano gyventojais; |
| --- | --- |

61.

pažymi, kad po rinkimų Afganistane prasideda daug lemiantis ir kritinis laikotarpis, o tai, kad Kabule formuojama nauja vyriausybė, sudaro gerą progą parengti naują darbotvarkę ir susitarimą su Afganistano gyventojais;

| 62. | pritaria Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryboje 2009 m. spalio mėn. priimtam Tarybos Sustiprintų ES veiksmų Afganistane ir Pakistane planui ir jos pareiškimui, kad ji esanti pasirengusi padėti spręsti regiono problemas bendradarbiaudama su atitinkamomis šalimis ir tarptautiniais partneriais, bet pabrėžia, kad planas liks tik planu, nebent ES valstybės narės aiškiai įsipareigotų prisidėti prie jo įgyvendinimo; ragina Tarybą, Komisiją ir Tarybai pirmininkaujančią valstybę nedelsiant imtis suderintų veiksmų įgyvendinti planą; ragina Tarybą pasiekti didesnės pažangos visiškai dislokuojant EUPOL personalą siekiant sukurti tvarias ir veiksmingas viešosios tvarkos palaikymo policijos pajėgas, gebančias pagerinti saugumo aplinką; |
| --- | --- |

62.

pritaria Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryboje 2009 m. spalio mėn. priimtam Tarybos Sustiprintų ES veiksmų Afganistane ir Pakistane planui ir jos pareiškimui, kad ji esanti pasirengusi padėti spręsti regiono problemas bendradarbiaudama su atitinkamomis šalimis ir tarptautiniais partneriais, bet pabrėžia, kad planas liks tik planu, nebent ES valstybės narės aiškiai įsipareigotų prisidėti prie jo įgyvendinimo; ragina Tarybą, Komisiją ir Tarybai pirmininkaujančią valstybę nedelsiant imtis suderintų veiksmų įgyvendinti planą; ragina Tarybą pasiekti didesnės pažangos visiškai dislokuojant EUPOL personalą siekiant sukurti tvarias ir veiksmingas viešosios tvarkos palaikymo policijos pajėgas, gebančias pagerinti saugumo aplinką;

| 63. | pripažįsta, kad Pakistanas toliau susiduria su labai rimtais iššūkiais ir palaiko tvirtą ES paramą stipriai, pasaulietiškai ir civilinei Pakistano vyriausybei; pabrėžia Pakistano pagrindinį vaidmenį regione ir dar kartą pažymi, kad užtikrinti stabilumą, demokratiją ir klestėjimą Pakistane taip pat yra svarbu siekiant išspręsti tokias visuotines problemas kaip kova su terorizmu, branduolinio ginklo platinimu, narkotikais, taip pat sprendžiant su žmogaus teisėmis susijusius klausimus, ir labai jį ragina patvirtinti išsamią kovos su terorizmu strategiją, kuria būtų šalinamos jo pagrindinės priežastys; |
| --- | --- |

63.

pripažįsta, kad Pakistanas toliau susiduria su labai rimtais iššūkiais ir palaiko tvirtą ES paramą stipriai, pasaulietiškai ir civilinei Pakistano vyriausybei; pabrėžia Pakistano pagrindinį vaidmenį regione ir dar kartą pažymi, kad užtikrinti stabilumą, demokratiją ir klestėjimą Pakistane taip pat yra svarbu siekiant išspręsti tokias visuotines problemas kaip kova su terorizmu, branduolinio ginklo platinimu, narkotikais, taip pat sprendžiant su žmogaus teisėmis susijusius klausimus, ir labai jį ragina patvirtinti išsamią kovos su terorizmu strategiją, kuria būtų šalinamos jo pagrindinės priežastys;

| 64. | palaiko ES įsipareigojimą remti demokratiją vieningame, federaliniame Irake; pabrėžia savo paramą tvirtam ir tolesniam ES įsipareigojimui Irake plėtoti teisinę valstybę ir pritaria EUJUST LEX įgaliojimų ir jos vykdomos bandomosios veiklos Irako teritorijoje pratęsimui vieneriems metams; tikisi, kad bus toliau planuojamas darbas šiuo klausimu, kaip žadėjo Taryba; ragina institucijoms glaudžiau bendradarbiauti, ypač ekonominiais klausimais, su Irako kurdų regionine vyriausybe; ragina Komisiją paspartinti savo būstinės Bagdade veiklos pradžią; |
| --- | --- |

64.

palaiko ES įsipareigojimą remti demokratiją vieningame, federaliniame Irake; pabrėžia savo paramą tvirtam ir tolesniam ES įsipareigojimui Irake plėtoti teisinę valstybę ir pritaria EUJUST LEX įgaliojimų ir jos vykdomos bandomosios veiklos Irako teritorijoje pratęsimui vieneriems metams; tikisi, kad bus toliau planuojamas darbas šiuo klausimu, kaip žadėjo Taryba; ragina institucijoms glaudžiau bendradarbiauti, ypač ekonominiais klausimais, su Irako kurdų regionine vyriausybe; ragina Komisiją paspartinti savo būstinės Bagdade veiklos pradžią;

| 65. | išreiškia savo didelį susirūpinimą dėl politinės raidos Irane ir pranešimų apie didelio masto 2009 m. birželio mėn. vykusių prezidento rinkimų rezultatų klastojimą; tai sukėlė didžiausius protestus per pastaruosius 30 Islamo respublikos gyvavimo metų, o demonstracijos ir žiaurios saugumo pajėgų represijos vis dar vyksta; yra labai susirūpinęs ne tik dėl politinių oponentų suėmimų, kankinimų ir žudymo, bet ir dėl vis besitęsiančios aklavietės derybose dėl Irano branduolinės programos, bei ragina Irano vyriausybę pradėti rimtas derybas branduoliniais klausimais; apgailestauja, kad 2010 m. sausio mėn. numatytas Irano delegacijos vizitas į Europos Parlamentą Irano valdžios institucijų buvo atšauktas ir išreiškia savo solidarumą su tais Irano piliečiais, kurie rizikuodami savo gyvybėmis ir toliau viešai reikalauja Irane laikytis žmogaus teisių ir didesnės demokratinės laisvės; smerkia Irano pastangas trukdyti informacijos laisvei slopinant transliacijas iš užsienio bei interneto ryšį; ragina Tarybą ir Komisiją apsvarstyti sankcijas atskiriems administracijos nariams ir saugumo tarnyboms, atsakingoms už plataus masto žmogaus teisų pažeidimus ir nustatyti priemones, kuriomis būtų remiami „Žaliojo judėjimo“ dalyviai, dėl savo veiklos kenčiantys nuo persekiojimo ir (arba) tremties; |
| --- | --- |

65.

išreiškia savo didelį susirūpinimą dėl politinės raidos Irane ir pranešimų apie didelio masto 2009 m. birželio mėn. vykusių prezidento rinkimų rezultatų klastojimą; tai sukėlė didžiausius protestus per pastaruosius 30 Islamo respublikos gyvavimo metų, o demonstracijos ir žiaurios saugumo pajėgų represijos vis dar vyksta; yra labai susirūpinęs ne tik dėl politinių oponentų suėmimų, kankinimų ir žudymo, bet ir dėl vis besitęsiančios aklavietės derybose dėl Irano branduolinės programos, bei ragina Irano vyriausybę pradėti rimtas derybas branduoliniais klausimais; apgailestauja, kad 2010 m. sausio mėn. numatytas Irano delegacijos vizitas į Europos Parlamentą Irano valdžios institucijų buvo atšauktas ir išreiškia savo solidarumą su tais Irano piliečiais, kurie rizikuodami savo gyvybėmis ir toliau viešai reikalauja Irane laikytis žmogaus teisių ir didesnės demokratinės laisvės; smerkia Irano pastangas trukdyti informacijos laisvei slopinant transliacijas iš užsienio bei interneto ryšį; ragina Tarybą ir Komisiją apsvarstyti sankcijas atskiriems administracijos nariams ir saugumo tarnyboms, atsakingoms už plataus masto žmogaus teisų pažeidimus ir nustatyti priemones, kuriomis būtų remiami „Žaliojo judėjimo“ dalyviai, dėl savo veiklos kenčiantys nuo persekiojimo ir (arba) tremties;

| 66. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Kinijos ekonominiai santykiai nuolat stiprėjo, ir padidėjo žmonių tiesioginių ryšių mastas ir intensyvumas; tuo pat metu išlieka giliai susirūpinęs dėl Kinijos valdžios institucijų geranoriškumo sprendžiant gausius žmogaus teisių pažeidimo atvejus ir užtikrinant, kad žmonės galėtų naudotis pagrindinėmis laisvėmis bei teisėmis, trūkumo; |
| --- | --- |

66.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES ir Kinijos ekonominiai santykiai nuolat stiprėjo, ir padidėjo žmonių tiesioginių ryšių mastas ir intensyvumas; tuo pat metu išlieka giliai susirūpinęs dėl Kinijos valdžios institucijų geranoriškumo sprendžiant gausius žmogaus teisių pažeidimo atvejus ir užtikrinant, kad žmonės galėtų naudotis pagrindinėmis laisvėmis bei teisėmis, trūkumo;

| 67. | išreiškia lūkestį, kad bus užmegzti strateginiai ES ir Kinijos santykiai, ir pareiškia norą apsvarstyti galimybes stiprinti santykius abipusio intereso klausimais, o ne vien ekonomikos ir prekybos srityse; |
| --- | --- |

67.

išreiškia lūkestį, kad bus užmegzti strateginiai ES ir Kinijos santykiai, ir pareiškia norą apsvarstyti galimybes stiprinti santykius abipusio intereso klausimais, o ne vien ekonomikos ir prekybos srityse;

| 68. | pritaria Taipėjaus ir Pekino pastangoms pagerinti santykius Taivano sąsiauryje, jomis stiprinamas stabilumas ir saugumas Rytų Azijoje, bei ragina abi puses ir toliau stiprinti dialogą, praktinį bendradarbiavimą bei vykdyti abipusio pasitikėjimo stiprinimo priemones; teigiamai vertina Tarybos 2009 m. gegužės 8 d. pareiškimą, kuriame pakartojama jos parama Taivano dalyvavimui PSO; aktyviai remia Taivano dalyvavimą stebėtojo teisėmis atitinkamose tarptautinėse organizacijose ir veikloje, pvz. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO), JT bendrojoje klimato kaitos konvencijoje (UNFCCC), kuriose Taivano dalyvavimas yra svarbus Europos Sąjungai bei pasauliniams interesams; |
| --- | --- |

68.

pritaria Taipėjaus ir Pekino pastangoms pagerinti santykius Taivano sąsiauryje, jomis stiprinamas stabilumas ir saugumas Rytų Azijoje, bei ragina abi puses ir toliau stiprinti dialogą, praktinį bendradarbiavimą bei vykdyti abipusio pasitikėjimo stiprinimo priemones; teigiamai vertina Tarybos 2009 m. gegužės 8 d. pareiškimą, kuriame pakartojama jos parama Taivano dalyvavimui PSO; aktyviai remia Taivano dalyvavimą stebėtojo teisėmis atitinkamose tarptautinėse organizacijose ir veikloje, pvz. Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO), JT bendrojoje klimato kaitos konvencijoje (UNFCCC), kuriose Taivano dalyvavimas yra svarbus Europos Sąjungai bei pasauliniams interesams;

| 69. | patvirtina savo aktyvią paramą strateginių santykių tarp ES ir Indijos stiprinimui bei veiksmams, kuriais siekiama ieškoti būdų santykiams įvairiose abipusio intereso srityse (ekonomikos, politikos, saugumo ir prekybos) gerinti; |
| --- | --- |

69.

patvirtina savo aktyvią paramą strateginių santykių tarp ES ir Indijos stiprinimui bei veiksmams, kuriais siekiama ieškoti būdų santykiams įvairiose abipusio intereso srityse (ekonomikos, politikos, saugumo ir prekybos) gerinti;

| 70. | pripažįsta didėjančią ASEAN šalių svarbą regiono stabilumui ir gerovei; mano, kad vadovaudamosi regioninės integracijos įsipareigojimais ES ir ASEAN gali labai artimai bendradarbiauti; pažymi, kad norint visapusiškai stiprinti dviejų regionų santykius ir skatinti tolimesnį politinį bendradarbiavimą, saugumo, demokratijos ir žmogaus teisių pažangą, taip pat pažangą energetikos, aplinkosaugos, socialinių reikalų ir kultūros bei bendradarbiavimo ir vystymosi srityse, įvairių priemonių pagalba būtina sustiprinti ES ir ASEAN ekonominius ir prekybos santykius; |
| --- | --- |

70.

pripažįsta didėjančią ASEAN šalių svarbą regiono stabilumui ir gerovei; mano, kad vadovaudamosi regioninės integracijos įsipareigojimais ES ir ASEAN gali labai artimai bendradarbiauti; pažymi, kad norint visapusiškai stiprinti dviejų regionų santykius ir skatinti tolimesnį politinį bendradarbiavimą, saugumo, demokratijos ir žmogaus teisių pažangą, taip pat pažangą energetikos, aplinkosaugos, socialinių reikalų ir kultūros bei bendradarbiavimo ir vystymosi srityse, įvairių priemonių pagalba būtina sustiprinti ES ir ASEAN ekonominius ir prekybos santykius;

Afrika

| 71. | teigiamai vertina tai, kad vykdant operaciją „EU NAVFOR Atalanta“ toliau sėkmingai prisidedama prie saugumo jūroje prie Somalio krantų, suteikiant apsaugą pagal Pasaulio maisto programą frachtuojamiems laivams, gabenantiems pagalbą Somalio gyventojams, laivams, kuriais gabenami itin svarbūs kroviniai Afrikos Sąjungos paramos taikai operacijai Somalyje remti, ir kitiems pažeidžiamiems laivams; teigiamai vertina Tarybos sprendimą pratęsti operacijos įgaliojimus iki 2010 m. gruodžio 12 d. išreiškia savo paramą sprendimui pradėti krizės valdymo operaciją siekiant prisidėti prie Somalio pereinamojo laikotarpio federalinės vyriausybės nacionalinių saugumo pajėgų mokymo; pabrėžia, kad būtina, jog apmokytos saugumo pajėgos būtų integruotos į valstybines ir vadovavimo struktūras taip, kad sugrįžusios jos nesukiltų prieš vyriausybę, kurią jos turėtų ginti; |
| --- | --- |

71.

teigiamai vertina tai, kad vykdant operaciją „EU NAVFOR Atalanta“ toliau sėkmingai prisidedama prie saugumo jūroje prie Somalio krantų, suteikiant apsaugą pagal Pasaulio maisto programą frachtuojamiems laivams, gabenantiems pagalbą Somalio gyventojams, laivams, kuriais gabenami itin svarbūs kroviniai Afrikos Sąjungos paramos taikai operacijai Somalyje remti, ir kitiems pažeidžiamiems laivams; teigiamai vertina Tarybos sprendimą pratęsti operacijos įgaliojimus iki 2010 m. gruodžio 12 d. išreiškia savo paramą sprendimui pradėti krizės valdymo operaciją siekiant prisidėti prie Somalio pereinamojo laikotarpio federalinės vyriausybės nacionalinių saugumo pajėgų mokymo; pabrėžia, kad būtina, jog apmokytos saugumo pajėgos būtų integruotos į valstybines ir vadovavimo struktūras taip, kad sugrįžusios jos nesukiltų prieš vyriausybę, kurią jos turėtų ginti;

Lotynų Amerika

| 72. | dar kartą primena, kad 2001 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos visuotinės partnerystės ir bendrosios bendradarbiavimo strategijos (6) ir vėliau 2006 m. balandžio 27 d. (7) bei 2008 m. balandžio 24 d. (8) rezoliucijose, atitinkamai priimtose atsižvelgiant į Vienoje ir Limoje vykusius ES ir Lotynų Amerikos aukščiausiojo lygio susitikimus, EP pasiūlė parengti Europos ir Lotynų Amerikos taikos ir saugumo chartiją, kuria, remiantis JT chartija, būtų sudarytos palankios sąlygos bendriems politiniams, strateginiams ir saugumo užtikrinimo veiksmams bei iniciatyvoms; ragina Tarybą ir Komisiją imtis aktyvių veiksmų šiam ambicingam tikslui pasiekti ir paremti šį pasiūlymą kito ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono valstybių aukščiausiojo lygio susitikimo, kuris vyks 2010 m. gegužės mėn. Madride, metu; |
| --- | --- |

72.

dar kartą primena, kad 2001 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos ir Lotynų Amerikos visuotinės partnerystės ir bendrosios bendradarbiavimo strategijos (6) ir vėliau 2006 m. balandžio 27 d. (7) bei 2008 m. balandžio 24 d. (8) rezoliucijose, atitinkamai priimtose atsižvelgiant į Vienoje ir Limoje vykusius ES ir Lotynų Amerikos aukščiausiojo lygio susitikimus, EP pasiūlė parengti Europos ir Lotynų Amerikos taikos ir saugumo chartiją, kuria, remiantis JT chartija, būtų sudarytos palankios sąlygos bendriems politiniams, strateginiams ir saugumo užtikrinimo veiksmams bei iniciatyvoms; ragina Tarybą ir Komisiją imtis aktyvių veiksmų šiam ambicingam tikslui pasiekti ir paremti šį pasiūlymą kito ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono valstybių aukščiausiojo lygio susitikimo, kuris vyks 2010 m. gegužės mėn. Madride, metu;

| 73. | mano, kad derybos dėl asociacijos susitarimo su Centrinės Amerikos šalimis ir derybų su MERCOSUR atnaujinimo pažanga yra prioritetinės svarbos klausimai; atkreipia dėmesį į tai, kad užbaigtos derybos dėl daugiašalio susitarimo su Andų bendrijos šalimis; stengsis deramai kruopščiai vykdyti šių susitarimų ratifikavimo Parlamente procedūrą, siekdamas užtikrinti, kad susitarimai turėtų teigiamą poveikį visiems abipusiai svarbiems aspektams; |
| --- | --- |

73.

mano, kad derybos dėl asociacijos susitarimo su Centrinės Amerikos šalimis ir derybų su MERCOSUR atnaujinimo pažanga yra prioritetinės svarbos klausimai; atkreipia dėmesį į tai, kad užbaigtos derybos dėl daugiašalio susitarimo su Andų bendrijos šalimis; stengsis deramai kruopščiai vykdyti šių susitarimų ratifikavimo Parlamente procedūrą, siekdamas užtikrinti, kad susitarimai turėtų teigiamą poveikį visiems abipusiai svarbiems aspektams;

*

* *

| 74. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, NATO generaliniam sekretoriui, NATO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, ESBO pirmininkui, ESBO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Vakarų Europos sąjungos parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Europos Tarybos Ministrų Komiteto pirmininkui ir Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos pirmininkui. |
| --- | --- |

74.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui, NATO generaliniam sekretoriui, NATO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, ESBO pirmininkui, ESBO parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Vakarų Europos sąjungos parlamentinės asamblėjos pirmininkui, Europos Tarybos Ministrų Komiteto pirmininkui ir Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos pirmininkui.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0254.

(3)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0074.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0057.

(5)  OL C 298, 2002 11 30, p. 1.

(6)  OL C 140 E, 2002 6 13, p. 569.

(7)  OL C 296 E, 2006 12 6, p. 123.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0177.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/63 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/63

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisEuropos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimas

P7_TA(2010)0061

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos saugumo strategijos ir Bendros saugumo ir gynybos politikos įgyvendinimo (2009/2198(INI))

2010/C 349 E/13

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 346 straipsnį, 10 ir 11 protokolus,

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją (ESS) „Saugi Europa geresniame pasaulyje“, Europos Vadovų Tarybos patvirtintą 2003 m. gruodžio 12 d.,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 12 d. priimtą Europos Vadovų Tarybos Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitą „Saugumo užtikrinimas besikeičiančiame pasaulyje“,

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 9 d. ir 2009 m. birželio 16 d. Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės pranešimus dėl Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP),

atsižvelgdamas į ESGP išvadas ir Deklaraciją „Dešimt Europos saugumo ir gynybos politikos metų: sunkumai ir galimybės“, Tarybos priimtas 2009 m. lapkričio 17 d.,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas šia tema, ypač į 2005 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos (1), į 2006 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos įgyvendinimo atsižvelgiant į ESGP (2), į 2008 m. birželio 5 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir ESGP (3) įgyvendinimo ir į 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir Europos saugumo ir gynybos politikos (ESGP) (4),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl NATO vaidmens ES saugumo sistemoje (5),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl piratavimo prie Somalio krantų problemos politinio sprendimo (6),

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos, Kenijos ir Seišelių Respublikos vyriausybių keitimą laiškais dėl asmenų, kurie įtariami vykdę piratavimo veiksmus arba ginkluotus plėšimus ir kurie sulaikyti Europos Sąjungos vadovaujamoms jūrų pajėgoms (EUNAVFOR) vykdant operaciją, perdavimo į minėtąsias šalis,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl institucinių Europos išorės veiksmų tarnybos steigimo aspektų (7),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A7–0026/2010),

Europos saugumo strategija ir išsamusis požiūris

| 1. | primena, kad Europos saugumo strategijoje (ESS) ir jos įgyvendinimo ataskaitoje pabrėžiami pagrindiniai Europos Sąjungai gresiantys pavojai ir problemos:






  — | masinio naikinimo ginklų platinimas, |
| --- | --- | --- |

1.

primena, kad Europos saugumo strategijoje (ESS) ir jos įgyvendinimo ataskaitoje pabrėžiami pagrindiniai Europos Sąjungai gresiantys pavojai ir problemos:

—

masinio naikinimo ginklų platinimas,

| — | terorizmas ir organizuotas nusikalstamumas, |
| --- | --- |

—

terorizmas ir organizuotas nusikalstamumas,

| — | regioniniai konfliktai, |
| --- | --- |

—

regioniniai konfliktai,

| — | valstybių žlugimas, |
| --- | --- |

—

valstybių žlugimas,

| — | piratavimas jūroje, |
| --- | --- |

—

piratavimas jūroje,

| — | šaulių ir lengvieji ginklai, kasetiniai šaudmenys ir sausumos minos, |
| --- | --- |

—

šaulių ir lengvieji ginklai, kasetiniai šaudmenys ir sausumos minos,

| — | su energetiniu saugumu susiję pavojai, |
| --- | --- |

—

su energetiniu saugumu susiję pavojai,

| — | klimato kaitos padariniai ir gaivalinės nelaimės, |
| --- | --- |

—

klimato kaitos padariniai ir gaivalinės nelaimės,

| — | su kibernetiniu saugumu susiję pavojai, |
| --- | --- |

—

su kibernetiniu saugumu susiję pavojai,

| — | skurdas; |
| --- | --- |

—

skurdas;

| 2. | pabrėžia, kad vykdydama bendrąją užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir bendrąją saugumo ir gynybos politiką (BSGP), Europos Sąjunga siekia kovoti su ESS išvardytais sunkumais ir pavojais ir taip prisidėti prie Europos piliečių saugumo gerinimo; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad vykdydama bendrąją užsienio ir saugumo politiką (BUSP) ir bendrąją saugumo ir gynybos politiką (BSGP), Europos Sąjunga siekia kovoti su ESS išvardytais sunkumais ir pavojais ir taip prisidėti prie Europos piliečių saugumo gerinimo;

| 3. | pabrėžia, kad Europos Sąjungai reikia vystyti savo strateginę autonomiją vykdant stiprią ir veiksmingą užsienio, saugumo ir gynybos politiką, siekiant skatinti taiką ir tarptautinį saugumą, stiprinti tarptautinį saugumą, ginti savo piliečių saugumą ir savo piliečių, vykdančių BSGP misiją, ginti savo interesus pasaulyje ir remti savo pagrindines vertybes, prisidedant prie veiksmingo daugiašalio bendradarbiavimo, skirto sustiprinti tarptautinei teisei, visame pasaulyje didinti pagarbą žmogaus teisėms ir demokratinėms vertybėms, remdamasi ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytais tikslais, ir vadovaudamasi Jungtinių Tautų chartijos tikslais ir principais, Helsinkio baigiamojo akto principais, Paryžiaus chartijos tikslais, taip pat su išorės sienomis susijusiais tikslais; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Europos Sąjungai reikia vystyti savo strateginę autonomiją vykdant stiprią ir veiksmingą užsienio, saugumo ir gynybos politiką, siekiant skatinti taiką ir tarptautinį saugumą, stiprinti tarptautinį saugumą, ginti savo piliečių saugumą ir savo piliečių, vykdančių BSGP misiją, ginti savo interesus pasaulyje ir remti savo pagrindines vertybes, prisidedant prie veiksmingo daugiašalio bendradarbiavimo, skirto sustiprinti tarptautinei teisei, visame pasaulyje didinti pagarbą žmogaus teisėms ir demokratinėms vertybėms, remdamasi ES sutarties 21 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytais tikslais, ir vadovaudamasi Jungtinių Tautų chartijos tikslais ir principais, Helsinkio baigiamojo akto principais, Paryžiaus chartijos tikslais, taip pat su išorės sienomis susijusiais tikslais;

| 4. | pabrėžia, kad visų pirma atsakomybė išsaugoti taiką ir saugumą pasaulyje tenka JT Saugumo Tarybai, ir pakartoja, jog reikia reformuoti JT organizaciją, kad ji galėtų geriau vykdyti savo funkcijas ir rasti veiksmingus sprendimus, kaip pašalinti visuotines problemas ir pavojus; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad visų pirma atsakomybė išsaugoti taiką ir saugumą pasaulyje tenka JT Saugumo Tarybai, ir pakartoja, jog reikia reformuoti JT organizaciją, kad ji galėtų geriau vykdyti savo funkcijas ir rasti veiksmingus sprendimus, kaip pašalinti visuotines problemas ir pavojus;

| 5. | pripažįsta, kad Europos Sąjunga turi toliau siekti šių tikslų didindama savo institucijų gebėjimus įveikti šiuos uždavinius, vykdydama daugiašalį bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, ypač Jungtinių Tautų, ir regioninėmis organizacijomis, ypač su ESBO ir Afrikos sąjunga, laikydamasi Jungtinių Tautų chartijos; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad Europos Sąjunga turi toliau siekti šių tikslų didindama savo institucijų gebėjimus įveikti šiuos uždavinius, vykdydama daugiašalį bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, ypač Jungtinių Tautų, ir regioninėmis organizacijomis, ypač su ESBO ir Afrikos sąjunga, laikydamasi Jungtinių Tautų chartijos;

| 6. | dar kartą pakartoja, kad pritaria tam, kad Europos Sąjunga suformuotų išsamų ir iniciatyva grindžiamą požiūrį į kovą su pavojais ir iššūkiais, kuris apimtų įvairių Europos Sąjungos ir jos valstybių narių turimų ir civilių, ir karinių priemonių derinį; konfliktų prevenciją ir krizių valdymą, finansinę paramą ir vystomąjį bendradarbiavimą, socialinę ir aplinkos apsaugos politiką, diplomatijos ir prekybos politikos priemones ir plėtrą, derinį; pabrėžia, kad šis civilių ir karinių priemonių koordinavimas suteikia papildomos vertės Europos Sąjungos kovos su krizėmis politikai; |
| --- | --- |

6.

dar kartą pakartoja, kad pritaria tam, kad Europos Sąjunga suformuotų išsamų ir iniciatyva grindžiamą požiūrį į kovą su pavojais ir iššūkiais, kuris apimtų įvairių Europos Sąjungos ir jos valstybių narių turimų ir civilių, ir karinių priemonių derinį; konfliktų prevenciją ir krizių valdymą, finansinę paramą ir vystomąjį bendradarbiavimą, socialinę ir aplinkos apsaugos politiką, diplomatijos ir prekybos politikos priemones ir plėtrą, derinį; pabrėžia, kad šis civilių ir karinių priemonių koordinavimas suteikia papildomos vertės Europos Sąjungos kovos su krizėmis politikai;

| 7. | į tai atsižvelgdamas ragina valstybes nares veiksmingiau derinti savo nacionalines strategijas ir veiklos priemones su Europos Sąjungos strategijomis ir priemonėmis siekiant nuoseklumo, veiksmingumo ir didesnio poveikio bei viešumo šioje srityje; |
| --- | --- |

7.

į tai atsižvelgdamas ragina valstybes nares veiksmingiau derinti savo nacionalines strategijas ir veiklos priemones su Europos Sąjungos strategijomis ir priemonėmis siekiant nuoseklumo, veiksmingumo ir didesnio poveikio bei viešumo šioje srityje;

| 8. | pritaria tam, kad kovojant su terorizmu būtų laikomasi koncepcijos, pagrįstos ES kovos su terorizmu strategija ir ES kovos su radikalizmu ir verbavimu strategija, visų pirma tuomet, jei internetas naudojamas terorizmo ir radikalizmo reikmėms; siūlo skatinti diskusijas žmogaus teisių apsaugos ir propagavimo klausimais, ypatingą dėmesį skiriant aukoms; |
| --- | --- |

8.

pritaria tam, kad kovojant su terorizmu būtų laikomasi koncepcijos, pagrįstos ES kovos su terorizmu strategija ir ES kovos su radikalizmu ir verbavimu strategija, visų pirma tuomet, jei internetas naudojamas terorizmo ir radikalizmo reikmėms; siūlo skatinti diskusijas žmogaus teisių apsaugos ir propagavimo klausimais, ypatingą dėmesį skiriant aukoms;

| 9. | pripažįsta, kad energetinis saugumas labai svarbus ES valstybių narių gyvavimui, todėl ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti šioje saugumo politikos srityje; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad energetinis saugumas labai svarbus ES valstybių narių gyvavimui, todėl ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti šioje saugumo politikos srityje;

| 10. | palankiai vertina valstybių narių pastangas, dedamas kovojant su kibernetiniais pavojais; ragina Tarybą ir Komisiją pateikti su kibernetine erdve susijusių problemų analizę ir priemones, kurios būtų veiksmingas ir suderintas, gerąją patirtimi pagrįstas atsakas į minėtuosius pavojus ir kurios ateityje taptų Europos kibernetinio saugumo strategija; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina valstybių narių pastangas, dedamas kovojant su kibernetiniais pavojais; ragina Tarybą ir Komisiją pateikti su kibernetine erdve susijusių problemų analizę ir priemones, kurios būtų veiksmingas ir suderintas, gerąją patirtimi pagrįstas atsakas į minėtuosius pavojus ir kurios ateityje taptų Europos kibernetinio saugumo strategija;

| 11. | pakartoja savo rekomendaciją, kad Europos saugumo strategija būtų reguliariai persvarstoma, t. y. kas penkerius metus, prasidėjus naujai Europos Parlamento darbo kadencijai ir deramai konsultuojantis su Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

11.

pakartoja savo rekomendaciją, kad Europos saugumo strategija būtų reguliariai persvarstoma, t. y. kas penkerius metus, prasidėjus naujai Europos Parlamento darbo kadencijai ir deramai konsultuojantis su Europos Parlamentu;

| 12. | pabrėžia, kad baltoji knyga, kuri skatina plačias viešąsias diskusijas, padėtų gerinti BSGP viešumą ir bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje geriau apibrėžiant Europos Sąjungos saugumo ir gynybos tikslus ir interesus, atsižvelgiant į esamas priemones ir išteklius, taip pat padėtų veiksmingiau ir konkrečiau įgyvendinti ESS bei planuoti ir vykdyti Europos Sąjungos atliekamus krizės valdymo veiksmus; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad baltoji knyga, kuri skatina plačias viešąsias diskusijas, padėtų gerinti BSGP viešumą ir bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje geriau apibrėžiant Europos Sąjungos saugumo ir gynybos tikslus ir interesus, atsižvelgiant į esamas priemones ir išteklius, taip pat padėtų veiksmingiau ir konkrečiau įgyvendinti ESS bei planuoti ir vykdyti Europos Sąjungos atliekamus krizės valdymo veiksmus;

Lisabonos sutartis ir bendrosios saugumo ir gynybos politikos struktūra

| 13. | ragina Tarybą 2010 m. su Europos Parlamentu ir su valstybių narių parlamentais pradėti esmines diskusijas dėl naujų Lisabonos sutarties nuostatų, susijusių su BSGP politika, įgyvendinimo, taip pat šiais aspektais:






  a) | sąlyga dėl savitarpio pagalbos karinės agresijos prieš valstybės narės teritoriją atveju, |
| --- | --- | --- |

13.

ragina Tarybą 2010 m. su Europos Parlamentu ir su valstybių narių parlamentais pradėti esmines diskusijas dėl naujų Lisabonos sutarties nuostatų, susijusių su BSGP politika, įgyvendinimo, taip pat šiais aspektais:

a)

sąlyga dėl savitarpio pagalbos karinės agresijos prieš valstybės narės teritoriją atveju,

| b) | Solidarumo sąlyga dėl terorizmo išpuolio, gaivalinės nelaimės ar žmogaus sukeltos katastrofos atveju, |
| --- | --- |

b)

Solidarumo sąlyga dėl terorizmo išpuolio, gaivalinės nelaimės ar žmogaus sukeltos katastrofos atveju,

| c) | Komisijos pirmininko pavaduotojo- Europos Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigų vaidmuo ir Europos išorės veiksmų tarnybos, visapusiškai apimančios konfliktų prevencijos, civilinių ir (arba) karinių krizių valdymo ir taikos kūrimo organus, įsteigimas, |
| --- | --- |

c)

Komisijos pirmininko pavaduotojo- Europos Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pareigų vaidmuo ir Europos išorės veiksmų tarnybos, visapusiškai apimančios konfliktų prevencijos, civilinių ir (arba) karinių krizių valdymo ir taikos kūrimo organus, įsteigimas,

| d) | bendrai Europos saugumo ir gynybos politikai (BSGP) patikimų misijų išplėtimas, |
| --- | --- |

d)

bendrai Europos saugumo ir gynybos politikai (BSGP) patikimų misijų išplėtimas,

| e) | nuolatinis valstybių narių, kurios atitinka griežtesnius karinio pajėgumo kriterijus ir kurios prisiėmė didesnius įsipareigojimus šioje srityje, organizuotas bendradarbiavimas siekiant vykdyti pačias sudėtingiausias misijas ir veikti pagal tvirtesnį bendradarbiavimą, |
| --- | --- |

e)

nuolatinis valstybių narių, kurios atitinka griežtesnius karinio pajėgumo kriterijus ir kurios prisiėmė didesnius įsipareigojimus šioje srityje, organizuotas bendradarbiavimas siekiant vykdyti pačias sudėtingiausias misijas ir veikti pagal tvirtesnį bendradarbiavimą,

| f) | operacijų parengiamosios veiklos pradinio fondo įsteigimas; |
| --- | --- |

f)

operacijų parengiamosios veiklos pradinio fondo įsteigimas;

| 14. | atsižvelgdamas į Europos sąjungos sutarties 42 straipsnio 7 dalyje nurodytą abipusės pagalbos sąlygą, ragina tas Europos Sąjungos valstybes nares, kurios yra Vakarų Europos Sąjungos narės, nutraukti 1954 m. pakeistą Briuselio sutartį, įskaitant VES parlamentinę asamblėją; |
| --- | --- |

14.

atsižvelgdamas į Europos sąjungos sutarties 42 straipsnio 7 dalyje nurodytą abipusės pagalbos sąlygą, ragina tas Europos Sąjungos valstybes nares, kurios yra Vakarų Europos Sąjungos narės, nutraukti 1954 m. pakeistą Briuselio sutartį, įskaitant VES parlamentinę asamblėją;

| 15. | atsižvelgdamas į tai, kad naujoje sutartyje nustatoma solidarumo sąlyga, ragina Tarybą vėl pradėti diskusijas dėl Europos civilinės saugos pajėgų sukūrimo, ypač remiantis 2006 m. gegužės mėn. M. Barnjė (Barnier) pranešimu, suvienijant valstybių narių išteklius, kad būtų galima bendrai ir veiksmingai reaguoti gaivalinių nelaimių ar žmogaus sukeltų katastrofų atveju, tiek Europos Sąjungos viduje, tiek išorėje; |
| --- | --- |

15.

atsižvelgdamas į tai, kad naujoje sutartyje nustatoma solidarumo sąlyga, ragina Tarybą vėl pradėti diskusijas dėl Europos civilinės saugos pajėgų sukūrimo, ypač remiantis 2006 m. gegužės mėn. M. Barnjė (Barnier) pranešimu, suvienijant valstybių narių išteklius, kad būtų galima bendrai ir veiksmingai reaguoti gaivalinių nelaimių ar žmogaus sukeltų katastrofų atveju, tiek Europos Sąjungos viduje, tiek išorėje;

| 16. | atsižvelgdamas į tai, kokią pažangą BSGP srityje užtikrina Lisabonos sutartis, pabrėžia, kad Gynybos tarybos, susijusios su Užsienio reikalų taryba, kurią sudarytų gynybos ministrai, kuriai pirmininkautų Komisijos pirmininko pavaduotojas - Europos Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kuri atliktų ypatingą vaidmenį intensyvinant bendradarbiavimą karinių pajėgumų srityje, juos derinant ir integruojant, įsteigimas būtų teisėtas ir naudingas; |
| --- | --- |

16.

atsižvelgdamas į tai, kokią pažangą BSGP srityje užtikrina Lisabonos sutartis, pabrėžia, kad Gynybos tarybos, susijusios su Užsienio reikalų taryba, kurią sudarytų gynybos ministrai, kuriai pirmininkautų Komisijos pirmininko pavaduotojas - Europos Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kuri atliktų ypatingą vaidmenį intensyvinant bendradarbiavimą karinių pajėgumų srityje, juos derinant ir integruojant, įsteigimas būtų teisėtas ir naudingas;

| 17. | mano, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai turi skubiai pradėti veiklą siekdama sustiprinti įvairių rūšių Europos Sąjungos politikos suderinamumą ir kad šį suderinamumą praktiškai turi užtikrinti jai pavaldūs ypatingieji įgaliotiniai ar delegacijų vadovai, kurie turėtų būtinus įgaliojimus palaikyti santykius su susijusiomis šalimis ir tarptautine bendruomene; |
| --- | --- |

17.

mano, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai turi skubiai pradėti veiklą siekdama sustiprinti įvairių rūšių Europos Sąjungos politikos suderinamumą ir kad šį suderinamumą praktiškai turi užtikrinti jai pavaldūs ypatingieji įgaliotiniai ar delegacijų vadovai, kurie turėtų būtinus įgaliojimus palaikyti santykius su susijusiomis šalimis ir tarptautine bendruomene;

| 18. | palaiko Krizių valdymo ir planavimo direktorato (CMPD) steigimą siekiant valdyti krizes, kurio tikslas Europos lygmeniu būtų planuoti civilines ir karines Europos Sąjungos operacijas ir dalyvauti plėtojant BSGP, ypač civilių ir karinių pajėgumų požiūriu; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad gerokai vėluojama sukurti šią naują įstaigą; ragina Europos išorės veiksmų tarnyboje glaudžiau koordinuoti Krizių valdymo ir planavimo direktorato (CMPD) ir BSGP struktūras bei krizių programą ir kitas Komisijos tarnybas, kurios įeina į EIVT, siekiant sukurti koordinuotus strateginio planavimo pajėgumus, norint sukurti išsamų Europos požiūrį; |
| --- | --- |

18.

palaiko Krizių valdymo ir planavimo direktorato (CMPD) steigimą siekiant valdyti krizes, kurio tikslas Europos lygmeniu būtų planuoti civilines ir karines Europos Sąjungos operacijas ir dalyvauti plėtojant BSGP, ypač civilių ir karinių pajėgumų požiūriu; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad gerokai vėluojama sukurti šią naują įstaigą; ragina Europos išorės veiksmų tarnyboje glaudžiau koordinuoti Krizių valdymo ir planavimo direktorato (CMPD) ir BSGP struktūras bei krizių programą ir kitas Komisijos tarnybas, kurios įeina į EIVT, siekiant sukurti koordinuotus strateginio planavimo pajėgumus, norint sukurti išsamų Europos požiūrį;

| 19. | ragina Komisijos Pirmininko pavaduotoją-Vyriausiąjį Europos Sąjungos įgaliotinį, Tarybą ir valstybes nares pagerinti planavimo gebėjimų civilinėje ir karinėje srityse pusiausvyrą ir pasirūpinti, kad ESGP misijų metu būtų užtikrinama tinkama ir pakankama profesinė patirtis teisingumo, civilinio administravimo, muitų ir tarpininkavimo srityse; |
| --- | --- |

19.

ragina Komisijos Pirmininko pavaduotoją-Vyriausiąjį Europos Sąjungos įgaliotinį, Tarybą ir valstybes nares pagerinti planavimo gebėjimų civilinėje ir karinėje srityse pusiausvyrą ir pasirūpinti, kad ESGP misijų metu būtų užtikrinama tinkama ir pakankama profesinė patirtis teisingumo, civilinio administravimo, muitų ir tarpininkavimo srityse;

| 20. | vėl išreiškia paramą nuolatinio ES operacijų centro, kuris būtų pavaldus Komisijos Pirmininko pavaduotojui-Vyriausiajam Europos Sąjungos įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kurio užduotis būtų operatyvinis planavimas ir karinių operacijų vykdymas, sukūrimui; prašo šį operacijų centrą priskirti Europos išorės veiksmų tarnybai; pabrėžia, kad esant dabartinei sistemai, kuriai priklauso septyni štabai, prarandamas veiksmingumas, gebėjimas greitai reaguoti ir susidaro didelių sąnaudų, taip pat pabrėžia, kad siekiant vietoje koordinuoti civilinius ir karinius veiksmus, reikalingas nuolatinis kontaktinis asmuo kariniais klausimais; mano, kad nuolatinis operacijų centras galėtų atlikti karinio planavimo ir vykdymo centro funkcijas ir būti įsteigtas toje pačioje vietoje kaip CPCC siekiant užtikrinti sąveiką, būtiną siekiant veiksmingai koordinuoti civilinius ir karinius veiksmus; pakartoja, kad ES operacijų centras palengvintų bendradarbiavimą su NATO, nepažeisdamas abiejų organizacijų sprendimų priėmimo autonomijos; |
| --- | --- |

20.

vėl išreiškia paramą nuolatinio ES operacijų centro, kuris būtų pavaldus Komisijos Pirmininko pavaduotojui-Vyriausiajam Europos Sąjungos įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir kurio užduotis būtų operatyvinis planavimas ir karinių operacijų vykdymas, sukūrimui; prašo šį operacijų centrą priskirti Europos išorės veiksmų tarnybai; pabrėžia, kad esant dabartinei sistemai, kuriai priklauso septyni štabai, prarandamas veiksmingumas, gebėjimas greitai reaguoti ir susidaro didelių sąnaudų, taip pat pabrėžia, kad siekiant vietoje koordinuoti civilinius ir karinius veiksmus, reikalingas nuolatinis kontaktinis asmuo kariniais klausimais; mano, kad nuolatinis operacijų centras galėtų atlikti karinio planavimo ir vykdymo centro funkcijas ir būti įsteigtas toje pačioje vietoje kaip CPCC siekiant užtikrinti sąveiką, būtiną siekiant veiksmingai koordinuoti civilinius ir karinius veiksmus; pakartoja, kad ES operacijų centras palengvintų bendradarbiavimą su NATO, nepažeisdamas abiejų organizacijų sprendimų priėmimo autonomijos;

| 21. | pabrėžia poreikį skubiai užmegzti nuolatinį organizuotą bendradarbiavimą, paremtą kuo išsamesniais kriterijais, taip pat pabrėžia, kad tai turėtų užtikrinti aktyvesnį valstybių narių dalyvavimą vykdant BSGP; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia poreikį skubiai užmegzti nuolatinį organizuotą bendradarbiavimą, paremtą kuo išsamesniais kriterijais, taip pat pabrėžia, kad tai turėtų užtikrinti aktyvesnį valstybių narių dalyvavimą vykdant BSGP;

| 22. | pažymi, kad darant pažangą ir plėtojant BSGP turi būti visapusiškai gerbiama atitinkamų ES valstybių narių nuostata laikytis neutraliteto ir neprisijungti prie aljansų ir tam nekenkiama; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad darant pažangą ir plėtojant BSGP turi būti visapusiškai gerbiama atitinkamų ES valstybių narių nuostata laikytis neutraliteto ir neprisijungti prie aljansų ir tam nekenkiama;

| 23. | pabrėžia šių įvairių reformų svarbą siekiant įgyvendinti nustatytus plataus masto BSGP tikslus, kurie buvo iš naujo nustatyti 2008 m. ir patvirtinti Europos Vadovų Tarybos, ir siekiant padidinti veiksmingumą ir BSGP naudą atsižvelgiant į tai, kad ši priemonė vis labiau naudojama; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia šių įvairių reformų svarbą siekiant įgyvendinti nustatytus plataus masto BSGP tikslus, kurie buvo iš naujo nustatyti 2008 m. ir patvirtinti Europos Vadovų Tarybos, ir siekiant padidinti veiksmingumą ir BSGP naudą atsižvelgiant į tai, kad ši priemonė vis labiau naudojama;

Karinės operacijos ir civilinės misijos

| 24. | ESGP/BSGP dešimtmečio proga džiaugiasi jos pasiekimais ir primena, kad Europos Sąjunga pradeda civilines ir karines operacijas pagal BSGP, siekdama reaguoti į pavojus, kurie gresia tarptautiniam ir europiečių saugumui; pabrėžia, kad dauguma misijų buvo siunčiamos į civilinių krizių valdymo sritis; išreiškia pagarbą 70 000 darbuotojų, kurie dalyvavo ir dalyvauja 23 ESGP misijose ir operacijose (vykstančiose ir jau pasibaigusiose); išreiškia pagarbą iki šiol ėjusiam pareigas Tarybos generaliniam sekretoriui ir vyriausiajam įgaliotiniui bendrai užsienio ir saugumo politikai Javier Solanai už pastangas, kurias jis dėjo plėtodamas ESGP; dar kartą ragina valstybes nares apibrėžti ESGP misijų dislokavimo kriterijus ir apsvarstyti nacionalinių potencialių konfliktų klausimą; |
| --- | --- |

24.

ESGP/BSGP dešimtmečio proga džiaugiasi jos pasiekimais ir primena, kad Europos Sąjunga pradeda civilines ir karines operacijas pagal BSGP, siekdama reaguoti į pavojus, kurie gresia tarptautiniam ir europiečių saugumui; pabrėžia, kad dauguma misijų buvo siunčiamos į civilinių krizių valdymo sritis; išreiškia pagarbą 70 000 darbuotojų, kurie dalyvavo ir dalyvauja 23 ESGP misijose ir operacijose (vykstančiose ir jau pasibaigusiose); išreiškia pagarbą iki šiol ėjusiam pareigas Tarybos generaliniam sekretoriui ir vyriausiajam įgaliotiniui bendrai užsienio ir saugumo politikai Javier Solanai už pastangas, kurias jis dėjo plėtodamas ESGP; dar kartą ragina valstybes nares apibrėžti ESGP misijų dislokavimo kriterijus ir apsvarstyti nacionalinių potencialių konfliktų klausimą;

Somalis – Afrikos Kyšulys

| 25. | džiaugiasi sėkmingu Europos Sąjungos jūrų pajėgų operacijos (Europos Sąjungos vadovaujamų jūrų pajėgų (EUNAVFOR) Somalyje operacija „Atalanta“) indėliu kovojant su piratais Adeno įlankoje ir prie Somalio krantų siekiant užtikrinti, kad humanitarinė pagalba pasiektų visus šalies gyventojus, kuriems ji reikalinga; pabrėžia, kad „Atalanta“ tapo pagrindine kovos su piratais veikėja, kuri, be kita ko, veikia per Afrikos Kyšulio saugios laivybos centrą; Pritaria Tarybos sprendimui pratęsti misiją dar vieniems metams iki 2010 m. gruodžio mėn. ir atsižvelgia į šios operacijos įgaliojimų praplėtimą, susijusį su ES tiesioginiais saugumo interesais (piliečių saugumas, tiekimo saugumas) ir su skubia humanitarine pagalba bei skubiomis operacijomis (vykdant Pasaulio maisto programą naudojamų laivų, kuriais gabenamas Somalio gyventojams skirtas maistas, ir logistinę paramą ES karinio stebėjimo misijai Somalyje (AMISOM) teikiančių laivų lydėjimas), įgaliojimų pratęsimą; taip pat palankiai vertina jos indėlį į Europos laivynų bendradarbiavimo stiprinimą ir tolesnį BSGP jūrinio aspekto vystymą; taip pat džiaugiasi tuo, kad trečiosios šalys (Norvegija, Kroatija ir Juodkalnija) dalyvauja šioje operacijoje ir tuo, kad veiksmingai bendradarbiaujama su kitomis šiame regione esančiomis jūrų pajėgomis, ypač atsižvelgiant į bendro informuotumo ir konfliktų šalinimo (SHADE) procesą; tačiau apgailestauja, kad tebesitęsia su operacijos vykdymo teritorijoje sulaikytų įtariamų piratų ir ginkluotų užpuolikų patraukimu baudžiamojon atsakomybėn susijusios problemos, nes dėl to mažėja tarptautinių kovos su piratavimu pastangų patikimumas; |
| --- | --- |

25.

džiaugiasi sėkmingu Europos Sąjungos jūrų pajėgų operacijos (Europos Sąjungos vadovaujamų jūrų pajėgų (EUNAVFOR) Somalyje operacija „Atalanta“) indėliu kovojant su piratais Adeno įlankoje ir prie Somalio krantų siekiant užtikrinti, kad humanitarinė pagalba pasiektų visus šalies gyventojus, kuriems ji reikalinga; pabrėžia, kad „Atalanta“ tapo pagrindine kovos su piratais veikėja, kuri, be kita ko, veikia per Afrikos Kyšulio saugios laivybos centrą; Pritaria Tarybos sprendimui pratęsti misiją dar vieniems metams iki 2010 m. gruodžio mėn. ir atsižvelgia į šios operacijos įgaliojimų praplėtimą, susijusį su ES tiesioginiais saugumo interesais (piliečių saugumas, tiekimo saugumas) ir su skubia humanitarine pagalba bei skubiomis operacijomis (vykdant Pasaulio maisto programą naudojamų laivų, kuriais gabenamas Somalio gyventojams skirtas maistas, ir logistinę paramą ES karinio stebėjimo misijai Somalyje (AMISOM) teikiančių laivų lydėjimas), įgaliojimų pratęsimą; taip pat palankiai vertina jos indėlį į Europos laivynų bendradarbiavimo stiprinimą ir tolesnį BSGP jūrinio aspekto vystymą; taip pat džiaugiasi tuo, kad trečiosios šalys (Norvegija, Kroatija ir Juodkalnija) dalyvauja šioje operacijoje ir tuo, kad veiksmingai bendradarbiaujama su kitomis šiame regione esančiomis jūrų pajėgomis, ypač atsižvelgiant į bendro informuotumo ir konfliktų šalinimo (SHADE) procesą; tačiau apgailestauja, kad tebesitęsia su operacijos vykdymo teritorijoje sulaikytų įtariamų piratų ir ginkluotų užpuolikų patraukimu baudžiamojon atsakomybėn susijusios problemos, nes dėl to mažėja tarptautinių kovos su piratavimu pastangų patikimumas;

| 26. | pabrėžia poreikį kovoti su piratavimo priežastimis, kurios susijusios su Somalyje dominuojančiu nestabilumu ir skurdu, taigi mano, kad ES turėtų remti pereinamojo laikotarpio federalinę vyriausybę, taikant priemones, nukreiptas atkurti saugumą, politinį stabilumą ir teisinę valstybę bei skatinti tvarų vystimąsi, ir jos partnerystę su Afrikos Sąjunga ir Jungtinėmis Tautomis bei parengti bendrą taikos regione sukūrimo strategiją; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia poreikį kovoti su piratavimo priežastimis, kurios susijusios su Somalyje dominuojančiu nestabilumu ir skurdu, taigi mano, kad ES turėtų remti pereinamojo laikotarpio federalinę vyriausybę, taikant priemones, nukreiptas atkurti saugumą, politinį stabilumą ir teisinę valstybę bei skatinti tvarų vystimąsi, ir jos partnerystę su Afrikos Sąjunga ir Jungtinėmis Tautomis bei parengti bendrą taikos regione sukūrimo strategiją;

| 27. | ragina ES Somalio atžvilgiu taikyti požiūrį, kurio esmė ta, kad tik plataus masto ilgalaikiai valstybės kūrimo veiksmai, apimantys daugiau nei pereinamojo laikotarpio federalinės vyriausybės saugumo pajėgų kūrimą, tvariai prisidės prie taikos ir saugumo kūrimo šalyje; todėl ragina Tarybą ir Komisiją pasiūlyti plataus užmojo bendrą išsamią ES Somalio strategiją; |
| --- | --- |

27.

ragina ES Somalio atžvilgiu taikyti požiūrį, kurio esmė ta, kad tik plataus masto ilgalaikiai valstybės kūrimo veiksmai, apimantys daugiau nei pereinamojo laikotarpio federalinės vyriausybės saugumo pajėgų kūrimą, tvariai prisidės prie taikos ir saugumo kūrimo šalyje; todėl ragina Tarybą ir Komisiją pasiūlyti plataus užmojo bendrą išsamią ES Somalio strategiją;

| 28. | ypač pabrėžia, kad reikia skubiai veikti siekiant užtikrinti, kad pereinamojo laikotarpio federalinė vyriausybė galėtų išsilaikyti ir sustiprinti Somalio teritorijos kontrolę; taigi pritaria, kad Taryba 2010 m. sausio 25 d. sutarė sukurti BSGP karinę misiją (ES mokymo misija, ESMM Somalis), kuri prisidėtų prie Somalio saugumo pajėgų mokymo Ugandoje, glaudžiai bendradarbiaujant su ES partneriais, įskaitant TGF, Ugandą, Afrikos sąjungą, JT ir Jungtines Amerikos Valstijas; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams apie tai informuoti ir konsultuotis su Europos Parlamentu; |
| --- | --- |

28.

ypač pabrėžia, kad reikia skubiai veikti siekiant užtikrinti, kad pereinamojo laikotarpio federalinė vyriausybė galėtų išsilaikyti ir sustiprinti Somalio teritorijos kontrolę; taigi pritaria, kad Taryba 2010 m. sausio 25 d. sutarė sukurti BSGP karinę misiją (ES mokymo misija, ESMM Somalis), kuri prisidėtų prie Somalio saugumo pajėgų mokymo Ugandoje, glaudžiai bendradarbiaujant su ES partneriais, įskaitant TGF, Ugandą, Afrikos sąjungą, JT ir Jungtines Amerikos Valstijas; ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams apie tai informuoti ir konsultuotis su Europos Parlamentu;

| 29. | taip pat pabrėžia, kad svarbu šiame regione sustiprinti jūrų priežiūros pajėgumus, ypač teikiant mokymą ir į vieną tinklą sujungiant šio regiono šalių pakrantės apsaugos tarnybas, ir mano, kad Europos Sąjunga turi dalyvauti šiuose veiksmuose palaikydama Džibučio elgesio kodeksą ir Tarptautinės jūrų organizacijos parengtą jo įgyvendinimo planą, dėl kurių susitarė šio regiono valstybės (Jemeno keitimosi informacija centras ir Džibučio laivų įgulų narių mokymo centras); |
| --- | --- |

29.

taip pat pabrėžia, kad svarbu šiame regione sustiprinti jūrų priežiūros pajėgumus, ypač teikiant mokymą ir į vieną tinklą sujungiant šio regiono šalių pakrantės apsaugos tarnybas, ir mano, kad Europos Sąjunga turi dalyvauti šiuose veiksmuose palaikydama Džibučio elgesio kodeksą ir Tarptautinės jūrų organizacijos parengtą jo įgyvendinimo planą, dėl kurių susitarė šio regiono valstybės (Jemeno keitimosi informacija centras ir Džibučio laivų įgulų narių mokymo centras);

| 30. | dėl padėties Jemene dar kartą primena apie savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją ir ragina Komisiją ir Tarybą kartu su tarptautiniais partneriais, įskaitant Jemeno kaimynines valstybes, padėti vyriausybei, taikant išsamųjį požiūrį, apimantį saugumo sektoriaus reformą, kovą su terorizmu bei politinį dialogą, humanitarinę ir ekonominę pagalbą bei švietimą; |
| --- | --- |

30.

dėl padėties Jemene dar kartą primena apie savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją ir ragina Komisiją ir Tarybą kartu su tarptautiniais partneriais, įskaitant Jemeno kaimynines valstybes, padėti vyriausybei, taikant išsamųjį požiūrį, apimantį saugumo sektoriaus reformą, kovą su terorizmu bei politinį dialogą, humanitarinę ir ekonominę pagalbą bei švietimą;

Afganistanas ir Pakistanas

| 31. | primena, kad, siekiant apsisaugoti nuo tiesiogiai europiečių saugumui gresiančių pavojų (terorizmas, prekiavimas narkotikais, masinio naikinimo ginklų platinimas), svarbu Afganistane ir Pakistane stabilizuoti padėtį saugumo ir politikos požiūriu, taigi pritaria 2009 m. spalio 27 d. Tarybos priimtam Afganistanui ir Pakistanui skiriamam Europos Sąjungos planui; pakartoja, kad reikia visapusiškai spręsti šiuos klausimus, labiau susiejant saugumą su vystymusi, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, taip pat ir su lyčių lygybe; todėl ragina Tarybą ir Komisiją šiuo tikslu imtis konkretesnių priemonių, taip pat didinant Europos Sąjungos indėlį ir užtikrinant, kad šie veiksmai būtų labiau suderinti su valstybių narių ir tarptautinės bendruomenės veiksmais; |
| --- | --- |

31.

primena, kad, siekiant apsisaugoti nuo tiesiogiai europiečių saugumui gresiančių pavojų (terorizmas, prekiavimas narkotikais, masinio naikinimo ginklų platinimas), svarbu Afganistane ir Pakistane stabilizuoti padėtį saugumo ir politikos požiūriu, taigi pritaria 2009 m. spalio 27 d. Tarybos priimtam Afganistanui ir Pakistanui skiriamam Europos Sąjungos planui; pakartoja, kad reikia visapusiškai spręsti šiuos klausimus, labiau susiejant saugumą su vystymusi, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, taip pat ir su lyčių lygybe; todėl ragina Tarybą ir Komisiją šiuo tikslu imtis konkretesnių priemonių, taip pat didinant Europos Sąjungos indėlį ir užtikrinant, kad šie veiksmai būtų labiau suderinti su valstybių narių ir tarptautinės bendruomenės veiksmais;

| 32. | mano, kad įgyvendinant naująją Europos strategiją vienas iš prioritetų turi būti Afganistano institucinių ir administracinių pajėgumų, ypač su teisingumo sistema ir kitomis teisėsaugos institucijomis nei policija, stiprinimas; |
| --- | --- |

32.

mano, kad įgyvendinant naująją Europos strategiją vienas iš prioritetų turi būti Afganistano institucinių ir administracinių pajėgumų, ypač su teisingumo sistema ir kitomis teisėsaugos institucijomis nei policija, stiprinimas;

| 33. | primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją žymiai padidinti civilių veiklai Afganistane skiriamas lėšas siekiant Afganistano gyventojams ir tarptautiniams partneriams pateikti ES civilinę prioritetinę sritį kaip labiau matomą; pabrėžia, kad siekiant sukurti teisinę valstybę Afganistane svarbu suformuoti patikimą ir veiksmingą civilinę policiją, ir džiaugiasi Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane (EUPOL Afghanistan) atliktu darbu; ragina Tarybą nedelsiant įveikti esamas kliūtis, susijusias su misijos EUPOL darbuotojų trukumu, ir jiems užtikrinti papildomą apgyvendinimą ir atitinkamą logistinę paramą siekiant palengvinti jų išdėstymą provincijose; ragina NATO labiau bendradarbiauti su šia misija ir derinti su EUPOL savo veiksmus policijos srityje pasitelkiant tarptautinį policijos koordinavimo biurą (angl. IPCB); |
| --- | --- |

33.

primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją žymiai padidinti civilių veiklai Afganistane skiriamas lėšas siekiant Afganistano gyventojams ir tarptautiniams partneriams pateikti ES civilinę prioritetinę sritį kaip labiau matomą; pabrėžia, kad siekiant sukurti teisinę valstybę Afganistane svarbu suformuoti patikimą ir veiksmingą civilinę policiją, ir džiaugiasi Europos Sąjungos policijos misijos Afganistane (EUPOL Afghanistan) atliktu darbu; ragina Tarybą nedelsiant įveikti esamas kliūtis, susijusias su misijos EUPOL darbuotojų trukumu, ir jiems užtikrinti papildomą apgyvendinimą ir atitinkamą logistinę paramą siekiant palengvinti jų išdėstymą provincijose; ragina NATO labiau bendradarbiauti su šia misija ir derinti su EUPOL savo veiksmus policijos srityje pasitelkiant tarptautinį policijos koordinavimo biurą (angl. IPCB);

| 34. | palaiko Tarybos siūlymą išnagrinėti galimybę parengti paramos Pakistanui misiją siekiant reformuoti jo saugumo sektorius ir sukurti kovos su terorizmu pajėgumus, kad ši šalis galėtų sukurti kovos su terorizmu strategiją, apimančią diskusijas teisinės valstybės ir žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

34.

palaiko Tarybos siūlymą išnagrinėti galimybę parengti paramos Pakistanui misiją siekiant reformuoti jo saugumo sektorius ir sukurti kovos su terorizmu pajėgumus, kad ši šalis galėtų sukurti kovos su terorizmu strategiją, apimančią diskusijas teisinės valstybės ir žmogaus teisių klausimais;

Balkanai

| 35. | džiaugiasi Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove („EULEX Kosovo“) sėkmingu išdėstymu visoje Kosovo teritorijoje ir pabrėžia, kad svarbu, jog visi misijos elementai (policijos, teisingumo, muitinės) toliau netrukdomi veiktų visoje Kosovo teritorijoje, įskaitant šiaurę; |
| --- | --- |

35.

džiaugiasi Europos Sąjungos teisinės valstybės misijos Kosove („EULEX Kosovo“) sėkmingu išdėstymu visoje Kosovo teritorijoje ir pabrėžia, kad svarbu, jog visi misijos elementai (policijos, teisingumo, muitinės) toliau netrukdomi veiktų visoje Kosovo teritorijoje, įskaitant šiaurę;

| 36. | taigi džiaugiasi tuo, kad pasirašytas „EULEX Kosovo“ ir Serbijos policijos bendradarbiavimo protokolas ir primena, kad šis kovai su organizuotu nusikalstamumu palengvinti skirtas protokolas yra tik techninio pobūdžio; |
| --- | --- |

36.

taigi džiaugiasi tuo, kad pasirašytas „EULEX Kosovo“ ir Serbijos policijos bendradarbiavimo protokolas ir primena, kad šis kovai su organizuotu nusikalstamumu palengvinti skirtas protokolas yra tik techninio pobūdžio;

| 37. | smerkia visus priešiškus veiksmus, nukreiptus prieš misiją „EULEX Kosovo“, kurios užduotis – kartu su Kosovo valdžios institucijomis sukurti ir stiprinti teisinę valstybę siekiant naudos visoms Kosovo bendruomenėms; |
| --- | --- |

37.

smerkia visus priešiškus veiksmus, nukreiptus prieš misiją „EULEX Kosovo“, kurios užduotis – kartu su Kosovo valdžios institucijomis sukurti ir stiprinti teisinę valstybę siekiant naudos visoms Kosovo bendruomenėms;

| 38. | prašo Tarybos apsvarstyti BSGP karinės operacijos galimybę siekiant pakeisti NATO vadovaujamų taikdarių pajėgas Kosove (KFOR); |
| --- | --- |

38.

prašo Tarybos apsvarstyti BSGP karinės operacijos galimybę siekiant pakeisti NATO vadovaujamų taikdarių pajėgas Kosove (KFOR);

| 39. | kalbėdamas apie Bosniją ir Hercegoviną, primena, kad nepaisant esamų politinių sunkumų, padėtis saugumo požiūriu tebėra palyginti rami ir stabili, ir pabrėžia Europos Sąjungos karinės operacijos („Althea“) indėlį šioje srityje; palaiko Tarybos sprendimą vykdant Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) veiklą daugiausia dėmesio vėl skirti kovai su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija ir pabrėžia, kad teisinės valstybės srityje (apimančioje policiją, teismus ir įkalinimo įstaigas) reikia laikytis visa apimančio požiūrio; ragina Tarybą skubiai imtis veiksmų siekiant plėtoti karinę operaciją „Althea“, kurios pagrindinė užduotis – mokyti Bosnijos karines pajėgas; apgailestauja dėl to, kad nėra vieningo politinio sprendimo dėl Bosnijoje ir Hercegovinoje taikomų tarptautinių priemonių ateities ir kad dėl to kai kurios pajėgas sudarančios valstybės vienašališkai atšaukia savo pajėgas, ir kad tai gali pakenkti Europos veiksmų Bosnijoje ir Hercegovinoje patikimumui ir darnai; primena Tarybai, kad ji toliau puoselėtų galimybę įstoti į ES, kaip numatyta pagal 2005 m. Salonikų susitarimą; |
| --- | --- |

39.

kalbėdamas apie Bosniją ir Hercegoviną, primena, kad nepaisant esamų politinių sunkumų, padėtis saugumo požiūriu tebėra palyginti rami ir stabili, ir pabrėžia Europos Sąjungos karinės operacijos („Althea“) indėlį šioje srityje; palaiko Tarybos sprendimą vykdant Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) veiklą daugiausia dėmesio vėl skirti kovai su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija ir pabrėžia, kad teisinės valstybės srityje (apimančioje policiją, teismus ir įkalinimo įstaigas) reikia laikytis visa apimančio požiūrio; ragina Tarybą skubiai imtis veiksmų siekiant plėtoti karinę operaciją „Althea“, kurios pagrindinė užduotis – mokyti Bosnijos karines pajėgas; apgailestauja dėl to, kad nėra vieningo politinio sprendimo dėl Bosnijoje ir Hercegovinoje taikomų tarptautinių priemonių ateities ir kad dėl to kai kurios pajėgas sudarančios valstybės vienašališkai atšaukia savo pajėgas, ir kad tai gali pakenkti Europos veiksmų Bosnijoje ir Hercegovinoje patikimumui ir darnai; primena Tarybai, kad ji toliau puoselėtų galimybę įstoti į ES, kaip numatyta pagal 2005 m. Salonikų susitarimą;

Kaukazas

| 40. | primena, kad Europos Sąjunga atlieka lemiamą vaidmenį siekiant išvengti Gruzijos ir Rusijos konflikto paaštrėjimo, ypač skubiai nusiuntusi stebėjimo misiją, kurios tikslas – prižiūrėti, kaip įgyvendinami 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. susitarimai; apgailestauja, kad Rusijos Federacija iki šiol neįvykdė savo įsipareigojimų, kuriuos ji prisiėmė pagal šiuos susitarimus; pabrėžia, kad Europos Sąjungos stebėjimo misijos Gruzijoje vaidmuo tapo dar svarbesnis po to, kai išvyko Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ir Jungtinių Tautų misijos; |
| --- | --- |

40.

primena, kad Europos Sąjunga atlieka lemiamą vaidmenį siekiant išvengti Gruzijos ir Rusijos konflikto paaštrėjimo, ypač skubiai nusiuntusi stebėjimo misiją, kurios tikslas – prižiūrėti, kaip įgyvendinami 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. susitarimai; apgailestauja, kad Rusijos Federacija iki šiol neįvykdė savo įsipareigojimų, kuriuos ji prisiėmė pagal šiuos susitarimus; pabrėžia, kad Europos Sąjungos stebėjimo misijos Gruzijoje vaidmuo tapo dar svarbesnis po to, kai išvyko Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) ir Jungtinių Tautų misijos;

| 41. | pritaria misijos pratęsimui dar vieniems metams ir ragina stiprinti šios misijos gebėjimus, įskaitant jos techninę įrangą, atlikti stebėtojo vaidmenį; apgailestauja dėl to, kad misijos darbuotojams Rusijos ir vietinės pajėgos vis dar trukdo nuvykti į separatistinius Pietų Osetijos ir Abchazijos regionus; |
| --- | --- |

41.

pritaria misijos pratęsimui dar vieniems metams ir ragina stiprinti šios misijos gebėjimus, įskaitant jos techninę įrangą, atlikti stebėtojo vaidmenį; apgailestauja dėl to, kad misijos darbuotojams Rusijos ir vietinės pajėgos vis dar trukdo nuvykti į separatistinius Pietų Osetijos ir Abchazijos regionus;

Artimieji Rytai

| 42. | mano, kad Europos Sąjunga turi atnaujinti savo veiksmus Palestinos teritorijose; džiaugiasi Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) atliktu darbu ir ragina Tarybą apsvarstyti šios misijos išplėtojimo galimybę ir pasiūlyti naują paramos misijos prie Rafaho pasienio posto (EUBAM Rafah) palaikymo ir veiksmingesnio jos įgyvendinimo būdą, taip pat pasiūlyti naują humanitarinės krizės Gazos ruože švelninimo būdą; |
| --- | --- |

42.

mano, kad Europos Sąjunga turi atnaujinti savo veiksmus Palestinos teritorijose; džiaugiasi Europos Sąjungos policijos misijos Palestinos teritorijose (EUPOL COPPS) atliktu darbu ir ragina Tarybą apsvarstyti šios misijos išplėtojimo galimybę ir pasiūlyti naują paramos misijos prie Rafaho pasienio posto (EUBAM Rafah) palaikymo ir veiksmingesnio jos įgyvendinimo būdą, taip pat pasiūlyti naują humanitarinės krizės Gazos ruože švelninimo būdą;

| 43. | kalbėdamas apie Europos Sąjungos jungtinę teisinės valstybės misiją Irake (EUJUST LEX), išreiškia paramą veiksmams, laipsniškai ir atsižvelgiant į padėties vietoje saugumą pradedamiems Irako teritorijoje; |
| --- | --- |

43.

kalbėdamas apie Europos Sąjungos jungtinę teisinės valstybės misiją Irake (EUJUST LEX), išreiškia paramą veiksmams, laipsniškai ir atsižvelgiant į padėties vietoje saugumą pradedamiems Irako teritorijoje;

Į pietus nuo Sacharos esančios Afrikos šalys

| 44. | pripažįsta, kad Europos Sąjunga turi dalyvauti reformuojant kai kurių Afrikos šalių, kaip, pvz., Kongo Demokratinė Respublika ir Bisau Gvinėja, saugumo sektorius, ir ragina Tarybą imantis veiksmų remtis visa apimančiu požiūriu į saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir nuolat vertinti šių misijų veiksmingumą ir poveikį; |
| --- | --- |

44.

pripažįsta, kad Europos Sąjunga turi dalyvauti reformuojant kai kurių Afrikos šalių, kaip, pvz., Kongo Demokratinė Respublika ir Bisau Gvinėja, saugumo sektorius, ir ragina Tarybą imantis veiksmų remtis visa apimančiu požiūriu į saugumo sektoriaus reformą (SSR) ir nuolat vertinti šių misijų veiksmingumą ir poveikį;

Haitis

| 45. | atsižvelgdamas į padėtį Haityje, pabrėžia, kad svarbu derinti Europos paramos priemones; taigi palankiai vertina kolektyvinę ES pagalbą, kurią sudarys ne mažiau kaip 300 policijos darbuotojų, siekiant laikinai sustiprinti JT stabilizavimo misijos Haityje (MINUSTAH) policijos pajėgumus, ir Tarybos sprendimą Briuselyje įsteigti grupę „EUCO Haiti“, kuri koordinuos valstybių narių teikiamą karinę ir saugumo pagalbą siekiant patenkinti JT nustatytus poreikius ir taip papildys Monitorinio ir informavimo centro (MIC) veiklą; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad Haityje trūksta vietoje vykdomų valstybių narių ir Europos Sąjungos veiksmų koordinavimo; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę vadovauti Europos veiksmams šioje srityje; |
| --- | --- |

45.

atsižvelgdamas į padėtį Haityje, pabrėžia, kad svarbu derinti Europos paramos priemones; taigi palankiai vertina kolektyvinę ES pagalbą, kurią sudarys ne mažiau kaip 300 policijos darbuotojų, siekiant laikinai sustiprinti JT stabilizavimo misijos Haityje (MINUSTAH) policijos pajėgumus, ir Tarybos sprendimą Briuselyje įsteigti grupę „EUCO Haiti“, kuri koordinuos valstybių narių teikiamą karinę ir saugumo pagalbą siekiant patenkinti JT nustatytus poreikius ir taip papildys Monitorinio ir informavimo centro (MIC) veiklą; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad Haityje trūksta vietoje vykdomų valstybių narių ir Europos Sąjungos veiksmų koordinavimo; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę vadovauti Europos veiksmams šioje srityje;

Įgyta patirtis

| 46. | pabrėžia ES operacijų patirties perdavimo procesų svarbą ir ragina Tarybą apsvarstyti sistemą, kuri padėtų susieti šiuos procesus; taigi ypač norėtų būti informuotas apie pirmąją metinę ataskaitą dėl pastangų, susijusių su civilinių misijų patirties nustatymu ir veikimu į ją atsižvelgiant; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę inicijuoti išsamią ir skaidrią vykdytų ir vykdomų ESGP ar BSGP misijų patikrą siekiant nustatyti jų stipriąsias ir silpnąsias vietas; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia ES operacijų patirties perdavimo procesų svarbą ir ragina Tarybą apsvarstyti sistemą, kuri padėtų susieti šiuos procesus; taigi ypač norėtų būti informuotas apie pirmąją metinę ataskaitą dėl pastangų, susijusių su civilinių misijų patirties nustatymu ir veikimu į ją atsižvelgiant; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę inicijuoti išsamią ir skaidrią vykdytų ir vykdomų ESGP ar BSGP misijų patikrą siekiant nustatyti jų stipriąsias ir silpnąsias vietas;

| 47. | džiaugiasi sėkmingu Europos Sąjungos operacijos Čade ir Centrinėje Afrikos Respublikoje (EUFOR TCHAD/RDA operacija) įgaliojimų perdavimu JT misijai Centrinės Afrikos Respublikoje ir Čade (MINURCAT) ir dabar tikisi, kad bus informuotas apie vykstantį patirties perdavimo procesą, visų pirma apie tai, kaip būsimosiose misijose būtų galima išvengti dabartinių trūkumų ir problemų, susijusių su praktiniais bendradarbiavimo su Afrikos Sąjunga ir Jungtinėmis Tautomis aspektais; |
| --- | --- |

47.

džiaugiasi sėkmingu Europos Sąjungos operacijos Čade ir Centrinėje Afrikos Respublikoje (EUFOR TCHAD/RDA operacija) įgaliojimų perdavimu JT misijai Centrinės Afrikos Respublikoje ir Čade (MINURCAT) ir dabar tikisi, kad bus informuotas apie vykstantį patirties perdavimo procesą, visų pirma apie tai, kaip būsimosiose misijose būtų galima išvengti dabartinių trūkumų ir problemų, susijusių su praktiniais bendradarbiavimo su Afrikos Sąjunga ir Jungtinėmis Tautomis aspektais;

Pratybų politika

| 48. | pabrėžia, kad vykdant platesnio užmojo ES operacijų politiką ES operacijų planavimas ir atlikimas BSGP srityje, įskaitant ES galimybę vykdyti tikroviškas pratybas (LIVEX), padėtų geriau derinti valstybių narių pajėgumus ir skatinti sąveiką ir keitimąsi patirtimi; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad vykdant platesnio užmojo ES operacijų politiką ES operacijų planavimas ir atlikimas BSGP srityje, įskaitant ES galimybę vykdyti tikroviškas pratybas (LIVEX), padėtų geriau derinti valstybių narių pajėgumus ir skatinti sąveiką ir keitimąsi patirtimi;

Lyčių ir žmogaus teisių aspekto integravimas

| 49. | primena, kad visuose BSGP veiklos etapuose (ir rengiant, ir vykdant šią veiklą) svarbu nuolat spręsti žmogaus teisių ir lyčių lygybės klausimus; ragina atsižvelgti į JTO Saugumo tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000 m.) ir į rezoliuciją Nr. 1889 (2009 m.) dėl moterų, taikos ir saugumo apmokant personalą ir vykdant operacijas; norėtų, kad į operacijas būtų siunčiama daugiau moterų; rekomenduoja sustiprinti mokymus žmogaus teisių srityje bei pilietinės visuomenės srityje; |
| --- | --- |

49.

primena, kad visuose BSGP veiklos etapuose (ir rengiant, ir vykdant šią veiklą) svarbu nuolat spręsti žmogaus teisių ir lyčių lygybės klausimus; ragina atsižvelgti į JTO Saugumo tarybos rezoliuciją Nr. 1325 (2000 m.) ir į rezoliuciją Nr. 1889 (2009 m.) dėl moterų, taikos ir saugumo apmokant personalą ir vykdant operacijas; norėtų, kad į operacijas būtų siunčiama daugiau moterų; rekomenduoja sustiprinti mokymus žmogaus teisių srityje bei pilietinės visuomenės srityje;

Ginklų neplatinimas ir nusiginklavimas

| 50. | palankiai vertina JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1887 ir išreiškia visapusišką paramą į rezoliuciją įtrauktiems raginimams stabdyti branduolinių ginklų platinimą ir dėti daugiau pastangų siekiant nusiginklavimo vykdant griežtą ir veiksmingą tarptautinę kontrolę; ragina valstybes nares prieš 2010 m. konferenciją Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo klausimu parengti tvirtą bendrą poziciją ir primena savo 2009 m. balandžio 24 d. rekomendaciją Tarybai dėl branduolinių ginklų neplatinimo ir Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo (SBGN) ateities (8), pabrėždamas, kad būtina dar labiau sustiprinti tris sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo ramsčius: branduolinių ginklų neplatinimą, nusiginklavimą ir bendradarbiavimą dėl atominės energijos naudojimo civilinėms reikmėms; be to, ragina ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (angl. CTBT), kad ji pradėtų galioti; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1887 ir išreiškia visapusišką paramą į rezoliuciją įtrauktiems raginimams stabdyti branduolinių ginklų platinimą ir dėti daugiau pastangų siekiant nusiginklavimo vykdant griežtą ir veiksmingą tarptautinę kontrolę; ragina valstybes nares prieš 2010 m. konferenciją Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo klausimu parengti tvirtą bendrą poziciją ir primena savo 2009 m. balandžio 24 d. rekomendaciją Tarybai dėl branduolinių ginklų neplatinimo ir Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo (SBGN) ateities (8), pabrėždamas, kad būtina dar labiau sustiprinti tris sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo ramsčius: branduolinių ginklų neplatinimą, nusiginklavimą ir bendradarbiavimą dėl atominės energijos naudojimo civilinėms reikmėms; be to, ragina ratifikuoti Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį (angl. CTBT), kad ji pradėtų galioti;

| 51. | atkreipia dėmesį, kad svarbu kurti tarptautinę saugaus ir užtikrinto branduolinio kuro tiekimo sistemą (t. y. tarptautinę kuro banko sistemą, kurią kontroliuotų Tarptautinė atominės energijos agentūra (TATENA)), ir kad svarbu rengti priemones, kuriomis būtų siekiama veiksmingiau įgyvendinti vadinamosios masinio naikinimo ginklų (MNG) išlygos, kurį įtraukta į ES ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo susitarimus, nuostatas; |
| --- | --- |

51.

atkreipia dėmesį, kad svarbu kurti tarptautinę saugaus ir užtikrinto branduolinio kuro tiekimo sistemą (t. y. tarptautinę kuro banko sistemą, kurią kontroliuotų Tarptautinė atominės energijos agentūra (TATENA)), ir kad svarbu rengti priemones, kuriomis būtų siekiama veiksmingiau įgyvendinti vadinamosios masinio naikinimo ginklų (MNG) išlygos, kurį įtraukta į ES ir trečiųjų šalių bendradarbiavimo susitarimus, nuostatas;

| 52. | teigiamai vertina naujosios JAV administracijos deklaracijas ir pateikiamus tikslus, taip pat JAV administracijos įsipareigojimą paspartinti branduolinį nusiginklavimą ir ragina ES ir JAV glaudžiai bendradarbiauti siekiant remti branduolinių ginklų neplatinimą; ragina dvi Europos branduolines valstybes aiškiai nurodyti, kad jos remia šį įsipareigojimą ir pasiūlyti naujų priemonių, kad būtų įgyvendintas šis tikslas; tuo pat metu palankiai vertina Rusijos Federacijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų įsipareigojimą tęsti derybas, kad būtų sudarytas naujas visa apimantis ir teisiškai saistantis susitarimas, kuris pakeistų 2009 m. gruodžio mėn. baigusią galioti Strateginės puolamosios ginkluotės mažinimo ir apribojimo sutartį (angl. START I); tikisi, kad šiuo klausimu kuo greičiau bus pasiekta konkrečių rezultatų; |
| --- | --- |

52.

teigiamai vertina naujosios JAV administracijos deklaracijas ir pateikiamus tikslus, taip pat JAV administracijos įsipareigojimą paspartinti branduolinį nusiginklavimą ir ragina ES ir JAV glaudžiai bendradarbiauti siekiant remti branduolinių ginklų neplatinimą; ragina dvi Europos branduolines valstybes aiškiai nurodyti, kad jos remia šį įsipareigojimą ir pasiūlyti naujų priemonių, kad būtų įgyvendintas šis tikslas; tuo pat metu palankiai vertina Rusijos Federacijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų įsipareigojimą tęsti derybas, kad būtų sudarytas naujas visa apimantis ir teisiškai saistantis susitarimas, kuris pakeistų 2009 m. gruodžio mėn. baigusią galioti Strateginės puolamosios ginkluotės mažinimo ir apribojimo sutartį (angl. START I); tikisi, kad šiuo klausimu kuo greičiau bus pasiekta konkrečių rezultatų;

| 53. | atkreipia dėmesį į 2009 m. spalio 24 d. Vokietijos koalicijos susitarimą dėl JAV branduolinių ginklų išvežimo iš Vokietijos, kuris pasirašytas siekiant remti Prezidento B. Obamos politiką atsisakyti visame pasaulyje branduolinių ginklų, taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant šio tikslo, numatyti tinkami susitarimo tarpiniai etapai, be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo (SBGN) peržiūros konferencijoje, vyksiančioje 2010 m., būtina numatyti naujus ginklų kontrolės būdus; ragina kitas valstybes nares, kurios savo teritorijoje turi JAV branduolinių ginklų, prisiimti panašų aiškų įsipareigojimą; turėdamas tai mintyje, palankiai vertina 2010 m. vasario 26 d. Vokietijos, Nyderlandų, Belgijos, Liuksemburgo ir Norvegijos užsienio reikalų ministrų NATO generaliniam sekretoriui išsiųstą laišką, kuriame raginama pradėti išsamias šio aljanso diskusijas siekiant aptarti, kaip aljansas galėtų priartėti prie bendro politinio tikslo visame pasaulyje atsisakyti branduolinių ginklų; |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į 2009 m. spalio 24 d. Vokietijos koalicijos susitarimą dėl JAV branduolinių ginklų išvežimo iš Vokietijos, kuris pasirašytas siekiant remti Prezidento B. Obamos politiką atsisakyti visame pasaulyje branduolinių ginklų, taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant šio tikslo, numatyti tinkami susitarimo tarpiniai etapai, be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo (SBGN) peržiūros konferencijoje, vyksiančioje 2010 m., būtina numatyti naujus ginklų kontrolės būdus; ragina kitas valstybes nares, kurios savo teritorijoje turi JAV branduolinių ginklų, prisiimti panašų aiškų įsipareigojimą; turėdamas tai mintyje, palankiai vertina 2010 m. vasario 26 d. Vokietijos, Nyderlandų, Belgijos, Liuksemburgo ir Norvegijos užsienio reikalų ministrų NATO generaliniam sekretoriui išsiųstą laišką, kuriame raginama pradėti išsamias šio aljanso diskusijas siekiant aptarti, kaip aljansas galėtų priartėti prie bendro politinio tikslo visame pasaulyje atsisakyti branduolinių ginklų;

| 54. | dar kartą patvirtina, kad yra susirūpinęs dėl padėties Irane ir Šiaurės Korėjoje, primindamas ES įsipareigojimą naudotis visomis turimomis priemonėmis, kad užkirstų kelią ginklų platinimo programoms, keliančioms susirūpinimą pasauliniu lygiu, jas sulaikytų, sustabdytų arba, jei įmanoma, panaikintų; tačiau primena, kad kai kurių valstybių vykdomas nusiginklavimas nėra tiesiogiai susijęs su kitų valstybių siekiu sustabdyti ar tęsti savo branduolinių ginklų platinimo programas, todėl valstybėms ar organizacijoms, pasiryžusioms pradėti ar pradėjusioms masinio naikinimo ginklų platinimą, turi būti taikoma griežta politika; pabrėžia, kad svarbu, jog visos valstybės narės elgtųsi atitinkamai ir laikydamosi Sąjungos požiūrio šiuo klausimu; |
| --- | --- |

54.

dar kartą patvirtina, kad yra susirūpinęs dėl padėties Irane ir Šiaurės Korėjoje, primindamas ES įsipareigojimą naudotis visomis turimomis priemonėmis, kad užkirstų kelią ginklų platinimo programoms, keliančioms susirūpinimą pasauliniu lygiu, jas sulaikytų, sustabdytų arba, jei įmanoma, panaikintų; tačiau primena, kad kai kurių valstybių vykdomas nusiginklavimas nėra tiesiogiai susijęs su kitų valstybių siekiu sustabdyti ar tęsti savo branduolinių ginklų platinimo programas, todėl valstybėms ar organizacijoms, pasiryžusioms pradėti ar pradėjusioms masinio naikinimo ginklų platinimą, turi būti taikoma griežta politika; pabrėžia, kad svarbu, jog visos valstybės narės elgtųsi atitinkamai ir laikydamosi Sąjungos požiūrio šiuo klausimu;

| 55. | nusiginklavimo įprastinės ginkluotės srityje klausimu nurodo, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti tolesnių diskusijų dėl tarptautinės sutarties, pagal kurią būtų reglamentuojama prekyba ginklais, pažangai; |
| --- | --- |

55.

nusiginklavimo įprastinės ginkluotės srityje klausimu nurodo, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti tolesnių diskusijų dėl tarptautinės sutarties, pagal kurią būtų reglamentuojama prekyba ginklais, pažangai;

| 56. | dar kartą pabrėžia, kad visapusiškai remia didesnį nusiginklavimą ir visišką tokių ginklų, kaip cheminiai ir bakteriologiniai ginklai, priešpėstinės minos, kasetiniai ir prisodrinto urano šaudmenys, uždraudimą, kadangi jie sukelia daug kančių civiliams gyventojams; taigi ragina sustiprintomis daugiašalėmis pastangomis užtikrinti, kad būtų įgyvendintos Cheminio ginklo uždraudimo konvencija, Bakteriologinių ir toksinių ginklų konvencija, Konvencija dėl kasetinių šaudmenų, Konvencija dėl priešpėstinių minų ir kad būtų toliau vystomas tarptautinis režimas, pagal kurį draudžiamas masinio naikinimo ginklų platinimas; šiuo požiūriu džiaugiasi visų ES valstybių narių įsipareigojimais, priimtais pagal ES bendrą poziciją dėl ginklų eksporto, taip pat Lisabonos sutarties 28B straipsnio 1 dalies nuostatomis, kuriose įtvirtinami ES vykdomi bendri nusiginklavimo veiksmai; |
| --- | --- |

56.

dar kartą pabrėžia, kad visapusiškai remia didesnį nusiginklavimą ir visišką tokių ginklų, kaip cheminiai ir bakteriologiniai ginklai, priešpėstinės minos, kasetiniai ir prisodrinto urano šaudmenys, uždraudimą, kadangi jie sukelia daug kančių civiliams gyventojams; taigi ragina sustiprintomis daugiašalėmis pastangomis užtikrinti, kad būtų įgyvendintos Cheminio ginklo uždraudimo konvencija, Bakteriologinių ir toksinių ginklų konvencija, Konvencija dėl kasetinių šaudmenų, Konvencija dėl priešpėstinių minų ir kad būtų toliau vystomas tarptautinis režimas, pagal kurį draudžiamas masinio naikinimo ginklų platinimas; šiuo požiūriu džiaugiasi visų ES valstybių narių įsipareigojimais, priimtais pagal ES bendrą poziciją dėl ginklų eksporto, taip pat Lisabonos sutarties 28B straipsnio 1 dalies nuostatomis, kuriose įtvirtinami ES vykdomi bendri nusiginklavimo veiksmai;

Pajėgumų plėtojimas

| 57. | primena, kad siekiant atsižvelgti į didėjančius operacinius reikalavimus ir profesionaliau valdyti krizes, Europos Sąjunga privalo plėtoti savo civilinius ir karinius pajėgumus; todėl ragina Tarybą nustatyti naują pagrindinį tikslą, kuris galėtų būti civilinės ir karinės sričių tikslas ir, visų pirma, turėtų būti skirtas veiksmingam pajėgumų plėtojimui; |
| --- | --- |

57.

primena, kad siekiant atsižvelgti į didėjančius operacinius reikalavimus ir profesionaliau valdyti krizes, Europos Sąjunga privalo plėtoti savo civilinius ir karinius pajėgumus; todėl ragina Tarybą nustatyti naują pagrindinį tikslą, kuris galėtų būti civilinės ir karinės sričių tikslas ir, visų pirma, turėtų būti skirtas veiksmingam pajėgumų plėtojimui;

| 58. | pabrėžia, kad sunkiomis ekonominėmis sąlygomis labai svarbu siekti civilinių ir karinių pajėgumų sąveikos bei ieškoti sričių, kuriose valstybės narės galėtų sutelkti pastangas ir sukaupti bendrus pajėgumus ES lygmeniu, ekonomikos požiūriu esant sudėtingoms aplinkybėms, – tai labai svarbu norint įveikti padidėjusių gynybos įrangos išlaidų poveikį kartu su gynybai skirto biudžeto apribojimais, taip pat išnaudoti galimybes, atsiradusias įsteigus Europos išorės veiksmų tarnybą, kurioje turėtų būti vienas skyrius, kuris prižiūrės civilių ir karinių pajėgumų ugdymą; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad sunkiomis ekonominėmis sąlygomis labai svarbu siekti civilinių ir karinių pajėgumų sąveikos bei ieškoti sričių, kuriose valstybės narės galėtų sutelkti pastangas ir sukaupti bendrus pajėgumus ES lygmeniu, ekonomikos požiūriu esant sudėtingoms aplinkybėms, – tai labai svarbu norint įveikti padidėjusių gynybos įrangos išlaidų poveikį kartu su gynybai skirto biudžeto apribojimais, taip pat išnaudoti galimybes, atsiradusias įsteigus Europos išorės veiksmų tarnybą, kurioje turėtų būti vienas skyrius, kuris prižiūrės civilių ir karinių pajėgumų ugdymą;

| 59. | dar kartą pabrėžia, kad remia 2008 m. Europos Vadovų Taryboje nustatytus plataus užmojo tikslus sustiprinti civilinius ir karinius pajėgumus; prašo Tarybos nepaisant dabartinio nuosmukio pažengti pirmyn įgyvendinant siūlomus šios srities projektus; ragina Tarybą jį nuolatos informuoti apie pastangas, kurias deda valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus; |
| --- | --- |

59.

dar kartą pabrėžia, kad remia 2008 m. Europos Vadovų Taryboje nustatytus plataus užmojo tikslus sustiprinti civilinius ir karinius pajėgumus; prašo Tarybos nepaisant dabartinio nuosmukio pažengti pirmyn įgyvendinant siūlomus šios srities projektus; ragina Tarybą jį nuolatos informuoti apie pastangas, kurias deda valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šiuos tikslus;

| 60. | pabrėžia, kad nustatyta daug kliūčių greitai dislokuoti civilines misijas; ragina valstybes nares paskatinti savo teisingumo ir vidaus reikalų ministerijas, kad jos imtųsi savo atsakomybės šioje srityje; remia Tarybos pastangas, kuriomis siekiama palengvinti kvalifikuotų, tinkamai išmokytų abiejų lyčių civilių darbuotojų suteikimą ir dislokavimą (nacionalinių strategijų ir bendrų standartų priėmimas, pajėgų sudarymo ir mokymų prieš dislokavimą proceso pagerinimas, civilinių reagavimo grupių (CRG) koncepcijos peržiūra), bei greitai suteikti įrangą naujoms civilinėms misijoms (bendrųjų sutarčių sudarymas ir nuolatinio sandėlio projektas); todėl pritaria sprendimui sukurti laikiną įrangos sandėlį vykdant Europos Sąjungos policijos misiją Bosnijoje ir Hercegovinoje; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad nustatyta daug kliūčių greitai dislokuoti civilines misijas; ragina valstybes nares paskatinti savo teisingumo ir vidaus reikalų ministerijas, kad jos imtųsi savo atsakomybės šioje srityje; remia Tarybos pastangas, kuriomis siekiama palengvinti kvalifikuotų, tinkamai išmokytų abiejų lyčių civilių darbuotojų suteikimą ir dislokavimą (nacionalinių strategijų ir bendrų standartų priėmimas, pajėgų sudarymo ir mokymų prieš dislokavimą proceso pagerinimas, civilinių reagavimo grupių (CRG) koncepcijos peržiūra), bei greitai suteikti įrangą naujoms civilinėms misijoms (bendrųjų sutarčių sudarymas ir nuolatinio sandėlio projektas); todėl pritaria sprendimui sukurti laikiną įrangos sandėlį vykdant Europos Sąjungos policijos misiją Bosnijoje ir Hercegovinoje;

| 61. | pabrėžia, kad civilinėms misijoms turi būti suteiktos integruotos ir apsaugotos komunikacijos priemonės, suderinamos su karinėmis komunikacijos sistemomis; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad civilinėms misijoms turi būti suteiktos integruotos ir apsaugotos komunikacijos priemonės, suderinamos su karinėmis komunikacijos sistemomis;

| 62. | ragina Tarybą Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT) suteikti nuolatinę struktūrą, skirtą atlikti bendroms civilinių ir karinių misijų paramos funkcijoms (įdarbinimo ir viešųjų pirkimų procedūros) siekiant, kad misijos galėtų skirti visą dėmesį savo pagrindinei veiklai; |
| --- | --- |

62.

ragina Tarybą Europos išorės veiksmų tarnybai (EIVT) suteikti nuolatinę struktūrą, skirtą atlikti bendroms civilinių ir karinių misijų paramos funkcijoms (įdarbinimo ir viešųjų pirkimų procedūros) siekiant, kad misijos galėtų skirti visą dėmesį savo pagrindinei veiklai;

| 63. | pabrėžia, kad siekiant racionaliau naudoti išteklius reikia glaudžiai derinti civilinių Bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų veiksmus su kitomis Europos Sąjungos priemonėmis; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę kartu su Komisija koordinuoti ir kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba planuoti savo vykdomus panašių sričių veiksmus; ragina, kad civilinės BSGP misijos ir už ES vidaus policijos ir teisminį bendradarbiavimą atsakingi veikėjai, įskaitant Europolą, nuolatos keistųsi informacija, ypač kovojant su organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

63.

pabrėžia, kad siekiant racionaliau naudoti išteklius reikia glaudžiai derinti civilinių Bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijų veiksmus su kitomis Europos Sąjungos priemonėmis; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę kartu su Komisija koordinuoti ir kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba planuoti savo vykdomus panašių sričių veiksmus; ragina, kad civilinės BSGP misijos ir už ES vidaus policijos ir teisminį bendradarbiavimą atsakingi veikėjai, įskaitant Europolą, nuolatos keistųsi informacija, ypač kovojant su organizuotu nusikalstamumu;

| 64. | pažymi, kad kovinės grupės, nepaisant didelių joms skiriamų išlaidų, iki šiol dar nebuvo panaudotos dėl politinių priežasčių bei dėl to, kad jų dislokavimo sąlygos yra labai griežtos; pritaria veiksmingesniam ir lankstesniam ES kovinių grupių naudojimui siekiant, kad jos galėtų būti naudojamos kaip atsargos pajėgos ar kaip dalinės pakaitinės pajėgos tuo atveju, kai pajėgų sudarymo procesas nuvilia, tinkamai atsižvelgus į valstybių, kurios šias grupes bendrai sukūrė, nuomonę; prašo pratęsti laikiną susitarimą, skirtą padengti lėšoms, susijusioms su strateginiu kovinių grupių dislokavimu, bet taip pat ir padidinti bendras šių kovinių grupių naudojimo išlaidas; ragina Tarybą jas dislokuoti rengiant didelio masto karines pratybas; pritaria Tarybai pirmininkavusios Švedijos inicijuotiems darbams, atliktiems ES kovinių grupių naudojimo sąlygų ir lankstumo srityje ir, jais remdamasis, ragina valstybes nares įgyvendinti priimtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

64.

pažymi, kad kovinės grupės, nepaisant didelių joms skiriamų išlaidų, iki šiol dar nebuvo panaudotos dėl politinių priežasčių bei dėl to, kad jų dislokavimo sąlygos yra labai griežtos; pritaria veiksmingesniam ir lankstesniam ES kovinių grupių naudojimui siekiant, kad jos galėtų būti naudojamos kaip atsargos pajėgos ar kaip dalinės pakaitinės pajėgos tuo atveju, kai pajėgų sudarymo procesas nuvilia, tinkamai atsižvelgus į valstybių, kurios šias grupes bendrai sukūrė, nuomonę; prašo pratęsti laikiną susitarimą, skirtą padengti lėšoms, susijusioms su strateginiu kovinių grupių dislokavimu, bet taip pat ir padidinti bendras šių kovinių grupių naudojimo išlaidas; ragina Tarybą jas dislokuoti rengiant didelio masto karines pratybas; pritaria Tarybai pirmininkavusios Švedijos inicijuotiems darbams, atliktiems ES kovinių grupių naudojimo sąlygų ir lankstumo srityje ir, jais remdamasis, ragina valstybes nares įgyvendinti priimtas rekomendacijas;

| 65. | pritaria pažangai, kuri buvo padaryta karinių ir civilinių pajėgumų srityse, ir ragina skubiai pažengti vystant:






  — | projektus, pagal kuriuos būtų galima greičiau dislokuoti ESGP misijas ir ES pajėgas, visų pirma skirtus:






  — | ES oro transporto parkui suformuoti ir įgyvendinti 2009 m. lapkričio 17 d. įvykusio Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos, kurią sudarė gynybos ministrai, posėdžio metu 14 valstybių narių priimtam jo valdymo projektui, sukurti Europos oro transporto vadovavimo struktūrai Eindhovene ir daugiašaliam A400M lėktuvų padaliniui, apgailestaujant dėl didelio jų tiekimo vėlavimo, ir ragina susijusias valstybes nares ir Europos aeronautikos gynybos ir kosmoso kompaniją (angl. EADS) sėkmingai įgyvendinti A400M projektą, kad daugiašalis padalinys galėtų būti sukurtas greitai; pabrėžia, kad svarbu naudoti karinius transporto išteklius remiant civilinės saugos ir krizių valdymo operacijas; |
| --- | --- | --- | --- |

65.

pritaria pažangai, kuri buvo padaryta karinių ir civilinių pajėgumų srityse, ir ragina skubiai pažengti vystant:

—

projektus, pagal kuriuos būtų galima greičiau dislokuoti ESGP misijas ir ES pajėgas, visų pirma skirtus:

—

ES oro transporto parkui suformuoti ir įgyvendinti 2009 m. lapkričio 17 d. įvykusio Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos, kurią sudarė gynybos ministrai, posėdžio metu 14 valstybių narių priimtam jo valdymo projektui, sukurti Europos oro transporto vadovavimo struktūrai Eindhovene ir daugiašaliam A400M lėktuvų padaliniui, apgailestaujant dėl didelio jų tiekimo vėlavimo, ir ragina susijusias valstybes nares ir Europos aeronautikos gynybos ir kosmoso kompaniją (angl. EADS) sėkmingai įgyvendinti A400M projektą, kad daugiašalis padalinys galėtų būti sukurtas greitai; pabrėžia, kad svarbu naudoti karinius transporto išteklius remiant civilinės saugos ir krizių valdymo operacijas;

| — | modernizuoti sraigtasparniams ir apmokyti jų įguloms, taip pat vystyti būsimojo sunkiojo transporto sraigtasparnio projektui; |
| --- | --- |

—

modernizuoti sraigtasparniams ir apmokyti jų įguloms, taip pat vystyti būsimojo sunkiojo transporto sraigtasparnio projektui;

| — | projektus, kuriais siekiama suteikti geresnę žvalgybinę informaciją Europos Sąjungoje dislokuotoms karinėms pajėgoms:






  — | naujos kartos stebėjimo palydovų programą (programa MUSIS); |
| --- | --- | --- |

—

projektus, kuriais siekiama suteikti geresnę žvalgybinę informaciją Europos Sąjungoje dislokuotoms karinėms pajėgoms:

—

naujos kartos stebėjimo palydovų programą (programa MUSIS);

| — | susitarimus tarp kai kurių valstybių narių ir Europos Sąjungos palydovų centro (ESPC), skirtus palengvinti galimybę šiam palydovų centrui naudotis vyriausybinėmis palydovų (Hélios II, Cosmo-Skymed ir SAR-Lupe) nuotraukomis; |
| --- | --- |

—

susitarimus tarp kai kurių valstybių narių ir Europos Sąjungos palydovų centro (ESPC), skirtus palengvinti galimybę šiam palydovų centrui naudotis vyriausybinėmis palydovų (Hélios II, Cosmo-Skymed ir SAR-Lupe) nuotraukomis;

| — | Europos gynybos agentūros (EGA) darbą, susijusį su kosminio stebėjimo srities karinių poreikių išraiška; |
| --- | --- |

—

Europos gynybos agentūros (EGA) darbą, susijusį su kosminio stebėjimo srities karinių poreikių išraiška;

| — | Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemą (GMES), vis dėlto apgailestaujant, kad joje nepakankamai atsižvelgiama į specialius saugumo ir gynybos sektoriaus, visų pirma vaizdų raiškos, poreikius; siūlo Europos Sąjungos palydovų centrui (EUSC) šioje srityje suteikti tarpininko vaidmenį; |
| --- | --- |

—

Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemą (GMES), vis dėlto apgailestaujant, kad joje nepakankamai atsižvelgiama į specialius saugumo ir gynybos sektoriaus, visų pirma vaizdų raiškos, poreikius; siūlo Europos Sąjungos palydovų centrui (EUSC) šioje srityje suteikti tarpininko vaidmenį;

| — | projektus, skirtus sustiprinti ES jūriniams aspektams, jai skiriant karines BSGP priemones:






  — | sukuriant jūrų stebėjimo sistemą pagal Baltijos modelį (SUBCAS) siekiant padidinti jūrų transporto saugumą, kontroliuoti nelegalią imigraciją ir prekybą žmonėmis ir, galiausiai, kovoti su jūrų teršimu; |
| --- | --- | --- |

—

projektus, skirtus sustiprinti ES jūriniams aspektams, jai skiriant karines BSGP priemones:

—

sukuriant jūrų stebėjimo sistemą pagal Baltijos modelį (SUBCAS) siekiant padidinti jūrų transporto saugumą, kontroliuoti nelegalią imigraciją ir prekybą žmonėmis ir, galiausiai, kovoti su jūrų teršimu;

| — | 2010 m. numatytą jūrų stebėjimo integracijos grafiką; mano, kad įvairių ES veikėjų bendradarbiavimo trūkumas jokiu būdu neturėtų būti kliūtis įgyvendinti šiuos projektus; |
| --- | --- |

—

2010 m. numatytą jūrų stebėjimo integracijos grafiką; mano, kad įvairių ES veikėjų bendradarbiavimo trūkumas jokiu būdu neturėtų būti kliūtis įgyvendinti šiuos projektus;

| 66. | pritaria lemiamam EGA vaidmeniui vystant savo svarbiausius gynybos pajėgumus, visų pirma dėl to, kad įgyvendinamos bendros programos; ragina valstybes nares labiau išnaudoti EGA potencialą pagal naująją sutartį, jai skirti biudžetą, atitinkantį tai, ko iš jos tikimasi, ir jai suteikti galimybę geriau numatyti savo veiklą priimant trimetę finansinę ir trimetę darbo programą; ragina valstybes nares kuo greičiau užbaigti EGA ir Bendradarbiavimo ginkluotės srityje organizacijos (OCCAR) administracinio susitarimo bei ES ir OCCAR saugumo susitarimo sudarymą taip, kad būtų veiksmingai užtikrinamas jų bendradarbiavimas ginkluotės srityje; |
| --- | --- |

66.

pritaria lemiamam EGA vaidmeniui vystant savo svarbiausius gynybos pajėgumus, visų pirma dėl to, kad įgyvendinamos bendros programos; ragina valstybes nares labiau išnaudoti EGA potencialą pagal naująją sutartį, jai skirti biudžetą, atitinkantį tai, ko iš jos tikimasi, ir jai suteikti galimybę geriau numatyti savo veiklą priimant trimetę finansinę ir trimetę darbo programą; ragina valstybes nares kuo greičiau užbaigti EGA ir Bendradarbiavimo ginkluotės srityje organizacijos (OCCAR) administracinio susitarimo bei ES ir OCCAR saugumo susitarimo sudarymą taip, kad būtų veiksmingai užtikrinamas jų bendradarbiavimas ginkluotės srityje;

| 67. | remia konkurencingos Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės bei atviros ir skaidrios Europos gynybos įrangos rinkos sukūrimą; todėl ragina valstybes nares tęsti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pastangas laikantis prisiimtų įsipareigojimų joms skirti 2 % išlaidų, skiriamų gynybai, ir gynybos paketo direktyvas harmoningai perkelti į nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

67.

remia konkurencingos Europos gynybos pramoninės ir technologinės bazės bei atviros ir skaidrios Europos gynybos įrangos rinkos sukūrimą; todėl ragina valstybes nares tęsti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pastangas laikantis prisiimtų įsipareigojimų joms skirti 2 % išlaidų, skiriamų gynybai, ir gynybos paketo direktyvas harmoningai perkelti į nacionalinę teisę;

| 68. | ragina Europos nacionalinės gynybos viešųjų pirkimų agentūras imtis konkrečių veiksmų ir remti Europos gynybos agentūrą, kad ji galėtų atlikti daugiau viešųjų pirkimų visos Europos mastu, taip pat parengti elgesio kodeksą, kuriame būtų numatytas principas teikti pirmenybę Europoje pagamintoms prekėms, kurios būtų naudojamos tose gynybos įrangos srityse, kuriose svarbu išsaugoti Europos strateginę autonomiją ir veiksmų nepriklausomumą, taip pat išlaikyti Europos pranašumą technologijų ir pramoninės srityse; |
| --- | --- |

68.

ragina Europos nacionalinės gynybos viešųjų pirkimų agentūras imtis konkrečių veiksmų ir remti Europos gynybos agentūrą, kad ji galėtų atlikti daugiau viešųjų pirkimų visos Europos mastu, taip pat parengti elgesio kodeksą, kuriame būtų numatytas principas teikti pirmenybę Europoje pagamintoms prekėms, kurios būtų naudojamos tose gynybos įrangos srityse, kuriose svarbu išsaugoti Europos strateginę autonomiją ir veiksmų nepriklausomumą, taip pat išlaikyti Europos pranašumą technologijų ir pramoninės srityse;

| 69. | tvirtai remia civilinių ir karinių pajėgumų sąveikų kūrimą; tikisi, kad CMPD ir EGA greitai nustatys savo vienas kitą papildančius vaidmenis: CMPD, kuris priklausys Europos išorės veiksmų tarnybai ir kuriam vadovaus Komisijos pirmininko pavaduotojas-vyriausiasis įgaliotinis, turi vaidinti strateginį darbo inicijavimo ir koordinavimo vaidmenį, visų pirma nustatant bendrus poreikius, o EGA – operatyvinį vaidmenį vystant dvigubos paskirties technologijas ir civilinius bei karinius pajėgumus; mano, kad vystant šias sąveikas galima, inter alia, remtis bendrosios mokslinių tyrimų ir plėtros programos saugumo kryptimi; |
| --- | --- |

69.

tvirtai remia civilinių ir karinių pajėgumų sąveikų kūrimą; tikisi, kad CMPD ir EGA greitai nustatys savo vienas kitą papildančius vaidmenis: CMPD, kuris priklausys Europos išorės veiksmų tarnybai ir kuriam vadovaus Komisijos pirmininko pavaduotojas-vyriausiasis įgaliotinis, turi vaidinti strateginį darbo inicijavimo ir koordinavimo vaidmenį, visų pirma nustatant bendrus poreikius, o EGA – operatyvinį vaidmenį vystant dvigubos paskirties technologijas ir civilinius bei karinius pajėgumus; mano, kad vystant šias sąveikas galima, inter alia, remtis bendrosios mokslinių tyrimų ir plėtros programos saugumo kryptimi;

| 70. | džiaugiasi Švedijos pirmininkavimo metu pasiekta pažanga kuriant civilių ir karo ekspertų grupę, skirtą saugumo sektorių reformai, kartu apgailestaudamas dėl vėluojančio šios priemonės, pasiūlytos 2008 m. rudenį, įgyvendinimo, bei tikisi, kad dabar ši grupė bus greitai suformuota; |
| --- | --- |

70.

džiaugiasi Švedijos pirmininkavimo metu pasiekta pažanga kuriant civilių ir karo ekspertų grupę, skirtą saugumo sektorių reformai, kartu apgailestaudamas dėl vėluojančio šios priemonės, pasiūlytos 2008 m. rudenį, įgyvendinimo, bei tikisi, kad dabar ši grupė bus greitai suformuota;

| 71. | siekiant sustiprinti Europos personalo narių gebėjimus dirbti kartu, remia mokymų iniciatyvas, visų pirma:






  — | jaunų karininkų mainų programų, sudarytų pagal programos „Erasmus“ modelį, plėtojimą; |
| --- | --- | --- |

71.

siekiant sustiprinti Europos personalo narių gebėjimus dirbti kartu, remia mokymų iniciatyvas, visų pirma:

—

jaunų karininkų mainų programų, sudarytų pagal programos „Erasmus“ modelį, plėtojimą;

| — | mokymų pajėgumų stiprinimą ES lygiu; ypač pabrėžia, kad būtina kuo greičiau sukurti naujos struktūros Europos saugumo ir gynybos koledžą, kaip Taryba nusprendė 2008 m.; |
| --- | --- |

—

mokymų pajėgumų stiprinimą ES lygiu; ypač pabrėžia, kad būtina kuo greičiau sukurti naujos struktūros Europos saugumo ir gynybos koledžą, kaip Taryba nusprendė 2008 m.;

| — | institucijų mokymų pajėgumų stiprinimą ES lygiu; ypač pabrėžia, kad reikia steigti šiuolaikišką Europos išorės veiksmų akademiją, kuri, glaudžiai bendradarbiautų su atitinkamomis valstybių narių įstaigomis ir prie kurios būtų prijungtos esamos mokymo institucijos, pvz., Gynybos koledžas, kuri teiktų Sąjungos ir valstybių narių pareigūnams, atliksiantiems su išorės santykiais susijusias pareigas, ir personalui, vykstančiam į BSGP misijas, mokymo paslaugas, paremtas vienodai suderintomis mokymo programomis, išsamius bendruosius mokymus visiems tarnautojams ir tinkamas mokymo paslaugas konsulinių ir teisėkūros procedūrų, diplomatijos, tarpininkavimo sprendžiant konfliktus ir tarptautinių santykių, taip pat Europos Sąjungos istorijos žinių ir patirties srityse; |
| --- | --- |

—

institucijų mokymų pajėgumų stiprinimą ES lygiu; ypač pabrėžia, kad reikia steigti šiuolaikišką Europos išorės veiksmų akademiją, kuri, glaudžiai bendradarbiautų su atitinkamomis valstybių narių įstaigomis ir prie kurios būtų prijungtos esamos mokymo institucijos, pvz., Gynybos koledžas, kuri teiktų Sąjungos ir valstybių narių pareigūnams, atliksiantiems su išorės santykiais susijusias pareigas, ir personalui, vykstančiam į BSGP misijas, mokymo paslaugas, paremtas vienodai suderintomis mokymo programomis, išsamius bendruosius mokymus visiems tarnautojams ir tinkamas mokymo paslaugas konsulinių ir teisėkūros procedūrų, diplomatijos, tarpininkavimo sprendžiant konfliktus ir tarptautinių santykių, taip pat Europos Sąjungos istorijos žinių ir patirties srityse;

| 72. | mano, kad siekiant pagerinti dislokuoto personalo mokymą ir optimaliai naudoti mokymo išteklius reikia sukurti sistemiškesnius personalo dalyvavimo mokymuose ir dislokavimo misijose ryšius; ragina Tarybą parengti bendrą Europos dislokuoto personalo statutą, kuriame būtų numatyti mokymo standartai, veiksmų pradžios ar dislokavimo taisyklės, operacijų laisvės lygmenys, teisės ir pareigos, įrangos kokybė ir medicinos priežiūra, taip pat socialinės apsaugos nuostatos mirties, sužeidimo ar invalidumo atveju; |
| --- | --- |

72.

mano, kad siekiant pagerinti dislokuoto personalo mokymą ir optimaliai naudoti mokymo išteklius reikia sukurti sistemiškesnius personalo dalyvavimo mokymuose ir dislokavimo misijose ryšius; ragina Tarybą parengti bendrą Europos dislokuoto personalo statutą, kuriame būtų numatyti mokymo standartai, veiksmų pradžios ar dislokavimo taisyklės, operacijų laisvės lygmenys, teisės ir pareigos, įrangos kokybė ir medicinos priežiūra, taip pat socialinės apsaugos nuostatos mirties, sužeidimo ar invalidumo atveju;

| 73. | džiaugiasi, kad 2009 m. vasario 26 d. buvo pasirašyta Strasbūro sutartis, pagal kurią Eurokorpusui suteiktas juridinio asmens statusas; ragina Europos Sąjungą prireikus naudoti šias tarptautines pajėgas; |
| --- | --- |

73.

džiaugiasi, kad 2009 m. vasario 26 d. buvo pasirašyta Strasbūro sutartis, pagal kurią Eurokorpusui suteiktas juridinio asmens statusas; ragina Europos Sąjungą prireikus naudoti šias tarptautines pajėgas;

BSGP finansavimas

| 74. | primena, kad Lisabonos sutartimi pagal BSGP vykdomų misijų ir operacijų finansavimas iš esmės nekeičiamas, t. y.:






  — | civilinės misijos finansuojamos iš ES biudžeto, |
| --- | --- | --- |

74.

primena, kad Lisabonos sutartimi pagal BSGP vykdomų misijų ir operacijų finansavimas iš esmės nekeičiamas, t. y.:

—

civilinės misijos finansuojamos iš ES biudžeto,

| — | bendrosios karinių operacijų išlaidos finansuojamos iš mechanizmo „ATHENA“; |
| --- | --- |

—

bendrosios karinių operacijų išlaidos finansuojamos iš mechanizmo „ATHENA“;

| 75. | primena, kad Lisabonos sutarties nuostatos, susijusios su pradiniu fondu, suteiktu Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui, iš kurio turi būti finansuojama BSGP misijų pasirengimo veikla, iš Sąjungos biudžeto nefinansuojamos; pabrėžia šio fondo, kuriuo būtų galima sustiprinti Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiosiojo įgaliotinio pajėgumus veiksmingai ir greitai parengti ESGP veiksmus, svarbą; todėl ragina valstybes nares skubiai pradėti įgyvendinimo veiksmus; |
| --- | --- |

75.

primena, kad Lisabonos sutarties nuostatos, susijusios su pradiniu fondu, suteiktu Komisijos pirmininko pavaduotojui-Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui, iš kurio turi būti finansuojama BSGP misijų pasirengimo veikla, iš Sąjungos biudžeto nefinansuojamos; pabrėžia šio fondo, kuriuo būtų galima sustiprinti Komisijos pirmininko pavaduotojo-Sąjungos vyriausiosiojo įgaliotinio pajėgumus veiksmingai ir greitai parengti ESGP veiksmus, svarbą; todėl ragina valstybes nares skubiai pradėti įgyvendinimo veiksmus;

| 76. | prašo valstybių narių išplėsti bendrų išlaidų, finansuojamų iš mechanizmo „ATHENA“, sąrašą, siekiant didesnio jų solidarumo ir siekiant skatinti daugiau valstybių narių dalyvauti Europos Sąjungos karinėse operacijose; |
| --- | --- |

76.

prašo valstybių narių išplėsti bendrų išlaidų, finansuojamų iš mechanizmo „ATHENA“, sąrašą, siekiant didesnio jų solidarumo ir siekiant skatinti daugiau valstybių narių dalyvauti Europos Sąjungos karinėse operacijose;

| 77. | siūlo peržiūrint Finansinį reglamentą padaryti lankstesnes taisykles ir procedūras, taikomas krizių valdymui, sričiai, kurioje dažnai susiduriama su specifiniais reikalavimais (dislokavimo greitumas, saugumo klausimai ir t. t.); |
| --- | --- |

77.

siūlo peržiūrint Finansinį reglamentą padaryti lankstesnes taisykles ir procedūras, taikomas krizių valdymui, sričiai, kurioje dažnai susiduriama su specifiniais reikalavimais (dislokavimo greitumas, saugumo klausimai ir t. t.);

| 78. | primena, kad Komisijos valdomi finansiniai instrumentai, visų pirma, stabilumo priemonė ir Europos plėtros fondas (įskaitant Afrikos taikos priemonę), labai svarbūs krizių valdymui; pabrėžia, kad svarbu koordinuoti šiuos skirtingus instrumentus; |
| --- | --- |

78.

primena, kad Komisijos valdomi finansiniai instrumentai, visų pirma, stabilumo priemonė ir Europos plėtros fondas (įskaitant Afrikos taikos priemonę), labai svarbūs krizių valdymui; pabrėžia, kad svarbu koordinuoti šiuos skirtingus instrumentus;

Partnerystės

ES ir NATO

| 79. | primena, kad reikia sutvirtinti ES ir NATO strateginę partnerystę bei užtikrinti gerą jų bendradarbiavimą; rekomenduoja vengti blokavimo ir ragina peržiūrėti esamus ES ir NATO operatyvinio bendradarbiavimo susitarimus (susitarimą „Berlynas plius“), taip pat pataria rengti naują veikiančią sistemą, kuri palengvintų išsamesnį bendradarbiavimą, kai abi organizacijos dalyvauja tos pačios srities operacijose; |
| --- | --- |

79.

primena, kad reikia sutvirtinti ES ir NATO strateginę partnerystę bei užtikrinti gerą jų bendradarbiavimą; rekomenduoja vengti blokavimo ir ragina peržiūrėti esamus ES ir NATO operatyvinio bendradarbiavimo susitarimus (susitarimą „Berlynas plius“), taip pat pataria rengti naują veikiančią sistemą, kuri palengvintų išsamesnį bendradarbiavimą, kai abi organizacijos dalyvauja tos pačios srities operacijose;

| 80. | mano, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė turėtų pradėti konkretų dialogą su NATO Generaliniu Sekretoriumi dėl dabar vykdomos NATO strateginės koncepcijos peržiūros, siekdama užtikrinti, kad NATO visapusiškai atsižvelgtų į ES bendros saugumo ir gynybos politikos raidą, įskaitant nuolatinio struktūruoto bendradarbiavimo gynybos srityje galimybę; |
| --- | --- |

80.

mano, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė turėtų pradėti konkretų dialogą su NATO Generaliniu Sekretoriumi dėl dabar vykdomos NATO strateginės koncepcijos peržiūros, siekdama užtikrinti, kad NATO visapusiškai atsižvelgtų į ES bendros saugumo ir gynybos politikos raidą, įskaitant nuolatinio struktūruoto bendradarbiavimo gynybos srityje galimybę;

| 81. | apgailestauja, kad iki šiol nepasirašyti NATO ir ES operacijų Afganistane ir Kosove techniniai susitarimai; ragina Tarybą ir valstybes nares panaudoti savo politinę įtaką įtikinant atitinkamas ES ir NATO institucijas užtikrinti susitarimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

81.

apgailestauja, kad iki šiol nepasirašyti NATO ir ES operacijų Afganistane ir Kosove techniniai susitarimai; ragina Tarybą ir valstybes nares panaudoti savo politinę įtaką įtikinant atitinkamas ES ir NATO institucijas užtikrinti susitarimų įgyvendinimą;

| 82. | pažymi, kad abi organizacijos sklandžiai bendradarbiauja kovojant su piratavimu (operacija „Atalanta“ ir NATO operacija „Ocean Shield“); |
| --- | --- |

82.

pažymi, kad abi organizacijos sklandžiai bendradarbiauja kovojant su piratavimu (operacija „Atalanta“ ir NATO operacija „Ocean Shield“);

| 83. | džiaugiasi, kad NATO generalinis sekretorius į diskusijas dėl šios organizacijos strateginės koncepcijos siekia įtraukti ES, įskaitant Europos Parlamentą; tikisi, kad rodomi siekiai greitai pavirs konkrečiomis iniciatyvomis; |
| --- | --- |

83.

džiaugiasi, kad NATO generalinis sekretorius į diskusijas dėl šios organizacijos strateginės koncepcijos siekia įtraukti ES, įskaitant Europos Parlamentą; tikisi, kad rodomi siekiai greitai pavirs konkrečiomis iniciatyvomis;

| 84. | pritaria ES ir NATO bendradarbiavimui karinių pajėgumų srityje, pvz., veiksmams, skirtiems operatyviniam sraigtasparnių pajėgumui pagerinti; |
| --- | --- |

84.

pritaria ES ir NATO bendradarbiavimui karinių pajėgumų srityje, pvz., veiksmams, skirtiems operatyviniam sraigtasparnių pajėgumui pagerinti;

ES ir Jungtinės Tautos

| 85. | primena glaudaus ES ir Jungtinių Tautų bendradarbiavimo svarbą valdant krizes, ypač operacijų zonose, kuriose abi organizacijos dalyvauja arba perima viena kitos vaidmenį; ragina sustiprinti šį bendradarbiavimą, ypač planavimo srityje, ankstyvuoju krizių laikotarpiu; |
| --- | --- |

85.

primena glaudaus ES ir Jungtinių Tautų bendradarbiavimo svarbą valdant krizes, ypač operacijų zonose, kuriose abi organizacijos dalyvauja arba perima viena kitos vaidmenį; ragina sustiprinti šį bendradarbiavimą, ypač planavimo srityje, ankstyvuoju krizių laikotarpiu;

ES ir Afrikos Sąjunga

| 86. | pabrėžia glaudaus Europos Sąjungos ir Afrikos Sąjungos bendradarbiavimo svarbą laikantis įsipareigojimų pagal ES ir Afrikos strategijos taikos ir saugumo partnerystę; mano, kad Europos Sąjunga turėtų kiek galima labiau remti Afrikos Sąjungą, ypač karo veiksmų zonose, kuriose, kaip, pvz., Somalyje, šioji yra vienintelė jose veikianti organizacija ir ragina Afrikos Sąjungą siekti plėtoti Afrikos reagavimo į krizę pajėgumus bei užtikrinti, kad iš tarptautinių partnerių gaunama parama bus naudojama veiksmingiau; ragina Komisiją ir valstybes nares specialų dėmesį skirti nekontroliuojamo šaulių ir lengvųjų ginklų platinimo problemai, kuri Afrikoje yra ypač aktuali, bei šiame kontekste pabrėžti, kad visos valstybės narės turi laikytis galiojančių taisyklių dėl ginklų, taikomų krizės teritorijose; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia glaudaus Europos Sąjungos ir Afrikos Sąjungos bendradarbiavimo svarbą laikantis įsipareigojimų pagal ES ir Afrikos strategijos taikos ir saugumo partnerystę; mano, kad Europos Sąjunga turėtų kiek galima labiau remti Afrikos Sąjungą, ypač karo veiksmų zonose, kuriose, kaip, pvz., Somalyje, šioji yra vienintelė jose veikianti organizacija ir ragina Afrikos Sąjungą siekti plėtoti Afrikos reagavimo į krizę pajėgumus bei užtikrinti, kad iš tarptautinių partnerių gaunama parama bus naudojama veiksmingiau; ragina Komisiją ir valstybes nares specialų dėmesį skirti nekontroliuojamo šaulių ir lengvųjų ginklų platinimo problemai, kuri Afrikoje yra ypač aktuali, bei šiame kontekste pabrėžti, kad visos valstybės narės turi laikytis galiojančių taisyklių dėl ginklų, taikomų krizės teritorijose;

ES ir Jungtinės Amerikos Valstijos

| 87. | ragina Tarybą vystyti ES ir JAV santykius taikos kūrimo ir krizių valdymo srityje, įskaitant karinius klausimus ir stichines nelaimes, šis bendradarbiavimas yra ypač svarbus vykdant kovos su piratavimu misijas Somalyje, stiprinant Afrikos taikos palaikymo pajėgumus, taip pat vykdant operacijas Kosove ir Afganistane; ypač palankiai vertina JAV dalyvavimą EULEX Kosovo misijoje, kuriai vadovauja Europos Sąjunga; |
| --- | --- |

87.

ragina Tarybą vystyti ES ir JAV santykius taikos kūrimo ir krizių valdymo srityje, įskaitant karinius klausimus ir stichines nelaimes, šis bendradarbiavimas yra ypač svarbus vykdant kovos su piratavimu misijas Somalyje, stiprinant Afrikos taikos palaikymo pajėgumus, taip pat vykdant operacijas Kosove ir Afganistane; ypač palankiai vertina JAV dalyvavimą EULEX Kosovo misijoje, kuriai vadovauja Europos Sąjunga;

| 88. | laikosi nuomonės, kad reikėtų išsamiai ištirti ir patikrinti naująjį priešraketinio skydo variantą, kurį numato JAV administracija, ir jeigu tokia sistema būtų rengiama, ją rengiant turėtų būti atsižvelgiama į bendrą tikslą apginti Europą nuo balistinių raketų grėsmės, palaikant dialogą kontinento mastu ir siekiant į šio skydo rengimą įtraukti Europos gynybos pramonę; |
| --- | --- |

88.

laikosi nuomonės, kad reikėtų išsamiai ištirti ir patikrinti naująjį priešraketinio skydo variantą, kurį numato JAV administracija, ir jeigu tokia sistema būtų rengiama, ją rengiant turėtų būti atsižvelgiama į bendrą tikslą apginti Europą nuo balistinių raketų grėsmės, palaikant dialogą kontinento mastu ir siekiant į šio skydo rengimą įtraukti Europos gynybos pramonę;

Trečiųjų šalių dalyvavimas ESGP

| 89. | primena, kad iki šiol penkių kontinentų 24-ios šalys dalyvavo 16-oje ES civilinių ir karinių operacijų; pabrėžia, kad ne ES šalys, dalyvaudamos ES operacijoje, šioms operacijoms suteikia svarios politinės ir operatyvinės naudos; mano, kad Sąjunga turėtų toliau veikti šia kryptimi ir apsvarstyti galimybes geriau įtraukti šias ne ES šalis nepakenkdama savo sprendimų priėmimo savarankiškumui; |
| --- | --- |

89.

primena, kad iki šiol penkių kontinentų 24-ios šalys dalyvavo 16-oje ES civilinių ir karinių operacijų; pabrėžia, kad ne ES šalys, dalyvaudamos ES operacijoje, šioms operacijoms suteikia svarios politinės ir operatyvinės naudos; mano, kad Sąjunga turėtų toliau veikti šia kryptimi ir apsvarstyti galimybes geriau įtraukti šias ne ES šalis nepakenkdama savo sprendimų priėmimo savarankiškumui;

Parlamento prerogatyvos

| 90. | džiaugiasi, kad Taryba aktyviau dalyvauja Europos Parlamento saugumo ir gynybos srities, visų pirma, specialiojo pakomitečio, darbe; džiaugiasi tuo, kad į naujausias Tarybos išvadas dėl ESGP įtrauktas skirsnis dėl santykių su Parlamentu; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę pagal Lisabonos sutartį žengti tolimesnius žingsnius šia kryptimi siekiant BSGP suteikti tvirtą politinį teisėtumą; |
| --- | --- |

90.

džiaugiasi, kad Taryba aktyviau dalyvauja Europos Parlamento saugumo ir gynybos srities, visų pirma, specialiojo pakomitečio, darbe; džiaugiasi tuo, kad į naujausias Tarybos išvadas dėl ESGP įtrauktas skirsnis dėl santykių su Parlamentu; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę pagal Lisabonos sutartį žengti tolimesnius žingsnius šia kryptimi siekiant BSGP suteikti tvirtą politinį teisėtumą;

| 91. | primena, kad Europos Parlamentas yra vienintelė viršvalstybinė institucija, kuri gali teisėtai vykdyti Europos Sąjungos saugumo ir gynybos politikos demokratinę priežiūrą, ir kad šis vaidmuo sustiprintas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; atsižvelgdamas į tai, mano, kad Vakarų Europos Sąjungos asamblėja, kuri egzistuoja pakeistosios Briuselio sutarties, kurią pasirašė ne visos Europos Sąjungos valstybės narės, dėka, neturi nei politinių galių, nei gali teisėtai atlikti parlamentinės BSGP priežiūros; |
| --- | --- |

91.

primena, kad Europos Parlamentas yra vienintelė viršvalstybinė institucija, kuri gali teisėtai vykdyti Europos Sąjungos saugumo ir gynybos politikos demokratinę priežiūrą, ir kad šis vaidmuo sustiprintas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; atsižvelgdamas į tai, mano, kad Vakarų Europos Sąjungos asamblėja, kuri egzistuoja pakeistosios Briuselio sutarties, kurią pasirašė ne visos Europos Sąjungos valstybės narės, dėka, neturi nei politinių galių, nei gali teisėtai atlikti parlamentinės BSGP priežiūros;

| 92. | todėl ragina Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus, atsižvelgiant į Lisabonos Sutarties suteiktas galimybes, visokeriopai naudotis prie šios sutarties pridėtu Protokolu Nr. 1 siekiant sustiprinti savo bendradarbiavimą BUSP ir BSGP srityse vystant glaudesnius ir labiau struktūrizuotus jų atitinkamų atsakingų komitetų darbo santykius saugumo ir gynybos klausimais; pabrėžia, kad šis sustiprintas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimas pakeis prerogatyvas, kurias nepagrįstai sau suteikė Vakarų Europos Sąjungos asamblėja; taip pat pabrėžia būtinybę pritaikyti savo struktūras siekiant veiksmingiau užtikrinti BSGP priežiūrą; primygtinai ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę rasti būdų kaip nuo pat ankstyvųjų stadijų įtraukti Europos Parlamentą ir jo atsakingą komitetą į civilinių krizių valdymo koncepcijų ir operacijų planų kūrimą; |
| --- | --- |

92.

todėl ragina Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus, atsižvelgiant į Lisabonos Sutarties suteiktas galimybes, visokeriopai naudotis prie šios sutarties pridėtu Protokolu Nr. 1 siekiant sustiprinti savo bendradarbiavimą BUSP ir BSGP srityse vystant glaudesnius ir labiau struktūrizuotus jų atitinkamų atsakingų komitetų darbo santykius saugumo ir gynybos klausimais; pabrėžia, kad šis sustiprintas Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimas pakeis prerogatyvas, kurias nepagrįstai sau suteikė Vakarų Europos Sąjungos asamblėja; taip pat pabrėžia būtinybę pritaikyti savo struktūras siekiant veiksmingiau užtikrinti BSGP priežiūrą; primygtinai ragina Tarybą ir Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę rasti būdų kaip nuo pat ankstyvųjų stadijų įtraukti Europos Parlamentą ir jo atsakingą komitetą į civilinių krizių valdymo koncepcijų ir operacijų planų kūrimą;

| 93. | prašo Tarybos iš anksto pranešti Parlamentui apie misijų ir operacijų rengimą bei apie jų vykdymą; siūlo Tarybai siekiant skaidrumo nuolatos informuoti apie mechanizmo „ATHENA“ ir pradinio fondo naudojimą, kaip tai jau daroma naudojant BUSP lėšas civilinėms misijoms; mano, kad siekiant biudžeto aiškumo visos nekarinės išlaidos visų pirma turėtų būti nurodytos ES biudžete, o kaip papildomas žingsnis, atlikus reikalingus Sutarties pakeitimus, karinės išlaidos taip pat turėtų būti nurodomos ES biudžete; |
| --- | --- |

93.

prašo Tarybos iš anksto pranešti Parlamentui apie misijų ir operacijų rengimą bei apie jų vykdymą; siūlo Tarybai siekiant skaidrumo nuolatos informuoti apie mechanizmo „ATHENA“ ir pradinio fondo naudojimą, kaip tai jau daroma naudojant BUSP lėšas civilinėms misijoms; mano, kad siekiant biudžeto aiškumo visos nekarinės išlaidos visų pirma turėtų būti nurodytos ES biudžete, o kaip papildomas žingsnis, atlikus reikalingus Sutarties pakeitimus, karinės išlaidos taip pat turėtų būti nurodomos ES biudžete;

| 94. | ragina peržiūrėti 2002 m. Europos Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinius susitarimus dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija ESGP ir BSGP srityse, siekiant, kad atsakingi Parlamento nariai, visų pirma, Saugumo ir gynybos pakomitečio ir Žmogaus teisių pakomitečio pirmininkai, galėtų gauti informaciją, kurios reikia tam, kad jie galėtų informuotai naudotis savo prerogatyvomis; |
| --- | --- |

94.

ragina peržiūrėti 2002 m. Europos Parlamento ir Tarybos tarpinstitucinius susitarimus dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija ESGP ir BSGP srityse, siekiant, kad atsakingi Parlamento nariai, visų pirma, Saugumo ir gynybos pakomitečio ir Žmogaus teisių pakomitečio pirmininkai, galėtų gauti informaciją, kurios reikia tam, kad jie galėtų informuotai naudotis savo prerogatyvomis;

*

* *

| 95. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO Parlamentinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų bei NATO Generaliniams Sekretoriams. |
| --- | --- |

95.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių parlamentams, NATO Parlamentinei Asamblėjai ir Jungtinių Tautų bei NATO Generaliniams Sekretoriams.

---

(1)  OL C 33 E, 2006 2 9, p. 580.

(2)  OL C 314 E, 2006 12 21, p. 334.

(3)  OL C 285 E, 2009 11 26, p. 23.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0075.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0076.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0099.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0057.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0333.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/77 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/77

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisBranduolinių ginklų neplatinimo sutartis

P7_TA(2010)0062

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties

2010/C 349 E/14

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 24 d. rekomendaciją Tarybai dėl branduolinių ginklų neplatinimo ir Sutarties dėl branduolinių ginklų neplatinimo (SBGN) ateities (2008/2324(INI)) (1),

atsižvelgdamas į savo ankstesnes 2004 m. vasario 26 d. (2), 2005 m. kovo 10 d. (3), 2005 m. lapkričio 17 d. (4) ir 2007 m. kovo 14 d. (5) rezoliucijas dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo,

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl Irano (6),

atsižvelgdamas į artėjančią 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties šalių konferenciją šios sutarties persvarstymo klausimu,

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas, susijusias su ginklų neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo klausimais, ypač į Rezoliucijas 1540(2004), 1673(2006) ir 1887(2009),

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 3 d. vykusio ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo metu paskelbtą deklaraciją (3 priedas),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 5 d. rezoliuciją dėl Europos saugumo strategijos ir ESGP įgyvendinimo (7),

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Europos Sąjungos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją,

atsižvelgdamas į neseniai parengtą ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos įgyvendinimo pusmečio pažangos ataskaitą (2009/II),

atsižvelgdamas į 2008 m. gruodžio 8 d. Tarybos pareiškimą dėl tarptautinio saugumo stiprinimo, ypač į šio pareiškimo 6, 8 ir 9 punktus, kuriuose pabrėžiama, kad ES ryžtingai kovos siekdama užkirsti kelią masinio naikinimo ginklų platinimui ir jų tiekimo priemonėms,

atsižvelgdamas į Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį, į Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) visapusiškų saugos garantijų susitarimus ir papildomus protokolus, į Branduolinių medžiagų fizinės saugos konvenciją, į Tarptautinę konvenciją dėl kovos su branduolinio terorizmo aktais, į Hagos kovos su balistinių raketų platinimu elgesio kodeksą, į 2009 m. nustojusią galioti Strateginės ginkluotės mažinimo sutartį (angl. START I) ir į Strateginių branduolinių ginklų arsenalo mažinimo sutartį (angl. SORT),

atsižvelgdamas į Europos saugumo strategijos įgyvendinimo ataskaitą, dėl kurios 2008 m. gruodžio 11 d. susitarė Europos Vadovų Taryba,

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio 21 d. klausimus Komisijai ir Tarybai dėl Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (O-0170/2009 – B7-0010/2010, O-0169/2009 – B7-0009/2010),

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos 2009 m. gruodžio 10–11 d. pareiškimą dėl Irano,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi masinio naikinimo ginklų platinimas ir jų tiekimo priemonės yra viena iš didžiausių grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui ir kadangi didžiausias saugumo prioritetas yra užkirsti kelią teroristams ar dar daugiau valstybių įsigyti branduolinį ginklą ar jį naudoti, sumažinti pasaulines branduolinių ginklų atsargas ir kurti pasaulį be branduolinio ginklo, |
| --- | --- |

A.

kadangi masinio naikinimo ginklų platinimas ir jų tiekimo priemonės yra viena iš didžiausių grėsmių tarptautinei taikai ir saugumui ir kadangi didžiausias saugumo prioritetas yra užkirsti kelią teroristams ar dar daugiau valstybių įsigyti branduolinį ginklą ar jį naudoti, sumažinti pasaulines branduolinių ginklų atsargas ir kurti pasaulį be branduolinio ginklo,

| B. | kadangi akivaizdu, kad nepakankamai pažengta siekiant konkrečių tikslų (pvz., vadinamųjų 13 praktinių tikslų (8), susijusių su Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties siekiais, dėl kurių susitarta ankstesnėse konferencijose šios sutarties persvarstymo klausimais, ypač dabar, kai susiduriama su pačia įvairiausia grėsme, įskaitant intensyvėjantį ginklų platinimą; kadangi tai neatskiriama nuo didėjančios branduolinių technologijų paklausos, nuo to, kad lengviau jų įsigyti, ir nuo galimybės šioms technologijoms ir radioaktyviosioms medžiagoms patekti į nusikalstamų organizacijų ir teroristų rankas, |
| --- | --- |

B.

kadangi akivaizdu, kad nepakankamai pažengta siekiant konkrečių tikslų (pvz., vadinamųjų 13 praktinių tikslų (8), susijusių su Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties siekiais, dėl kurių susitarta ankstesnėse konferencijose šios sutarties persvarstymo klausimais, ypač dabar, kai susiduriama su pačia įvairiausia grėsme, įskaitant intensyvėjantį ginklų platinimą; kadangi tai neatskiriama nuo didėjančios branduolinių technologijų paklausos, nuo to, kad lengviau jų įsigyti, ir nuo galimybės šioms technologijoms ir radioaktyviosioms medžiagoms patekti į nusikalstamų organizacijų ir teroristų rankas,

| C. | kadangi svarbu stiprinti Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį – visuotinės ginklų neplatinimo tvarkos kertinį akmenį – ir nedelsiant imtis ryžtingo politinio vadovaujamojo vaidmens bei daugybės nuoseklių pažangių veiksmų siekiant iš naujo užtikrinti Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties svarumą ir stiprinti susitarimus, sutartis bei agentūras, kurios sudaro dabartinę ginklų platinimo ir nusiginklavimo sistemą, visų pirma, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį ir TATENA, |
| --- | --- |

C.

kadangi svarbu stiprinti Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį – visuotinės ginklų neplatinimo tvarkos kertinį akmenį – ir nedelsiant imtis ryžtingo politinio vadovaujamojo vaidmens bei daugybės nuoseklių pažangių veiksmų siekiant iš naujo užtikrinti Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties svarumą ir stiprinti susitarimus, sutartis bei agentūras, kurios sudaro dabartinę ginklų platinimo ir nusiginklavimo sistemą, visų pirma, Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutartį ir TATENA,

| D. | kadangi būtina toliau stiprinti visus tris Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties ramsčius, t. y. siekį užkirsti kelią ginklų platinimui, skatinti nusiginklavimą ir bendradarbiavimą naudojant branduolinę energiją civilinėms reikmėms, |
| --- | --- |

D.

kadangi būtina toliau stiprinti visus tris Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties ramsčius, t. y. siekį užkirsti kelią ginklų platinimui, skatinti nusiginklavimą ir bendradarbiavimą naudojant branduolinę energiją civilinėms reikmėms,

| E. | kadangi Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį pasirašiusios vadinamosios branduolinės valstybės nenori mažinti savo branduolinio arsenalo ar jo likviduoti ir mažiau vadovautis karine grasinimo branduoliniu ginklu doktrina, |
| --- | --- |

E.

kadangi Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį pasirašiusios vadinamosios branduolinės valstybės nenori mažinti savo branduolinio arsenalo ar jo likviduoti ir mažiau vadovautis karine grasinimo branduoliniu ginklu doktrina,

| F. | ragindamas siekti didesnės pažangos visais nusiginklavimo aspektais ir stiprinti saugumą pasaulyje, |
| --- | --- |

F.

ragindamas siekti didesnės pažangos visais nusiginklavimo aspektais ir stiprinti saugumą pasaulyje,

| G. | kadangi ES įsipareigojusi panaudoti visas turimas priemones, kad užkirstų kelią susirūpinimą visame pasaulyje keliančioms ginklų platinimo programoms, skatintų jas nutraukti, stabdyti ir, jei įmanoma, panaikinti, kaip aiškiai pažymėta 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintoje ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijoje, |
| --- | --- |

G.

kadangi ES įsipareigojusi panaudoti visas turimas priemones, kad užkirstų kelią susirūpinimą visame pasaulyje keliančioms ginklų platinimo programoms, skatintų jas nutraukti, stabdyti ir, jei įmanoma, panaikinti, kaip aiškiai pažymėta 2003 m. gruodžio 12 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintoje ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijoje,

| H. | kadangi ES turi dėti daugiau pastangų kovodama su ginklų platinimo srautais ir jo finansavimu, taikydama sankcijas už ginklų platinimą ir kurdama priemones, skirtas užkirsti kelią nematerialiam žinių ir techninės patirties perdavimui taikant visas prieinamas priemones, įskaitant daugiašales sutartis ir patikros mechanizmus, nacionalinę ir tarptautiniu mastu koordinuojamą eksporto kontrolę, kooperatyvias grėsmės mažinimo programas ir politinius bei ekonominius svertus, |
| --- | --- |

H.

kadangi ES turi dėti daugiau pastangų kovodama su ginklų platinimo srautais ir jo finansavimu, taikydama sankcijas už ginklų platinimą ir kurdama priemones, skirtas užkirsti kelią nematerialiam žinių ir techninės patirties perdavimui taikant visas prieinamas priemones, įskaitant daugiašales sutartis ir patikros mechanizmus, nacionalinę ir tarptautiniu mastu koordinuojamą eksporto kontrolę, kooperatyvias grėsmės mažinimo programas ir politinius bei ekonominius svertus,

| I. | palankiai vertindamas 2009 m. lapkričio 3 d. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą branduolinio nusiginklavimo deklaraciją (3 priedas), kurioje pabrėžta būtinybė išsaugoti ir stiprinti susijusias daugiašales priemones, ypač Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį, reikšdamas pritarimą įsigaliojusiai Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarčiai ir paraginęs 2010 m. sausio mėn. pradėti derybas dėl Skiliųjų medžiagų gamybos nutraukimo sutarties; be to, pažymėdamas, kad deklaracijoje pakartojama, jog Iranas ir Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika (KLDR) turi vykdyti savo tarptautinius branduolinės veiklos įsipareigojimus, |
| --- | --- |

I.

palankiai vertindamas 2009 m. lapkričio 3 d. ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikime paskelbtą branduolinio nusiginklavimo deklaraciją (3 priedas), kurioje pabrėžta būtinybė išsaugoti ir stiprinti susijusias daugiašales priemones, ypač Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį, reikšdamas pritarimą įsigaliojusiai Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarčiai ir paraginęs 2010 m. sausio mėn. pradėti derybas dėl Skiliųjų medžiagų gamybos nutraukimo sutarties; be to, pažymėdamas, kad deklaracijoje pakartojama, jog Iranas ir Korėjos Liaudies Demokratinė Respublika (KLDR) turi vykdyti savo tarptautinius branduolinės veiklos įsipareigojimus,

| J. | kadangi Iranas praleido nustatytą metų pabaigos terminą, kuriam pasibaigus jis turėjo paklusti raginimams ir įsileisti TATENA inspektorius į savo branduolinius objektus; kadangi iki šiol Iranas nepadarė nieko, kad iš naujo įtikintų tarptautinę bendruomenę, jog jo branduolinė programa yra išskirtinai taikaus pobūdžio, |
| --- | --- |

J.

kadangi Iranas praleido nustatytą metų pabaigos terminą, kuriam pasibaigus jis turėjo paklusti raginimams ir įsileisti TATENA inspektorius į savo branduolinius objektus; kadangi iki šiol Iranas nepadarė nieko, kad iš naujo įtikintų tarptautinę bendruomenę, jog jo branduolinė programa yra išskirtinai taikaus pobūdžio,

| K. | paskatintas pasiūlymų dėl nusiginklavimo, kuriuos 2007 m. sausio mėn. ir 2008 m. sausio mėn. ragino priimti Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry ir Sam Nunn, ir jiems antrinančių buvusių Jungtinės Karalystės, Prancūzijos, Vokietijos, Italijos, Nyderlandų ir Belgijos valstybės pareigūnų pareiškimų, taip pat paskatintas pavyzdinės branduolinių ginklų konvencijos bei Hirošimos ir Nagasakio protokolo, kuriuos remia viso pasaulio pilietinės organizacijos ir politiniai lyderiai, bei tokių kampanijų, kaip „Global Zero“, |
| --- | --- |

K.

paskatintas pasiūlymų dėl nusiginklavimo, kuriuos 2007 m. sausio mėn. ir 2008 m. sausio mėn. ragino priimti Henry Kissinger, George P. Shultz, William J. Perry ir Sam Nunn, ir jiems antrinančių buvusių Jungtinės Karalystės, Prancūzijos, Vokietijos, Italijos, Nyderlandų ir Belgijos valstybės pareigūnų pareiškimų, taip pat paskatintas pavyzdinės branduolinių ginklų konvencijos bei Hirošimos ir Nagasakio protokolo, kuriuos remia viso pasaulio pilietinės organizacijos ir politiniai lyderiai, bei tokių kampanijų, kaip „Global Zero“,

| L. | kadangi NATO strateginės koncepcijos persvarstymas yra galimybė iš naujo įvertinti viso Aljanso branduolinę politiką siekiant atsisakyti branduolinio ginklo visame pasaulyje; kadangi remiantis NATO susitarimais dėl bendro branduolinių pajėgumų naudojimo ar dvišaliais susitarimais, penkiose branduolinio ginklo neturinčiose NATO valstybėse (Belgijoje, Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose ir Turkijoje) tebėra dislokuota 150–200 taktinių branduolinių ginklų, |
| --- | --- |

L.

kadangi NATO strateginės koncepcijos persvarstymas yra galimybė iš naujo įvertinti viso Aljanso branduolinę politiką siekiant atsisakyti branduolinio ginklo visame pasaulyje; kadangi remiantis NATO susitarimais dėl bendro branduolinių pajėgumų naudojimo ar dvišaliais susitarimais, penkiose branduolinio ginklo neturinčiose NATO valstybėse (Belgijoje, Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose ir Turkijoje) tebėra dislokuota 150–200 taktinių branduolinių ginklų,

| M. | kadangi norint atgaivinti ir stiprinti ginklų neplatinimo tvarką būtinas ES ir jos partnerių, ypač Jungtinių Amerikos Valstijų ir Rusijos, glaudus savitarpio koordinavimas ir bendradarbiavimas, |
| --- | --- |

M.

kadangi norint atgaivinti ir stiprinti ginklų neplatinimo tvarką būtinas ES ir jos partnerių, ypač Jungtinių Amerikos Valstijų ir Rusijos, glaudus savitarpio koordinavimas ir bendradarbiavimas,

| N. | kadangi bendra Didžiosios Britanijos ir Norvegijos iniciatyva, kuria siekiama įvertinti, ar pagrįstas galimas branduolinių ginklų išmontavimas, ir nustatyti aiškius šio išmontavimo procedūros etapus bei su juo susijusią patikros tvarką, yra konkretus indėlis siekiant teisingo tikslo, |
| --- | --- |

N.

kadangi bendra Didžiosios Britanijos ir Norvegijos iniciatyva, kuria siekiama įvertinti, ar pagrįstas galimas branduolinių ginklų išmontavimas, ir nustatyti aiškius šio išmontavimo procedūros etapus bei su juo susijusią patikros tvarką, yra konkretus indėlis siekiant teisingo tikslo,

| O. | kadangi 2008 m. Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos vyriausybės paskelbė mažinsiančios branduolinių kovos galvučių skaičių, tačiau kartu nusprendė ir modernizuoti savo branduolinį arsenalą; kadangi visos valstybės narės įsipareigojusios prisidėti prie sėkmingos ES branduolinio ginklo neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo politikos, |
| --- | --- |

O.

kadangi 2008 m. Prancūzijos ir Didžiosios Britanijos vyriausybės paskelbė mažinsiančios branduolinių kovos galvučių skaičių, tačiau kartu nusprendė ir modernizuoti savo branduolinį arsenalą; kadangi visos valstybės narės įsipareigojusios prisidėti prie sėkmingos ES branduolinio ginklo neplatinimo ir branduolinio nusiginklavimo politikos,

| 1. | ragina visas susijusias šalis pasinaudoti galimybe ir artėjančios 2010 m. JT Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijos metu pasistūmėti siekiant tikslo visiškai baigti branduolinį nusiginklavimą remiantis Tarptautinės pažangaus branduolinių ginklų likvidavimo visame pasaulyje sutarties nuostatomis ir dėti pastangas, kad pasaulinis branduolinis nusiginklavimas būtų baigtas laipsniškai, darniai ir vadovaujantis daugiašališkumo principu; |
| --- | --- |

1.

ragina visas susijusias šalis pasinaudoti galimybe ir artėjančios 2010 m. JT Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijos metu pasistūmėti siekiant tikslo visiškai baigti branduolinį nusiginklavimą remiantis Tarptautinės pažangaus branduolinių ginklų likvidavimo visame pasaulyje sutarties nuostatomis ir dėti pastangas, kad pasaulinis branduolinis nusiginklavimas būtų baigtas laipsniškai, darniai ir vadovaujantis daugiašališkumo principu;

| 2. | pabrėžia būtinybę 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijoje parengti strategijas, kurių tikslas – pasiekti susitarimą dėl sutarties, pagal kurią būtų siekiama sustabdyti ginklams naudojamų skiliųjų medžiagų gamybą vadovaujantis nediskriminavimo principu: pagal sutartį, dėl kurios būtų susitarta derybų metu, turėtų būti reikalaujama, kad branduolinio ginklo neturinčios ar Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties šiuo metu nepasirašiusios valstybės atsisakytų gaminti ginklams naudojamas skiliąsias medžiagas ir išmontuotų visus veikiančius šiems ginklams naudojamų skiliųjų medžiagų gamybos įrenginius; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia būtinybę 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijoje parengti strategijas, kurių tikslas – pasiekti susitarimą dėl sutarties, pagal kurią būtų siekiama sustabdyti ginklams naudojamų skiliųjų medžiagų gamybą vadovaujantis nediskriminavimo principu: pagal sutartį, dėl kurios būtų susitarta derybų metu, turėtų būti reikalaujama, kad branduolinio ginklo neturinčios ar Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties šiuo metu nepasirašiusios valstybės atsisakytų gaminti ginklams naudojamas skiliąsias medžiagas ir išmontuotų visus veikiančius šiems ginklams naudojamų skiliųjų medžiagų gamybos įrenginius;

| 3. | pabrėžia, kad penkios JT Saugumo Tarybos narės, kurių visos turi branduolinį ginklą, turėtų siekti laipsniškai atsisakyti ginklams naudojamų skiliųjų medžiagų gamybos ir išmontuoti visus turimus šiems ginklams naudojamų skiliųjų medžiagų gamybos įrenginius; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad penkios JT Saugumo Tarybos narės, kurių visos turi branduolinį ginklą, turėtų siekti laipsniškai atsisakyti ginklams naudojamų skiliųjų medžiagų gamybos ir išmontuoti visus turimus šiems ginklams naudojamų skiliųjų medžiagų gamybos įrenginius;

| 4. | ragina visas šalis persvarstyti savo karinę doktriną siekiant, kad būtų atsisakyta galimybės suduoti pirmąjį smūgį; |
| --- | --- |

4.

ragina visas šalis persvarstyti savo karinę doktriną siekiant, kad būtų atsisakyta galimybės suduoti pirmąjį smūgį;

| 5. | ragina Tarybą ir valstybes nares darniai, noriai ir matomai dalyvauti 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijos diskusijose, ypač siūlant ambicingą pasaulinio nusiginklavimo tvarkaraštį ir konkrečias JT konferencijos nusiginklavimo klausimais atgaivinimo iniciatyvas, grindžiamas suformuluotais principais ir tikslais, dėl kurių sutarta baigiantis 1995 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijai, ir vadinamųjų 13 praktinių tikslų, dėl kurių vieningai susitarta 2000 m. persvarstymo konferencijoje; |
| --- | --- |

5.

ragina Tarybą ir valstybes nares darniai, noriai ir matomai dalyvauti 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijos diskusijose, ypač siūlant ambicingą pasaulinio nusiginklavimo tvarkaraštį ir konkrečias JT konferencijos nusiginklavimo klausimais atgaivinimo iniciatyvas, grindžiamas suformuluotais principais ir tikslais, dėl kurių sutarta baigiantis 1995 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijai, ir vadinamųjų 13 praktinių tikslų, dėl kurių vieningai susitarta 2000 m. persvarstymo konferencijoje;

| 6. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad Izraelis, Indija ir Pakistanas taip ir nepasirašė Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties, o 2003 m. jos signatare atsisakė būti Šiaurės Korėja; ragina šias valstybes pasirašyti Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį; |
| --- | --- |

6.

reiškia susirūpinimą dėl to, kad Izraelis, Indija ir Pakistanas taip ir nepasirašė Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties, o 2003 m. jos signatare atsisakė būti Šiaurės Korėja; ragina šias valstybes pasirašyti Branduolinio ginklo neplatinimo sutartį;

| 7. | ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją / Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybą ir Komisiją nuolat informuoti Parlamentą apie visus pasirengimo 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijai posėdžius ir tinkamai atsižvelgti į jo nuomonę su šia konferencija susijusiais branduolinių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją / Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybą ir Komisiją nuolat informuoti Parlamentą apie visus pasirengimo 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijai posėdžius ir tinkamai atsižvelgti į jo nuomonę su šia konferencija susijusiais branduolinių ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo klausimais;

| 8. | šiuo požiūriu ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją / Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybą ir Komisiją dėti visas pastangas ir bendradarbiaujant su visomis šalimis bei nevalstybiniais veikėjais, kovojančiais už pasaulį be branduolinio ginklo, ypač su tinklu „Mayors for Peace“, užtikrinti, kad Europoje būtų išsamiai informuojama apie ginklų neplatinimo klausimą; |
| --- | --- |

8.

šiuo požiūriu ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją / Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybą ir Komisiją dėti visas pastangas ir bendradarbiaujant su visomis šalimis bei nevalstybiniais veikėjais, kovojančiais už pasaulį be branduolinio ginklo, ypač su tinklu „Mayors for Peace“, užtikrinti, kad Europoje būtų išsamiai informuojama apie ginklų neplatinimo klausimą;

| 9. | teigiamai vertina tai, kad į ES susitarimus su trečiosiomis šalimis ir veiksmų planus įtraukiamos masinio naikinimo ginklų neplatinimo išlygos; pabrėžia, kad šias priemones turi įgyvendinti visos be išimties ES šalys partnerės; |
| --- | --- |

9.

teigiamai vertina tai, kad į ES susitarimus su trečiosiomis šalimis ir veiksmų planus įtraukiamos masinio naikinimo ginklų neplatinimo išlygos; pabrėžia, kad šias priemones turi įgyvendinti visos be išimties ES šalys partnerės;

| 10. | itin palankiai vertina 2009 m. balandžio 5 d. Prahoje pasakytą JAV Prezidento Baracko Obamos kalbą, kurioje išreiškiamas įsipareigojimas teikti prioritetą branduolinio nusiginklavimo klausimui ir bendromis pastangomis kovoti už pasaulio be branduolinio ginklo viziją; ragina Tarybą visapusiškai pritarti šiam įsipareigojimui; |
| --- | --- |

10.

itin palankiai vertina 2009 m. balandžio 5 d. Prahoje pasakytą JAV Prezidento Baracko Obamos kalbą, kurioje išreiškiamas įsipareigojimas teikti prioritetą branduolinio nusiginklavimo klausimui ir bendromis pastangomis kovoti už pasaulio be branduolinio ginklo viziją; ragina Tarybą visapusiškai pritarti šiam įsipareigojimui;

| 11. | pakartoja, kad svarbu, jog Taryba, bendradarbiaudama su savo partneriais, veiksmingai remtų konkrečius pasiūlymus dėl visų rūšių branduolinio kuro gamybos, naudojimo ir perdirbimo klausimų perdavimo TATENA kontrolei, įskaitant tarptautinio kuro banko sukūrimą; be to, remia kitas daugiašalio branduolinio kuro ciklo iniciatyvas, kurių imantis būtų užtikrintas taikus branduolinės energijos naudojimas, atsižvelgdamas į tai, kad Parlamentas palankiai vertina Tarybos ir Komisijos pasirengimą skirti iki 25 mln. EUR TATENA kontroliuojamam branduolinio kuro bankui sukurti, ir pageidautų, kad būtų greičiau pritarta su šiuo klausimu susijusiems bendriems veiksmams; |
| --- | --- |

11.

pakartoja, kad svarbu, jog Taryba, bendradarbiaudama su savo partneriais, veiksmingai remtų konkrečius pasiūlymus dėl visų rūšių branduolinio kuro gamybos, naudojimo ir perdirbimo klausimų perdavimo TATENA kontrolei, įskaitant tarptautinio kuro banko sukūrimą; be to, remia kitas daugiašalio branduolinio kuro ciklo iniciatyvas, kurių imantis būtų užtikrintas taikus branduolinės energijos naudojimas, atsižvelgdamas į tai, kad Parlamentas palankiai vertina Tarybos ir Komisijos pasirengimą skirti iki 25 mln. EUR TATENA kontroliuojamam branduolinio kuro bankui sukurti, ir pageidautų, kad būtų greičiau pritarta su šiuo klausimu susijusiems bendriems veiksmams;

| 12. | remia pastangas toliau stiprinti TATENA įgaliojimus, įskaitant TATENA saugos garantijų susitarimų papildomų protokolų platesnį taikymą ir kitus veiksmus, skirtus pasitikėjimą stiprinančioms priemonėms kurti; siekia užtikrinti, kad šiai organizacijai būtų skirta pakankamai išteklių, reikalingų jos esminiai užduočiai – užtikrinti saugią branduolinę veiklą – vykdyti; ragina Tarybą ir Komisiją dėti visas pastangas, reikalingas TATENA pajėgumams stiprinti, įskaitant Seibersdorfe (Austrija) veikiančios TATENA saugumo garantijų analitinės laboratorijos modernizavimą; |
| --- | --- |

12.

remia pastangas toliau stiprinti TATENA įgaliojimus, įskaitant TATENA saugos garantijų susitarimų papildomų protokolų platesnį taikymą ir kitus veiksmus, skirtus pasitikėjimą stiprinančioms priemonėms kurti; siekia užtikrinti, kad šiai organizacijai būtų skirta pakankamai išteklių, reikalingų jos esminiai užduočiai – užtikrinti saugią branduolinę veiklą – vykdyti; ragina Tarybą ir Komisiją dėti visas pastangas, reikalingas TATENA pajėgumams stiprinti, įskaitant Seibersdorfe (Austrija) veikiančios TATENA saugumo garantijų analitinės laboratorijos modernizavimą;

| 13. | pabrėžia kuo greitesnio Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties įsigaliojimo svarbą; atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina JAV administracijos ketinimą užtikrinti šios sutarties ratifikavimą; ragina Tarybą visapusiškai remti derybas dėl sutarties, pagal kurią būtų kaip galima greičiau uždrausta branduoliniams ginklams arba kitiems branduoliniams prietaisams naudojamų skiliųjų medžiagų gamyba; susidomėjęs laukia naujo JAV branduolinė strategijos persvarstymo (angl. „Nuclear Posture Review“), po kurio JAV būtų įpareigotos nebegaminti naujų, įskaitant bunkeriams griauti skirtų, branduolinių ginklų, numatyta gerokai sumažinti branduolines atsargas, o JAV daugiau dėmesio turėtų skirti nebranduolinei gynybai; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia kuo greitesnio Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties įsigaliojimo svarbą; atsižvelgdamas į tai teigiamai vertina JAV administracijos ketinimą užtikrinti šios sutarties ratifikavimą; ragina Tarybą visapusiškai remti derybas dėl sutarties, pagal kurią būtų kaip galima greičiau uždrausta branduoliniams ginklams arba kitiems branduoliniams prietaisams naudojamų skiliųjų medžiagų gamyba; susidomėjęs laukia naujo JAV branduolinė strategijos persvarstymo (angl. „Nuclear Posture Review“), po kurio JAV būtų įpareigotos nebegaminti naujų, įskaitant bunkeriams griauti skirtų, branduolinių ginklų, numatyta gerokai sumažinti branduolines atsargas, o JAV daugiau dėmesio turėtų skirti nebranduolinei gynybai;

| 14. | ragina gilinti dialogą su naująja JAV administracija ir visomis branduolinį ginklą turinčiomis valstybėmis siekiant įgyvendinti bendrą darbotvarkę, kurios tikslas – laipsniškai mažinti branduolinių kovos galvučių atsargas; ypač pritaria JAV ir Rusijos veiksmams, skirtiems siekiama iš esmės sumažinti šių valstybių branduolinių ginklų skaičiui, kaip numatyta pagal sutartis START I ir SORT; |
| --- | --- |

14.

ragina gilinti dialogą su naująja JAV administracija ir visomis branduolinį ginklą turinčiomis valstybėmis siekiant įgyvendinti bendrą darbotvarkę, kurios tikslas – laipsniškai mažinti branduolinių kovos galvučių atsargas; ypač pritaria JAV ir Rusijos veiksmams, skirtiems siekiama iš esmės sumažinti šių valstybių branduolinių ginklų skaičiui, kaip numatyta pagal sutartis START I ir SORT;

| 15. | atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Rusijos Federacijos ir JAV sprendimą pradėti derybas siekiant sudaryti naują išsamų teisiškai įpareigojantį susitarimą, kuriuo būtų pakeista 2009 m. gruodžio mėn. nustojusi galioti sutartis START, taip pat palankiai vertina Prezidento Baracko Obamos ir Prezidento Dmitrijaus Medvedevo 2009 m. liepos 6 d. pasirašytą bendrą susitarimą dėl susitarimo, kuris bus sudarytas po to, kai baigs galioti sutartis START I; palankiai vertina pastarojo meto JAV ir Rusijos derybų pažangą ir tikisi, kad remiantis kito, 2010 m. kovo 9 d. Ženevoje vyksiančio, derybų raundo išvadomis bus sudarytas galutinis susitarimas; |
| --- | --- |

15.

atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Rusijos Federacijos ir JAV sprendimą pradėti derybas siekiant sudaryti naują išsamų teisiškai įpareigojantį susitarimą, kuriuo būtų pakeista 2009 m. gruodžio mėn. nustojusi galioti sutartis START, taip pat palankiai vertina Prezidento Baracko Obamos ir Prezidento Dmitrijaus Medvedevo 2009 m. liepos 6 d. pasirašytą bendrą susitarimą dėl susitarimo, kuris bus sudarytas po to, kai baigs galioti sutartis START I; palankiai vertina pastarojo meto JAV ir Rusijos derybų pažangą ir tikisi, kad remiantis kito, 2010 m. kovo 9 d. Ženevoje vyksiančio, derybų raundo išvadomis bus sudarytas galutinis susitarimas;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad JAV atsisakė savo ankstesnių planų Europoje dislokuoti priešraketinės gynybos skydą; pritaria naujam principui, pagal kurį numatoma įtraukti visą Europą ir Rusiją; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad JAV atsisakė savo ankstesnių planų Europoje dislokuoti priešraketinės gynybos skydą; pritaria naujam principui, pagal kurį numatoma įtraukti visą Europą ir Rusiją;

| 17. | ragina kurti zonas be branduolinio ginklo – tai būtų teigiamai vertintinas žingsnis pasaulio be branduolinio ginklo linkme; atsižvelgdamas į tai mano, kad zona be branduolinio ginklo Artimuosiuose Rytuose yra itin svarbus žingsnis siekiant ilgalaikės ir visapusiškos taikos regione; pabrėžia, kad šiuo metu Europoje atsisakius visų taktinių kovos galvučių būtų sukurtas precedentas tolesniam branduoliniam nusiginklavimui vykdyti; |
| --- | --- |

17.

ragina kurti zonas be branduolinio ginklo – tai būtų teigiamai vertintinas žingsnis pasaulio be branduolinio ginklo linkme; atsižvelgdamas į tai mano, kad zona be branduolinio ginklo Artimuosiuose Rytuose yra itin svarbus žingsnis siekiant ilgalaikės ir visapusiškos taikos regione; pabrėžia, kad šiuo metu Europoje atsisakius visų taktinių kovos galvučių būtų sukurtas precedentas tolesniam branduoliniam nusiginklavimui vykdyti;

| 18. | atkreipia dėmesį į taktinių branduolinių ginklų strateginį anachronizmą ir į tai, jog Europa turi dalyvauti mažindama šių ginklų atsargas ir, palaikydama išsamesnį dialogą su Rusija, užtikrinti, kad Europoje jų apskritai nebeliktų; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į 2009 m. spalio 24 d. Vokietijos koalicijos susitarimą dėl branduolinio ginklo išgabenimo iš Vokietijos vadovaujantis bendrais kovos už pasaulį be branduolinio ginklo principais; teigiamai vertina 2010 m. vasario 26 d. Vokietijos, Nyderlandų, Belgijos, Liuksemburgo ir Norvegijos užsienio reikalų ministrų NATO Generaliniam Sekretoriui išsiųstą laišką, kuriame raginama surengti išsamią Aljanso diskusiją apie tai, kaip organizacija galėtų priartėti prie bendro politinio tikslo – pasaulio be branduolinio ginklo; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į taktinių branduolinių ginklų strateginį anachronizmą ir į tai, jog Europa turi dalyvauti mažindama šių ginklų atsargas ir, palaikydama išsamesnį dialogą su Rusija, užtikrinti, kad Europoje jų apskritai nebeliktų; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į 2009 m. spalio 24 d. Vokietijos koalicijos susitarimą dėl branduolinio ginklo išgabenimo iš Vokietijos vadovaujantis bendrais kovos už pasaulį be branduolinio ginklo principais; teigiamai vertina 2010 m. vasario 26 d. Vokietijos, Nyderlandų, Belgijos, Liuksemburgo ir Norvegijos užsienio reikalų ministrų NATO Generaliniam Sekretoriui išsiųstą laišką, kuriame raginama surengti išsamią Aljanso diskusiją apie tai, kaip organizacija galėtų priartėti prie bendro politinio tikslo – pasaulio be branduolinio ginklo;

| 19. | pritaria tam, kad sprendžiant Irano branduolinės programos problemą būtų vadovaujamasi dvejopo poveikio principu; dar kartą ragina Iraną nedelsiant visapusiškai vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal atitinkamas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos ir TATENA rezoliucijas, visų pirma, laikytis reikalavimų, kurie išdėstyti 2009 m. lapkričio 27 d. TATENA valdytojų tarybos rezoliucijoje; ragina Tarybą paremti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos veiksmus, jeigu Iranas ir toliau nebendradarbiautų su tarptautine bendruomene savo branduolinės programos klausimais; ragina Tarybą būti pasirengusią imtis būtinų griežtų priemonių, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią branduolinio ginklo platinimui ir kurias taikant būtų prisidėta prie šio JT Saugumo Tarybos proceso; |
| --- | --- |

19.

pritaria tam, kad sprendžiant Irano branduolinės programos problemą būtų vadovaujamasi dvejopo poveikio principu; dar kartą ragina Iraną nedelsiant visapusiškai vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus pagal atitinkamas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos ir TATENA rezoliucijas, visų pirma, laikytis reikalavimų, kurie išdėstyti 2009 m. lapkričio 27 d. TATENA valdytojų tarybos rezoliucijoje; ragina Tarybą paremti Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos veiksmus, jeigu Iranas ir toliau nebendradarbiautų su tarptautine bendruomene savo branduolinės programos klausimais; ragina Tarybą būti pasirengusią imtis būtinų griežtų priemonių, kuriomis būtų siekiama užkirsti kelią branduolinio ginklo platinimui ir kurias taikant būtų prisidėta prie šio JT Saugumo Tarybos proceso;

| 20. | apgailestauja dėl Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos neseniai atlikto branduolinio bandymo ir dėl to, kad ji atmetė 2009 m. rugsėjo 24 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1887(2009); vis dėlto pritaria JAV pasiūlytam dvišalio dialogo principui, grindžiamam šešiašalėmis derybomis, siekiant Korėjos pusiasalyje visiškai atsisakyti branduolinio ginklo, ir pažymi, kad šiuo požiūriu ypatingą vaidmenį atlieka Kinija; |
| --- | --- |

20.

apgailestauja dėl Korėjos Liaudies Demokratinės Respublikos neseniai atlikto branduolinio bandymo ir dėl to, kad ji atmetė 2009 m. rugsėjo 24 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1887(2009); vis dėlto pritaria JAV pasiūlytam dvišalio dialogo principui, grindžiamam šešiašalėmis derybomis, siekiant Korėjos pusiasalyje visiškai atsisakyti branduolinio ginklo, ir pažymi, kad šiuo požiūriu ypatingą vaidmenį atlieka Kinija;

| 21. | pripažindamas, kad neleistina prekyba branduolinėmis medžiagomis ir jų naudojimas tiesiogiai kelia didelę grėsmę saugumui pasaulyje, pritaria, kad 2010 m. balandžio mėn. būtų sušauktas aukščiausiojo lygio susitikimas branduolinio saugumo klausimais, ir tikisi konkrečių pasiūlymų dėl didesnio pažeidžiamų branduolinių medžiagų saugumo, tarp kurių galėtų būti įtrauktos veiksmingo neteisėto medžiagos pasisavinimo atvejų tyrimo ir už tai atsakingų asmenų baudžiamojo persekiojimo priemonės; |
| --- | --- |

21.

pripažindamas, kad neleistina prekyba branduolinėmis medžiagomis ir jų naudojimas tiesiogiai kelia didelę grėsmę saugumui pasaulyje, pritaria, kad 2010 m. balandžio mėn. būtų sušauktas aukščiausiojo lygio susitikimas branduolinio saugumo klausimais, ir tikisi konkrečių pasiūlymų dėl didesnio pažeidžiamų branduolinių medžiagų saugumo, tarp kurių galėtų būti įtrauktos veiksmingo neteisėto medžiagos pasisavinimo atvejų tyrimo ir už tai atsakingų asmenų baudžiamojo persekiojimo priemonės;

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją valstybėms narėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, JT Generaliniam Sekretoriui, 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijos pirmininkui ir TATENA Generaliniam Direktoriui. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją valstybėms narėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, JT Generaliniam Sekretoriui, 2010 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties persvarstymo konferencijos pirmininkui ir TATENA Generaliniam Direktoriui.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0333.

(2)  OL C 98 E, 2004 4 23, p. 152.

(3)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 253.

(4)  OL C 280 E, 2006 11 18, p. 453.

(5)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 146.

(6)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0016.

(7)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0255.

(8)  Jungtinės Tautos. 2000 m. branduolinio ginklo neplatinimo sutarties šalių konferencija šios sutarties persvarstymo klausimu, NPT/CONF.2000/28 (I ir II dalys).

---

2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienis

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/82 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/82

---

2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienisKuba

P7_TA(2010)0063

2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl sąžinės kalinių Kuboje

2010/C 349 E/15

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Kuboje, ypač į 2004 m. lapkričio 17 d., į 2006 m. vasario 2 d. ir į 2007 m. birželio 21 d. rezoliucijas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl metinių pranešimų dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje 2004 m., 2005 m., 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. ir į ES politiką žmogaus teisių srityje,

atsižvelgdamas į savo 2006 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją po Sacharovo premijos įteikimo (1),

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 14 d. Tarybai pirmininkaujančios valstybės pareiškimą dėl judėjimo „Moterys baltais drabužiais“ (isp. Damas de Blanco) ir į savo ankstesnius 2003 m. kovo 26 d. ir 2003 m. birželio 5 d. pareiškimus dėl padėties Kuboje,

atsižvelgdamas į 1996 m. gruodžio 2 d. priimtą ir nuo tada reguliariai atnaujinamą Tarybos bendrąją poziciją Nr. 96/697/BUSP,

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 18 d., 2008 m. birželio mėn. ir 2009 m. birželio 15 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdžio išvadas dėl Kubos,

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai baronienės Catherine Ashton atstovo spaudai ir Parlamento Pirmininko Jerzy Buzeko pareiškimus dėl politinio kalinio ir sąžinės kalinio Orlando Zapatos Tamayo mirties Kuboje,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi žmogaus teisių, įskaitant pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises, visuotinumo ir nedalumo apsauga išlieka vienu iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų, |
| --- | --- |

A.

kadangi žmogaus teisių, įskaitant pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises, visuotinumo ir nedalumo apsauga išlieka vienu iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų,

| B. | kadangi dešimtys nepriklausomų žurnalistų, taikių disidentų ir žmogaus teisių gynėjų, kurie dažnai yra demokratinės opozicijos nariai, vis dar kalinami Kuboje už tai, kad naudojosi pagrindinėmis teisėmis į žodžio ir susirinkimų laisvę ir teise rengti mitingus, |
| --- | --- |

B.

kadangi dešimtys nepriklausomų žurnalistų, taikių disidentų ir žmogaus teisių gynėjų, kurie dažnai yra demokratinės opozicijos nariai, vis dar kalinami Kuboje už tai, kad naudojosi pagrindinėmis teisėmis į žodžio ir susirinkimų laisvę ir teise rengti mitingus,

| C. | kadangi Parlamentas 2005 m. Sacharovo premiją už minties laisvę skyrė judėjimui „Moterys baltais drabužiais“; kadangi Kubos valdžios institucijų atsisakymas leisti judėjimo „Moterys baltais drabužiais“ dalyvėms vykti į Parlamento būstinę pasiimti premijos pažeidžia vieną pagrindinių žmogaus teisių, būtent teisę laisvai išvykti iš savo šalies ir į ją grįžti, kaip įtvirtinta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, |
| --- | --- |

C.

kadangi Parlamentas 2005 m. Sacharovo premiją už minties laisvę skyrė judėjimui „Moterys baltais drabužiais“; kadangi Kubos valdžios institucijų atsisakymas leisti judėjimo „Moterys baltais drabužiais“ dalyvėms vykti į Parlamento būstinę pasiimti premijos pažeidžia vieną pagrindinių žmogaus teisių, būtent teisę laisvai išvykti iš savo šalies ir į ją grįžti, kaip įtvirtinta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje,

| D. | kadangi Bendrijos institucijos dėjo pastangas, kad būtų paleisti į laisvę politiniai ir sąžinės kaliniai Kuboje ir kad su jais būtų elgiamasi humaniškai, |
| --- | --- |

D.

kadangi Bendrijos institucijos dėjo pastangas, kad būtų paleisti į laisvę politiniai ir sąžinės kaliniai Kuboje ir kad su jais būtų elgiamasi humaniškai,

| E. | kadangi Orlando Zapatos Tamayo mirtis (pirmas atvejis per beveik 40 metų, kai Kubos aktyvistas mirė nuo bado streiko protestuodamas prieš vyriausybės piktnaudžiavimą) laikoma dideliu žingsniu atgal žmogaus teisių klausimu Kuboje, ir dėl to kilo protestų banga tarptautiniu lygmeniu, ir daugiau Kubos politinių kalinių ir įkalintų disidentų paskelbė bado streiką, |
| --- | --- |

E.

kadangi Orlando Zapatos Tamayo mirtis (pirmas atvejis per beveik 40 metų, kai Kubos aktyvistas mirė nuo bado streiko protestuodamas prieš vyriausybės piktnaudžiavimą) laikoma dideliu žingsniu atgal žmogaus teisių klausimu Kuboje, ir dėl to kilo protestų banga tarptautiniu lygmeniu, ir daugiau Kubos politinių kalinių ir įkalintų disidentų paskelbė bado streiką,

| 1. | griežtai smerkia tai, kad dėl 85 dienas trukusio bado streiko mirė disidentas ir politinis kalinys Orlando Zapata Tamayo, nors šios žiaurios mirties buvo galima išvengti, ir reiškia savo užuojautą jo šeimai bei solidarumą su ja; |
| --- | --- |

1.

griežtai smerkia tai, kad dėl 85 dienas trukusio bado streiko mirė disidentas ir politinis kalinys Orlando Zapata Tamayo, nors šios žiaurios mirties buvo galima išvengti, ir reiškia savo užuojautą jo šeimai bei solidarumą su ja;

| 2. | smerkia prevencinį aktyvistų kalinimą ir vyriausybės mėginimus neleisti Orlando Zapatos Tamayo šeimai organizuoti jo laidotuvių ir atiduoti jam paskutinės pagarbos; |
| --- | --- |

2.

smerkia prevencinį aktyvistų kalinimą ir vyriausybės mėginimus neleisti Orlando Zapatos Tamayo šeimai organizuoti jo laidotuvių ir atiduoti jam paskutinės pagarbos;

| 3. | apgailestauja, kad iš Kubos valdžios institucijų nematyti jokių pastebimų ženklų, kurie rodytų, kad jos reaguoja į ES ir tarptautinės bendruomenės raginimus, kad būtų paleisti visi politiniai kaliniai, ir kad būtų visapusiškai gerbiamos pagrindinės laisvės, ypač išraiškos ir politinių susivienijimų laisvė; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad iš Kubos valdžios institucijų nematyti jokių pastebimų ženklų, kurie rodytų, kad jos reaguoja į ES ir tarptautinės bendruomenės raginimus, kad būtų paleisti visi politiniai kaliniai, ir kad būtų visapusiškai gerbiamos pagrindinės laisvės, ypač išraiškos ir politinių susivienijimų laisvė;

| 4. | ragina Kubos vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus politinius ir sąžinės kalinius; |
| --- | --- |

4.

ragina Kubos vyriausybę nedelsiant ir besąlygiškai paleisti visus politinius ir sąžinės kalinius;

| 5. | išreiškia susirūpinimą dėl politinių kalinių ir disidentų, kurie po O. Zapatos mirties pradėjo bado streiką; džiaugiasi tuo, kad daugelis jų vėl valgo, bet atkreipia dėmesį į žurnalisto ir psichologo Guillermo Farinaso (Guillermo Fariñas) būklę, kuriam bado streikas gali turėti pražūtingų pasekmių; |
| --- | --- |

5.

išreiškia susirūpinimą dėl politinių kalinių ir disidentų, kurie po O. Zapatos mirties pradėjo bado streiką; džiaugiasi tuo, kad daugelis jų vėl valgo, bet atkreipia dėmesį į žurnalisto ir psichologo Guillermo Farinaso (Guillermo Fariñas) būklę, kuriam bado streikas gali turėti pražūtingų pasekmių;

| 6. | apgailestauja, kad nebuvo atsiliepta į pakartotinį Parlamento ir Tarybos raginimą nedelsiant paleisti visus politinius kalinius ir sąžinės kalinius, bei primygtinai pabrėžia, kad Kubos disidentų įkalinimas už jų idealus ir taikią politinę veiklą prieštarauja Visuotinei žmogaus teisių deklaracijai; |
| --- | --- |

6.

apgailestauja, kad nebuvo atsiliepta į pakartotinį Parlamento ir Tarybos raginimą nedelsiant paleisti visus politinius kalinius ir sąžinės kalinius, bei primygtinai pabrėžia, kad Kubos disidentų įkalinimas už jų idealus ir taikią politinę veiklą prieštarauja Visuotinei žmogaus teisių deklaracijai;

| 7. | ragina Tarybą ir Komisiją remti veiksmus, kuriais reikalaujama paleisti politinius kalinius ir skatinti žmogaus teisių gynėjų darbą bei jį apsaugoti pagal 2009 m. gruodžio 8 d. Užsienio reikalų ministrų tarybos išvadose nustatytus principus; |
| --- | --- |

7.

ragina Tarybą ir Komisiją remti veiksmus, kuriais reikalaujama paleisti politinius kalinius ir skatinti žmogaus teisių gynėjų darbą bei jį apsaugoti pagal 2009 m. gruodžio 8 d. Užsienio reikalų ministrų tarybos išvadose nustatytus principus;

| 8. | ragina ES institucijas teikti besąlyginę paramą ir visapusiškai skatinti pradėti taikų politinio perėjimo prie daugiapartinės demokratinės sistemos procesą; |
| --- | --- |

8.

ragina ES institucijas teikti besąlyginę paramą ir visapusiškai skatinti pradėti taikų politinio perėjimo prie daugiapartinės demokratinės sistemos procesą;

| 9. | reiškia savo tvirtą solidarumą su visa Kubos tauta ir savo paramą jai siekiant demokratijos ir pagarbos pagrindinėms laisvėms bei jų gynimo; |
| --- | --- |

9.

reiškia savo tvirtą solidarumą su visa Kubos tauta ir savo paramą jai siekiant demokratijos ir pagarbos pagrindinėms laisvėms bei jų gynimo;

| 10. | ragina Sąjungos Vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir už bendradarbiavimą atsakingą Komisijos narį, laikantis ES Tarybos palaipsniui patvirtintų išvadų ir naudojant Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo mechanizmus, ypač Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, nedelsiant pradėti struktūrinį dialogą su Kubos pilietine visuomene ir taikius politinius pokyčius Kuboje remiančiais asmenimis; |
| --- | --- |

10.

ragina Sąjungos Vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir už bendradarbiavimą atsakingą Komisijos narį, laikantis ES Tarybos palaipsniui patvirtintų išvadų ir naudojant Bendrijos vystomojo bendradarbiavimo mechanizmus, ypač Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, nedelsiant pradėti struktūrinį dialogą su Kubos pilietine visuomene ir taikius politinius pokyčius Kuboje remiančiais asmenimis;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, besikeičiančioms ES pirmininkaujančioms valstybėms narėms, Komisijos Pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinei asamblėjai, Kubos vyriausybei ir Liaudies jėgos nacionalinei asamblėjai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, besikeičiančioms ES pirmininkaujančioms valstybėms narėms, Komisijos Pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinei asamblėjai, Kubos vyriausybei ir Liaudies jėgos nacionalinei asamblėjai.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0601.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/84 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/84

---

2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienisInvestavimas į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas

P7_TA(2010)0064

2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl investavimo į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą

2010/C 349 E/16

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Tarybos 2008 m. vasario 28 d. susitikimo išvadas,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl investavimo į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą (SET planas) (COM(2009)0519) ir į darbo dokumentus, kuriuose nustatomi SET plano įgyvendinimo technologijų veiksmų planai 2010–2020 m. laikotarpiu (SEC(2009)1295) ir mokslinių tyrimų bei taikomosios veiklos investicijos į prioritetines technologijas (SEC(2009)1296),

atsižvelgdamas į savo 2008 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Europos strateginio energetikos technologijų (SET) plano (2008/2005(INI)) (1),

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos (2007–2013) (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013) (3),

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo programos, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, sukūrimo (4),

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičiančią ir vėliau panaikinančią Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB (5),

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/29/EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/87/EB siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (6),

atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. sausio 10 d. komunikatą, kuriame nurodomi pagrindiniai ES energetikos politikos tikslai, kaip antai tausumas, konkurencingumas ir tiekimo saugumas (COM(2007)0001),

atsižvelgdamas į savo 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl Kopenhagos konferencijos klimato kaitos klausimu (COP 15) rezultatų (7),

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 12 d. pateiktus klausimus dėl investavimo į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą (SET planas) (O-0015/2010 – B7–0011/2010, O-0016/2010 – B7–0012/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi tikslą 20 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakas ir, jei bus sudarytas tarptautinis susitarimas, sumažinti iki 30 proc. Europos Sąjunga gali pasiekti 20 proc. sumažindama pirminės energijos naudojimą palyginti su numatytu lygiu ir iki 2020 m. bent iki 20 proc. padidindama iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos kiekį tik tada, jei dės daugiau pastangų siekdama sukurti nebrangias, ekologiškas, efektyvias ir tvarias mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijas, |
| --- | --- |

A.

kadangi tikslą 20 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakas ir, jei bus sudarytas tarptautinis susitarimas, sumažinti iki 30 proc. Europos Sąjunga gali pasiekti 20 proc. sumažindama pirminės energijos naudojimą palyginti su numatytu lygiu ir iki 2020 m. bent iki 20 proc. padidindama iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos kiekį tik tada, jei dės daugiau pastangų siekdama sukurti nebrangias, ekologiškas, efektyvias ir tvarias mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijas,

| B. | kadangi tokios technologijos gali padėti tinkamai spręsti klimato kaitos uždavinius, užtikrinti ES energijos tiekimą ir ES ekonomikos konkurencingumą, |
| --- | --- |

B.

kadangi tokios technologijos gali padėti tinkamai spręsti klimato kaitos uždavinius, užtikrinti ES energijos tiekimą ir ES ekonomikos konkurencingumą,

| C. | kadangi nuo devintojo dešimtmečio vis mažiau skiriama viešųjų ir privačiųjų lėšų energetikos srities tyrimams; kadangi turimų išteklių lygis neatitinka spręstinų uždavinių masto siekiant sukurti tvarią mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos sistemą, |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo devintojo dešimtmečio vis mažiau skiriama viešųjų ir privačiųjų lėšų energetikos srities tyrimams; kadangi turimų išteklių lygis neatitinka spręstinų uždavinių masto siekiant sukurti tvarią mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos sistemą,

| D. | kadangi finansavimas – vienas iš pagrindinių uždavinių, kurį reikia išspręsti siekiant naujovių ES energetikos srityje, |
| --- | --- |

D.

kadangi finansavimas – vienas iš pagrindinių uždavinių, kurį reikia išspręsti siekiant naujovių ES energetikos srityje,

| E. | kadangi Komisija nurodo, kad srityse, kuriose numatytos šešios naujos Europos pramonės sektoriaus iniciatyvos (angl. EII), per kitus 10 metų reikia 6 mlrd. EUR viešųjų ir privačiųjų investicijų veiklai vėjo energijos srityje, 16 mlrd. EUR – saulės energijos srityje, 2 mlrd. EUR – elektros tinklų srityje, 9 mlrd. EUR – biologinės energijos srityje, 13 mlrd. EUR – anglies dioksido surinkimo bei saugojimo srityje, 7 mlrd. EUR – branduolio dalijimosi srityje ir 5 mlrd. EUR – bendros technologijų iniciatyvos dėl kuro elementų ir vandenilio įgyvendinimui finansuoti, |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija nurodo, kad srityse, kuriose numatytos šešios naujos Europos pramonės sektoriaus iniciatyvos (angl. EII), per kitus 10 metų reikia 6 mlrd. EUR viešųjų ir privačiųjų investicijų veiklai vėjo energijos srityje, 16 mlrd. EUR – saulės energijos srityje, 2 mlrd. EUR – elektros tinklų srityje, 9 mlrd. EUR – biologinės energijos srityje, 13 mlrd. EUR – anglies dioksido surinkimo bei saugojimo srityje, 7 mlrd. EUR – branduolio dalijimosi srityje ir 5 mlrd. EUR – bendros technologijų iniciatyvos dėl kuro elementų ir vandenilio įgyvendinimui finansuoti,

| F. | kadangi SET plane numatytas tikslas ir galimybė siekti, kad ES ekonomika būtų paremta naujovėmis, ir per kitą dešimtmetį sukurti šimtus tūkstančių naujų darbo vietų kvalifikuotiems darbuotojams ir paskatinti spartų pramonės sektoriaus augimą, |
| --- | --- |

F.

kadangi SET plane numatytas tikslas ir galimybė siekti, kad ES ekonomika būtų paremta naujovėmis, ir per kitą dešimtmetį sukurti šimtus tūkstančių naujų darbo vietų kvalifikuotiems darbuotojams ir paskatinti spartų pramonės sektoriaus augimą,

| G. | kadangi skubiai reikia keisti nusistovėjusį energijos naudojimo modelį, riziką turėtų dalytis visi susiję viešojo ir privačiojo sektoriaus subjektai ir prisiimti dalį atsakomybės, taip pat reikėtų, kad valstybė teiktų didesnę finansinę paramą, o pramonės įmonės, bankai ir privatūs investuotojai prisiimtų didesnę bendrą riziką, susijusią su technologijomis ir rinka, |
| --- | --- |

G.

kadangi skubiai reikia keisti nusistovėjusį energijos naudojimo modelį, riziką turėtų dalytis visi susiję viešojo ir privačiojo sektoriaus subjektai ir prisiimti dalį atsakomybės, taip pat reikėtų, kad valstybė teiktų didesnę finansinę paramą, o pramonės įmonės, bankai ir privatūs investuotojai prisiimtų didesnę bendrą riziką, susijusią su technologijomis ir rinka,

| H. | kadangi moksliniai tyrimai ES nuolat pernelyg mažai finansuojami, |
| --- | --- |

H.

kadangi moksliniai tyrimai ES nuolat pernelyg mažai finansuojami,

| 1. | džiaugiasi, kad SET plane apibrėžiami konkretūs ekologiškos, tvarios ir efektyvios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų mokslinių tyrimų veiksmai; pabrėžia, kad planas suteikia galimybę ES ekonomiką paremti naujovėmis; be to, pabrėžia, kad ES nepasieks 2020 m. numatytų energetikos ir klimato kaitos tikslų, jei nebus vadovaujamasi šiuo nauju požiūriu; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi, kad SET plane apibrėžiami konkretūs ekologiškos, tvarios ir efektyvios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų mokslinių tyrimų veiksmai; pabrėžia, kad planas suteikia galimybę ES ekonomiką paremti naujovėmis; be to, pabrėžia, kad ES nepasieks 2020 m. numatytų energetikos ir klimato kaitos tikslų, jei nebus vadovaujamasi šiuo nauju požiūriu;

| 2. | pripažįsta, kad reikia kur kas daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į tvarios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų kūrimą, jei norima kitą dešimtmetį šias technologijas sparčiau kurti, rentabiliai diegti ir nedelsiant plačiai taikyti; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad reikia kur kas daugiau viešųjų ir privačiųjų investicijų į tvarios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų kūrimą, jei norima kitą dešimtmetį šias technologijas sparčiau kurti, rentabiliai diegti ir nedelsiant plačiai taikyti;

| 3. | mano, kad SET planui įgyvendinti lėšų pakaks tik tada, jei bus papildomai skiriama viešųjų ir privačiųjų išteklių, ir kad SET planą tikėtina įgyvendinti tik vėl jam įgyvendinti skyrus papildomų lėšų iš ES biudžeto; |
| --- | --- |

3.

mano, kad SET planui įgyvendinti lėšų pakaks tik tada, jei bus papildomai skiriama viešųjų ir privačiųjų išteklių, ir kad SET planą tikėtina įgyvendinti tik vėl jam įgyvendinti skyrus papildomų lėšų iš ES biudžeto;

| 4. | ragina, siekiant įgyvendinti sutartus veiksmų planus, suinteresuotus viešojo ir privačiojo sektorių subjektus nedelsiant numatyti papildomų išteklių, kurių pagrindinę dalį sudarytų privačiojo sektoriaus lėšos, taip pat kur kas didesnė turi būti viešųjų investicijų ES ir nacionaliniu lygmenimis dalis; |
| --- | --- |

4.

ragina, siekiant įgyvendinti sutartus veiksmų planus, suinteresuotus viešojo ir privačiojo sektorių subjektus nedelsiant numatyti papildomų išteklių, kurių pagrindinę dalį sudarytų privačiojo sektoriaus lėšos, taip pat kur kas didesnė turi būti viešųjų investicijų ES ir nacionaliniu lygmenimis dalis;

| 5. | pabrėžia, kad ekonomikos krizės sąlygomis pirmenybė turėtų būti teikiama investavimui į tas naujas technologijas, kurios teikia daug galimybių darbo vietoms sukurti; pabrėžia, kad tai padės sukurti rinkas, naujus pajamų srautus ir prisidės prie ES ekonomikos ir konkurencingumo vystymo; galiausiai pabrėžia, kad tai taip pat padės užtikrinti ES apsirūpinimą energija ir sumažinti energetinį priklausomumą nuo riboto skaičiaus energijos šaltinių, tiekėjų ir transporto kelių; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad ekonomikos krizės sąlygomis pirmenybė turėtų būti teikiama investavimui į tas naujas technologijas, kurios teikia daug galimybių darbo vietoms sukurti; pabrėžia, kad tai padės sukurti rinkas, naujus pajamų srautus ir prisidės prie ES ekonomikos ir konkurencingumo vystymo; galiausiai pabrėžia, kad tai taip pat padės užtikrinti ES apsirūpinimą energija ir sumažinti energetinį priklausomumą nuo riboto skaičiaus energijos šaltinių, tiekėjų ir transporto kelių;

| 6. | primena reikalavimą užtikrinti tinkamą finansavimą, siekiant remti ekologiškos, tvarios ir efektyvios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijas, kurio suma iš viso turėtų sudaryti iš ES biudžeto nuo 2010 m. skiriami ne mažiau kaip 2 mlrd. EUR per metus, neįskaitant lėšų, numatytų pagal Septintąją bendrąją programą ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją skubiai numatyti ir finansavimo grafiką, ir valstybių narių išteklius, kuriuos jos įsipareigos skirti siekdamos užtikrinti, kad nuo 2010 m. būtų pradėtos teikti lėšos; |
| --- | --- |

6.

primena reikalavimą užtikrinti tinkamą finansavimą, siekiant remti ekologiškos, tvarios ir efektyvios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijas, kurio suma iš viso turėtų sudaryti iš ES biudžeto nuo 2010 m. skiriami ne mažiau kaip 2 mlrd. EUR per metus, neįskaitant lėšų, numatytų pagal Septintąją bendrąją programą ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją skubiai numatyti ir finansavimo grafiką, ir valstybių narių išteklius, kuriuos jos įsipareigos skirti siekdamos užtikrinti, kad nuo 2010 m. būtų pradėtos teikti lėšos;

| 7. | be to, ragina Tarybą ir Komisiją pasinaudoti diskusijomis dėl dabartinės Finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros ir diskusijomis dėl kitų finansinių programų tam, kad galėtų geriau suderinti dabartinį ir būsimus ES biudžetus su ES politikos prioritetais, ypač mokslinių tyrimų, su klimato kaita susijusių veiksmų ir apsirūpinimo energija užtikrinimo srityse; |
| --- | --- |

7.

be to, ragina Tarybą ir Komisiją pasinaudoti diskusijomis dėl dabartinės Finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros ir diskusijomis dėl kitų finansinių programų tam, kad galėtų geriau suderinti dabartinį ir būsimus ES biudžetus su ES politikos prioritetais, ypač mokslinių tyrimų, su klimato kaita susijusių veiksmų ir apsirūpinimo energija užtikrinimo srityse;

| 8. | mano, kad būtina iš ES išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemos naujiems dalyviams skirto rezervo skubiai panaudoti atidėtus 300 mln. EUR siekiant paremti anglies dioksido surinkimo bei saugojimo ir energijos iš naujų atsinaujinančių šaltinių gavybos sritis; ragina Europos investicijų banką (EIB), nustatant paskolų teikimo kriterijus, juos sieti su tinkamais pažangiais energijos iš atsinaujinančių šaltinių įrenginiais; |
| --- | --- |

8.

mano, kad būtina iš ES išmetamųjų teršalų leidimų prekybos sistemos naujiems dalyviams skirto rezervo skubiai panaudoti atidėtus 300 mln. EUR siekiant paremti anglies dioksido surinkimo bei saugojimo ir energijos iš naujų atsinaujinančių šaltinių gavybos sritis; ragina Europos investicijų banką (EIB), nustatant paskolų teikimo kriterijus, juos sieti su tinkamais pažangiais energijos iš atsinaujinančių šaltinių įrenginiais;

| 9. | primena valstybėms narėms, kad nuo 2013 m. išmetamųjų teršalų leidimų prekybos aukcionuose gautos pajamos taps svarbiu klimato kaitos mažinimo ir tvarių mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų kūrimo ir diegimo finansavimo šaltiniu; |
| --- | --- |

9.

primena valstybėms narėms, kad nuo 2013 m. išmetamųjų teršalų leidimų prekybos aukcionuose gautos pajamos taps svarbiu klimato kaitos mažinimo ir tvarių mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų kūrimo ir diegimo finansavimo šaltiniu;

| 10. | ragina stiprinti EIB vaidmenį finansuojant su energetika susijusius projektus, ypač numatant didesnį skolinimo energetikos srityje tikslą, didinant gebėjimą užtikrinti paskolų garantijas energetikos srities projektams ir gerinant finansavimo, skiriamo rizikingiems moksliniams tyrimams ir projektams energetikos srityje rengti, koordinavimą ir tęstinumą; |
| --- | --- |

10.

ragina stiprinti EIB vaidmenį finansuojant su energetika susijusius projektus, ypač numatant didesnį skolinimo energetikos srityje tikslą, didinant gebėjimą užtikrinti paskolų garantijas energetikos srities projektams ir gerinant finansavimo, skiriamo rizikingiems moksliniams tyrimams ir projektams energetikos srityje rengti, koordinavimą ir tęstinumą;

| 11. | ragina EIB tinkamą dėmesį skirti tiems projektams, kurie iš tikrųjų padės pagerinti tvarių mažai anglies dioksidu aplinką teršiančių technologijų demonstravimo įgyvendinamumą (pvz., pažangiųjų tinklų ir mažųjų hidroįrenginių kūrimas); |
| --- | --- |

11.

ragina EIB tinkamą dėmesį skirti tiems projektams, kurie iš tikrųjų padės pagerinti tvarių mažai anglies dioksidu aplinką teršiančių technologijų demonstravimo įgyvendinamumą (pvz., pažangiųjų tinklų ir mažųjų hidroįrenginių kūrimas);

| 12. | džiaugiasi, kad įgyvendinamos iniciatyvos, pvz., Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP), Marguerite fondas (2020 Europos fondas, skirtas energetikai, kovai su klimato kaita ir infrastruktūrai), rizikos kapitalas ir MVĮ spartaus augimo ir naujovių priemonė (GIF), kurių vaidmenį padedant finansuoti SET plano iniciatyvų įgyvendinimą reikėtų didinti ir tinkamai įvertinti per laikotarpio vidurio peržiūrą; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi, kad įgyvendinamos iniciatyvos, pvz., Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP), Marguerite fondas (2020 Europos fondas, skirtas energetikai, kovai su klimato kaita ir infrastruktūrai), rizikos kapitalas ir MVĮ spartaus augimo ir naujovių priemonė (GIF), kurių vaidmenį padedant finansuoti SET plano iniciatyvų įgyvendinimą reikėtų didinti ir tinkamai įvertinti per laikotarpio vidurio peržiūrą;

| 13. | prašo Komisijos, glaudžiai bendradarbiaujant su EIB, nedelsiant ir ne vėliau kaip iki 2011 m. parengti išsamų pasiūlymą dėl priemonės, skirtos energijos iš atsinaujinančių šaltinių ir efektyvaus energijos naudojimo projektams ir pažangiųjų tinklų kūrimui finansuoti; |
| --- | --- |

13.

prašo Komisijos, glaudžiai bendradarbiaujant su EIB, nedelsiant ir ne vėliau kaip iki 2011 m. parengti išsamų pasiūlymą dėl priemonės, skirtos energijos iš atsinaujinančių šaltinių ir efektyvaus energijos naudojimo projektams ir pažangiųjų tinklų kūrimui finansuoti;

| 14. | pabrėžia, kad reikia plėsti ES mokslinių tyrimų bazę ir kad norint užtikrinti pakankamai kokybiškų žmogiškųjų išteklių, reikalingų siekiant visapusiškai pasinaudoti naujų technologijų teikiamomis galimybėmis, būtinas tolesnis švietimas ir mokymas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad reikia plėsti ES mokslinių tyrimų bazę ir kad norint užtikrinti pakankamai kokybiškų žmogiškųjų išteklių, reikalingų siekiant visapusiškai pasinaudoti naujų technologijų teikiamomis galimybėmis, būtinas tolesnis švietimas ir mokymas;

| 15. | pabrėžia, kad norint remti viešųjų ir privačiųjų partnerysčių, kurios yra išankstinė sąlyga siekiant įgyvendinti SET planą ir Europos pramonės sektoriaus iniciatyvas (angl. EII), kūrimą, reikia sudaryti tinkamas sąlygas, taip pat pastovią ir palankią reglamentavimo sistemą; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad norint remti viešųjų ir privačiųjų partnerysčių, kurios yra išankstinė sąlyga siekiant įgyvendinti SET planą ir Europos pramonės sektoriaus iniciatyvas (angl. EII), kūrimą, reikia sudaryti tinkamas sąlygas, taip pat pastovią ir palankią reglamentavimo sistemą;

| 16. | ragina Komisiją užtikrinti, kad technologijų gamintojai galėtų prašyti pagal SET planą numatytų lėšų tiesiogiai, o ne vien tik kaip su energetikos paslaugomis susijusio konsorciumo nariai, kaip yra ekonomikos atgaivinimo programos ir NER300 atveju; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją užtikrinti, kad technologijų gamintojai galėtų prašyti pagal SET planą numatytų lėšų tiesiogiai, o ne vien tik kaip su energetikos paslaugomis susijusio konsorciumo nariai, kaip yra ekonomikos atgaivinimo programos ir NER300 atveju;

| 17. | pripažįsta, kad mažosios ir vidutinės įmonės – pagrindinė varomoji jėga kuriant daugumą tvarių mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų, ypač kuriant labiau decentralizuotas energetikos sistemas, ir pabrėžia, kad galimybę prašyti viešųjų subsidijų ir paskolų, įskaitant lėšas, numatytas pagal SET planą, būtina numatyti taip pat ir MVĮ; ragina gana didelę dalį ES lėšų, numatytų pagal SET planą, atidėti MVĮ; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad mažosios ir vidutinės įmonės – pagrindinė varomoji jėga kuriant daugumą tvarių mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų, ypač kuriant labiau decentralizuotas energetikos sistemas, ir pabrėžia, kad galimybę prašyti viešųjų subsidijų ir paskolų, įskaitant lėšas, numatytas pagal SET planą, būtina numatyti taip pat ir MVĮ; ragina gana didelę dalį ES lėšų, numatytų pagal SET planą, atidėti MVĮ;

| 18. | džiaugiasi, kad daug dėmesio skiriama demonstracinių projektų (didelės apimties) finansavimui; vis dėlto pabrėžia, kad taip pat reikia numatyti lėšų rizikingiems vidutinės trukmės ir ilgalaikiams pagrindiniams ir taikomiesiems moksliniams tyrimams finansuoti; |
| --- | --- |

18.

džiaugiasi, kad daug dėmesio skiriama demonstracinių projektų (didelės apimties) finansavimui; vis dėlto pabrėžia, kad taip pat reikia numatyti lėšų rizikingiems vidutinės trukmės ir ilgalaikiams pagrindiniams ir taikomiesiems moksliniams tyrimams finansuoti;

| 19. | skatina Europos energetikos mokslinių tyrimų sąjungą (angl. EERA) pradėti ir įgyvendinti bendras programas, skirtas SET planui įgyvendinti, glaudžiai siejant jas su Europos pramonės sektoriaus iniciatyvomis, ir plėsti savo veiklą; pabrėžia, kad jei EERA visapusiškai prisiims šį vaidmenį, iš ES ir nacionalinių biudžetų turi būti skirta pakankamai lėšų; |
| --- | --- |

19.

skatina Europos energetikos mokslinių tyrimų sąjungą (angl. EERA) pradėti ir įgyvendinti bendras programas, skirtas SET planui įgyvendinti, glaudžiai siejant jas su Europos pramonės sektoriaus iniciatyvomis, ir plėsti savo veiklą; pabrėžia, kad jei EERA visapusiškai prisiims šį vaidmenį, iš ES ir nacionalinių biudžetų turi būti skirta pakankamai lėšų;

| 20. | yra susirūpinęs dėl to, kad Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) neplanuoja jokių specialių su energetika susijusių programų, nes tai rodo, kad trūksta tinkamų investicijų į pagrindinius mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

20.

yra susirūpinęs dėl to, kad Europos mokslinių tyrimų taryba (EMTT) neplanuoja jokių specialių su energetika susijusių programų, nes tai rodo, kad trūksta tinkamų investicijų į pagrindinius mokslinius tyrimus;

| 21. | džiaugiasi Europos technologijos ir naujovių instituto iniciatyva steigti specialiąsias Žinių ir naujovių bendrijas (ŽNB) tvarios energijos ir prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos mažinimo klausimais; |
| --- | --- |

21.

džiaugiasi Europos technologijos ir naujovių instituto iniciatyva steigti specialiąsias Žinių ir naujovių bendrijas (ŽNB) tvarios energijos ir prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos mažinimo klausimais;

| 22. | džiaugiasi pasiūlymu prie esamų šešių iniciatyvų pridėti naują Pažangių miestų iniciatyvą dėl efektyvaus energijos naudojimo Europos miestuose (ypač pasirašiusiuose Merų paktą) siekiant sudaryti sąlygas, kurios skatintų domėtis efektyvaus energijos naudojimo ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių technologijų, taip pat pažangiųjų skirstomųjų tinklų miesto vietovėse rinka; ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai įgyvendinti šią naują iniciatyvą skatinančią vietos ekonomiką ir socialinę sanglaudą kuo labiau įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios turi atlikti svarbų vaidmenį remiant ir skatinant naudoti tvarios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijas; |
| --- | --- |

22.

džiaugiasi pasiūlymu prie esamų šešių iniciatyvų pridėti naują Pažangių miestų iniciatyvą dėl efektyvaus energijos naudojimo Europos miestuose (ypač pasirašiusiuose Merų paktą) siekiant sudaryti sąlygas, kurios skatintų domėtis efektyvaus energijos naudojimo ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių technologijų, taip pat pažangiųjų skirstomųjų tinklų miesto vietovėse rinka; ragina Komisiją ir valstybes nares skubiai įgyvendinti šią naują iniciatyvą skatinančią vietos ekonomiką ir socialinę sanglaudą kuo labiau įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios turi atlikti svarbų vaidmenį remiant ir skatinant naudoti tvarios mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijas;

| 23. | primena Komisijai jos pareigą informuoti pagal Energetikos atkūrimo plano reglamentą ir jos pažadą teikti papildomus pasiūlymus, kurie sudarytų galimybę finansuoti energijos vartojimo efektyvumo ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių projektus, jei pasibaigus konkursui liktų pinigų; tikisi, kad 116,19 mln. EUR iš lėšų, dėl kurių dar neįsipareigota, bus skirta tokiems projektams; |
| --- | --- |

23.

primena Komisijai jos pareigą informuoti pagal Energetikos atkūrimo plano reglamentą ir jos pažadą teikti papildomus pasiūlymus, kurie sudarytų galimybę finansuoti energijos vartojimo efektyvumo ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių projektus, jei pasibaigus konkursui liktų pinigų; tikisi, kad 116,19 mln. EUR iš lėšų, dėl kurių dar neįsipareigota, bus skirta tokiems projektams;

| 24. | ragina Komisiją ir valstybes nares, norint statyti atsikuriančias miestų sistemas, toliau tirti ir skleisti naujoviškus miestų planavimo ir plėtros, ypač kompleksinio miestų planavimo, metodus, kuriuos taikant būtų atsižvelgiama į didesnės socialinės įtraukties, teritorinės sanglaudos poreikį ir siekiama kuo daugiau naudoti tvarią energiją ir ekologišką transportą; |
| --- | --- |

24.

ragina Komisiją ir valstybes nares, norint statyti atsikuriančias miestų sistemas, toliau tirti ir skleisti naujoviškus miestų planavimo ir plėtros, ypač kompleksinio miestų planavimo, metodus, kuriuos taikant būtų atsižvelgiama į didesnės socialinės įtraukties, teritorinės sanglaudos poreikį ir siekiama kuo daugiau naudoti tvarią energiją ir ekologišką transportą;

| 25. | ragina Komisiją rengti papildomas iniciatyvas siekiant panaudoti didžiulį kitų technologinių galimybių, minėtų 2009 m. spalio 7 d. komunikate dėl investavimo į mažai anglies dioksidu aplinką teršiančių technologijų kūrimą (SET planas), taip pat druskingumo gradientų ir geoterminės energijos potencialą; pabrėžia, kad norint jas finansuoti reikia papildomų išteklių iš ES biudžeto; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją rengti papildomas iniciatyvas siekiant panaudoti didžiulį kitų technologinių galimybių, minėtų 2009 m. spalio 7 d. komunikate dėl investavimo į mažai anglies dioksidu aplinką teršiančių technologijų kūrimą (SET planas), taip pat druskingumo gradientų ir geoterminės energijos potencialą; pabrėžia, kad norint jas finansuoti reikia papildomų išteklių iš ES biudžeto;

| 26. | džiaugiasi tuo, kad pasirinktos šešios Europos pramonės sektoriaus iniciatyvos ir parengti technologijų veiksmų 2010–2020 m. laikotarpiu planai, kuriuose numatomi konkretūs tikslai visas tvarias mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas padaryti konkurencingas kainų požiūriu, ir ragina Komisiją pradėti įgyvendinti brandžias Europos pramonės sektoriaus iniciatyvas ir užtikrinti, kad jų valdymo struktūra būtų aiški, nebiurokratiška ir skaidri ir kad būtų palaikomas nuolatinis ryšys su SET plano iniciatyvine grupe ir EIB; |
| --- | --- |

26.

džiaugiasi tuo, kad pasirinktos šešios Europos pramonės sektoriaus iniciatyvos ir parengti technologijų veiksmų 2010–2020 m. laikotarpiu planai, kuriuose numatomi konkretūs tikslai visas tvarias mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas padaryti konkurencingas kainų požiūriu, ir ragina Komisiją pradėti įgyvendinti brandžias Europos pramonės sektoriaus iniciatyvas ir užtikrinti, kad jų valdymo struktūra būtų aiški, nebiurokratiška ir skaidri ir kad būtų palaikomas nuolatinis ryšys su SET plano iniciatyvine grupe ir EIB;

| 27. | ragina iniciatyvinę SET plano grupę kartą per metus informuoti Europos Parlamentą ir, įsteigus atskirų sričių technines darbo grupes, užtikrinti įvairesnę kompetenciją siekiant daugiau suinteresuotų subjektų įtraukti į diskusijas ir sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

27.

ragina iniciatyvinę SET plano grupę kartą per metus informuoti Europos Parlamentą ir, įsteigus atskirų sričių technines darbo grupes, užtikrinti įvairesnę kompetenciją siekiant daugiau suinteresuotų subjektų įtraukti į diskusijas ir sprendimų priėmimo procesą;

| 28. | ragina Komisiją skatinti tarptautinį bendradarbiavimą su kitais strateginiais partneriais iš išsivysčiusių, sparčiai besivystančių ir besivystančių šalių tvarių mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų kūrimo, taikymo ir platinimo srityje, visų pirma naudojant fondus, pvz., Pasaulinį efektyvaus energijos naudojimo ir atsinaujinančių energijos šaltinių fondą (angl. GEEREF), skirtus mažos apimties projektams įgyvendinti; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją skatinti tarptautinį bendradarbiavimą su kitais strateginiais partneriais iš išsivysčiusių, sparčiai besivystančių ir besivystančių šalių tvarių mažai anglies dioksidu aplinką teršiančios energetikos technologijų kūrimo, taikymo ir platinimo srityje, visų pirma naudojant fondus, pvz., Pasaulinį efektyvaus energijos naudojimo ir atsinaujinančių energijos šaltinių fondą (angl. GEEREF), skirtus mažos apimties projektams įgyvendinti;

| 29. | džiaugiasi poslinkiais skatinant bendradarbiavimą energetikos technologijų srityje, pvz., neseniai įsteigtos ES ir JAV energetikos tarybos veikla; taigi ragina Energetikos tarybą veikti išvien siekiant įgyvendinti SET planą; |
| --- | --- |

29.

džiaugiasi poslinkiais skatinant bendradarbiavimą energetikos technologijų srityje, pvz., neseniai įsteigtos ES ir JAV energetikos tarybos veikla; taigi ragina Energetikos tarybą veikti išvien siekiant įgyvendinti SET planą;

| 30. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybą pasaulio mastu siekiant sukurti stabilią ir konkurencingą aplinką ir pradėti taikyti tvarias mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybą pasaulio mastu siekiant sukurti stabilią ir konkurencingą aplinką ir pradėti taikyti tvarias mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas;

| 31. | prašo Komisijos stebėti veiksmingą SET plano įgyvendinimą ir pradėti taikyti susijusią vertinimo sistemą, nustatyti bet kokias veiksmų planų įgyvendinimo kliūtis ir reguliariai pranešti Parlamentui apie SET plano ir veiksmų planų įgyvendinimo pažangą; |
| --- | --- |

31.

prašo Komisijos stebėti veiksmingą SET plano įgyvendinimą ir pradėti taikyti susijusią vertinimo sistemą, nustatyti bet kokias veiksmų planų įgyvendinimo kliūtis ir reguliariai pranešti Parlamentui apie SET plano ir veiksmų planų įgyvendinimo pažangą;

| 32. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

32.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0354.

(2)  OL L 412, 2006 12 30, p. 1.

(3)  OL L 310, 2006 11 9, p. 15.

(4)  OL L 200, 2009 7 31, p. 31.

(5)  OL L 140, 2009 6 5, p. 16.

(6)  OL L 140, 2009 6 5, p. 63.

(7)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0019.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/88

---

2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienisDidelė gaivalinė nelaimė Madeiros autonominėje srityje ir uragano Ksintija padariniai Europoje

P7_TA(2010)0065

2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl didelės gaivalinės nelaimės Madeiros autonominėje srityje ir uragano „Ksintija“ padarinių Europoje

2010/C 349 E/17

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į ES sutarties 3 straipsnį ir į Sutarties dėl ES veikimo 191 ir 349 straipsnius,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą (COM(2005)0108), ir į savo 2006 m. gegužės 18 d. paskelbtą poziciją (1),

atsižvelgdamas į savo 2002 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl potvynių Europoje (2), į savo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių (gaisrų ir potvynių) šią vasarą Europoje (3), į savo 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl miškų gaisrų ir potvynių (4) ir į savo 2006 m. gegužės 18 d. rezoliucijas dėl gaivalinių nelaimių (miškų gaisrų, sausrų ir potvynių) įtakos žemės ūkiui (5), regioninės plėtros aspektų (6) ir aplinkosaugos aspektų (7),

atsižvelgdamas į Baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ (COM(2009)0147) ir į Komisijos komunikatą „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (COM(2009)0082),

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 24 d. Komisijos pareiškimą dėl didelės gaivalinės nelaimės Madeiros autonominėje srityje,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi 2010 m. vasario 20 d. Madeirą užklupo didelė stichija: regioną siaubė didžiulės liūtys, stiprūs vėjai ir itin aukštos jūros bangos; dėl to Madeiroje žuvo mažiausiai 42 žmonės, yra dingusių be žinios, šimtai neteko namų ir daugybė žmonių buvo sužeista, |
| --- | --- |

A.

kadangi 2010 m. vasario 20 d. Madeirą užklupo didelė stichija: regioną siaubė didžiulės liūtys, stiprūs vėjai ir itin aukštos jūros bangos; dėl to Madeiroje žuvo mažiausiai 42 žmonės, yra dingusių be žinios, šimtai neteko namų ir daugybė žmonių buvo sužeista,

| B. | kadangi 2010 m. vasario 27 ir 28 d. Vakarų Prancūziją, ypač Puatu-Šarantos, Luaros krašto ir Bretanės regionus, užklupusi didžiulė pražūtinga audra „Ksintija“ nusinešė beveik 60 žmonių gyvybes, yra dingusių be žinios, o tūkstančiai neteko namų, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2010 m. vasario 27 ir 28 d. Vakarų Prancūziją, ypač Puatu-Šarantos, Luaros krašto ir Bretanės regionus, užklupusi didžiulė pražūtinga audra „Ksintija“ nusinešė beveik 60 žmonių gyvybes, yra dingusių be žinios, o tūkstančiai neteko namų,

| C. | kadangi keletas meteorologinių reiškinių, ypač audra „Ksintija“, smogusių įvairiems Ispanijos regionams, ypač Kanarų saloms ir Andalūzijai, taip pat Belgijai, Vokietijai, Nyderlandams ir Portugalijai, nusinešė ne vieną gyvybę ir pridarė rimtų materialinių nuostolių, |
| --- | --- |

C.

kadangi keletas meteorologinių reiškinių, ypač audra „Ksintija“, smogusių įvairiems Ispanijos regionams, ypač Kanarų saloms ir Andalūzijai, taip pat Belgijai, Vokietijai, Nyderlandams ir Portugalijai, nusinešė ne vieną gyvybę ir pridarė rimtų materialinių nuostolių,

| D. | kadangi ši nelaimė sukėlė daug skausmo aukų šeimoms ir nukentėjusiems gyventojams, |
| --- | --- |

D.

kadangi ši nelaimė sukėlė daug skausmo aukų šeimoms ir nukentėjusiems gyventojams,

| E. | kadangi nelaimės metu labai daug sugriauta, padaryta didžiulė žala viešajai infrastruktūrai, įskaitant kelius, uostus, vandentiekį, elektros tiekimo sistemas, sanitarines sąlygas ir telekomunikacijas, taip pat nuosaviems namams, komercinėms įstaigoms, pramonei ir žemės ūkiui; suniokotas gamtos ir kultūros paveldas; kadangi ypač dėl žalos, padarytos vandentiekiui, ir pablogėjusių sanitarinių sąlygų gali kilti grėsmė visuomenės sveikatai, |
| --- | --- |

E.

kadangi nelaimės metu labai daug sugriauta, padaryta didžiulė žala viešajai infrastruktūrai, įskaitant kelius, uostus, vandentiekį, elektros tiekimo sistemas, sanitarines sąlygas ir telekomunikacijas, taip pat nuosaviems namams, komercinėms įstaigoms, pramonei ir žemės ūkiui; suniokotas gamtos ir kultūros paveldas; kadangi ypač dėl žalos, padarytos vandentiekiui, ir pablogėjusių sanitarinių sąlygų gali kilti grėsmė visuomenės sveikatai,

| F. | kadangi šiuo metu dėl nelaimės žmonės negali grįžti į normalų gyvenimą ir panašu, kad ji turės ilgalaikių ekonominių ir socialinių padarinių, |
| --- | --- |

F.

kadangi šiuo metu dėl nelaimės žmonės negali grįžti į normalų gyvenimą ir panašu, kad ji turės ilgalaikių ekonominių ir socialinių padarinių,

| G. | kadangi būtina sutvarkyti ir atstatyti stichijos nusiaubtus regionus, taip pat atkurti jų gamybinį potencialą ir kompensuoti po nelaimės susidariusias socialines išlaidas, |
| --- | --- |

G.

kadangi būtina sutvarkyti ir atstatyti stichijos nusiaubtus regionus, taip pat atkurti jų gamybinį potencialą ir kompensuoti po nelaimės susidariusias socialines išlaidas,

| H. | kadangi pastaraisiais metais tapo aišku, kad vis dažniau bus susiduriama su potvynių, audrų ir kitų ekstremalių klimato reiškinių problemomis; kadangi katastrofų prevencijai svarbios ir investicijos į klimato kaitos padarinių švelninimo veiklą, |
| --- | --- |

H.

kadangi pastaraisiais metais tapo aišku, kad vis dažniau bus susiduriama su potvynių, audrų ir kitų ekstremalių klimato reiškinių problemomis; kadangi katastrofų prevencijai svarbios ir investicijos į klimato kaitos padarinių švelninimo veiklą,

| I. | kadangi gaivalinių nelaimių ekonominiai ir socialiniai padariniai kenkia regionų ekonomikai, gamybinei veiklai, akvakultūrai, turizmui, aplinkai ir biologinei įvairovei, |
| --- | --- |

I.

kadangi gaivalinių nelaimių ekonominiai ir socialiniai padariniai kenkia regionų ekonomikai, gamybinei veiklai, akvakultūrai, turizmui, aplinkai ir biologinei įvairovei,

| 1. | reiškia giliausią užuojautą nuketėjusiems regionams, solidarizuojasi su jais, apgailestauja dėl rimtų šių gaivalinių nelaimių ekonominių padarinių ir ypač užjaučia aukų šeimas; |
| --- | --- |

1.

reiškia giliausią užuojautą nuketėjusiems regionams, solidarizuojasi su jais, apgailestauja dėl rimtų šių gaivalinių nelaimių ekonominių padarinių ir ypač užjaučia aukų šeimas;

| 2. | reiškia padėką paieškos ir gelbėjimo grupėms, kurios nenutrūkstamai dirbo siekdamos gelbėti žmones ir užtikrinti, kad žmogiškieji ir materialūs nuostoliai būtų kuo mažesni; |
| --- | --- |

2.

reiškia padėką paieškos ir gelbėjimo grupėms, kurios nenutrūkstamai dirbo siekdamos gelbėti žmones ir užtikrinti, kad žmogiškieji ir materialūs nuostoliai būtų kuo mažesni;

| 3. | ragina Komisiją ir valstybes nares paremti nelaimės ekonominių ir socialinių padarinių parklupdytus regionus; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją ir valstybes nares paremti nelaimės ekonominių ir socialinių padarinių parklupdytus regionus;

| 4. | mano, kad nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turėtų vykdyti veiksmingą prevencijos politiką ir daugiau dėmesio skirti tinkamiems miško atkūrimo, žemėnaudos, vandentvarkos ir veiksmingo rizikos valdymo teisės aktams bei jų įgyvendinimui, inter alia, atsižvelgdamos į šalia jūros esančių miesto dalių planavimo, užtvankų statybos ir žemės ūkio bei miškininkystės zonų problemas; |
| --- | --- |

4.

mano, kad nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turėtų vykdyti veiksmingą prevencijos politiką ir daugiau dėmesio skirti tinkamiems miško atkūrimo, žemėnaudos, vandentvarkos ir veiksmingo rizikos valdymo teisės aktams bei jų įgyvendinimui, inter alia, atsižvelgdamos į šalia jūros esančių miesto dalių planavimo, užtvankų statybos ir žemės ūkio bei miškininkystės zonų problemas;

| 5. | kai tik susijusių šalių vyriausybės pateiks savo atitinkamus prašymus, ragina Komisiją nedelsiant imtis visų veiksmų, kurie reikalingi Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšoms kuo skubiau ir lanksčiau mobilizuoti ir skirti kaip galima didesnę jų dalį; |
| --- | --- |

5.

kai tik susijusių šalių vyriausybės pateiks savo atitinkamus prašymus, ragina Komisiją nedelsiant imtis visų veiksmų, kurie reikalingi Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšoms kuo skubiau ir lanksčiau mobilizuoti ir skirti kaip galima didesnę jų dalį;

| 6. | ragina Komisiją atsižvelgti į specifinį atskirų nukentėjusių regionų pobūdį, ypač į salose esančių ir atokių regionų pažeidžiamumą, siekiant šios nelaimės aukoms suteikti pačią geriausią pagalbą; |
| --- | --- |

6.

ragina Komisiją atsižvelgti į specifinį atskirų nukentėjusių regionų pobūdį, ypač į salose esančių ir atokių regionų pažeidžiamumą, siekiant šios nelaimės aukoms suteikti pačią geriausią pagalbą;

| 7. | ragina Komisiją ne tik mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas, bet ir veikliai bei lanksčiai dalyvauti derybose su susijusiomis valdžios institucijomis dėl regioninių veiklos programų „Intervir+“ (Europos rekonstrukcijos ir plėtros fondas) ir „Rumos“ (Europos socialinis fondas) bei lygiaverčių programų Prancūzijoje, taip pat Sanglaudos fondo lėšomis finansuojamos Teminės teritorinės sanglaudos skatinimo veiklos programos skyriaus dėl Madeiros persvarstymo; ragina Komisiją kuo greičiau pradėti šių programų persvarstymą ir analizuoti galimybę 2010 m. padidinti Bendrijos skiriamo bendro finansavimo dalį specialiems projektams remiantis konkrečiomis veiklos programomis ir vadovaujantis taisyklėmis ir viršutinėmis ribomis, kurios nustatytos Bendrajame reglamente dėl struktūrinių fondų 2007–2013 m. (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006) ir neginčijant atitinkamoms valstybėms narėms skirto metinio finansinio paketo; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją ne tik mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas, bet ir veikliai bei lanksčiai dalyvauti derybose su susijusiomis valdžios institucijomis dėl regioninių veiklos programų „Intervir+“ (Europos rekonstrukcijos ir plėtros fondas) ir „Rumos“ (Europos socialinis fondas) bei lygiaverčių programų Prancūzijoje, taip pat Sanglaudos fondo lėšomis finansuojamos Teminės teritorinės sanglaudos skatinimo veiklos programos skyriaus dėl Madeiros persvarstymo; ragina Komisiją kuo greičiau pradėti šių programų persvarstymą ir analizuoti galimybę 2010 m. padidinti Bendrijos skiriamo bendro finansavimo dalį specialiems projektams remiantis konkrečiomis veiklos programomis ir vadovaujantis taisyklėmis ir viršutinėmis ribomis, kurios nustatytos Bendrajame reglamente dėl struktūrinių fondų 2007–2013 m. (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006) ir neginčijant atitinkamoms valstybėms narėms skirto metinio finansinio paketo;

| 8. | pakartoja, kad norint lanksčiau ir veiksmingiau spręsti gaivalinių nelaimių sukeltas problemas būtinas naujas Europos Sąjungos solidarumo fondo reglamentas, kuris būtų grindžiamas Komisija pasiūlymu dėl šio fondo įsteigimo (COM(2005)0108); kritiškai vertina tai, kad Taryba, nepaisydama Parlamento per pirmąjį svarstymą 2006 m. gegužės mėn. absoliučia dauguma priimtos pozicijos, blokavo šį dokumentą; ragina ES pirmininkaujančią Ispaniją ir Komisiją nedelsiant rasti sprendimą ir atnaujinti šio reglamento persvarstymą siekiant sukurti stipresnę ir lankstesnę priemonę, kurią taikant būtų galima veiksmingai reaguoti į naujus klimato kaitos iššūkius; |
| --- | --- |

8.

pakartoja, kad norint lanksčiau ir veiksmingiau spręsti gaivalinių nelaimių sukeltas problemas būtinas naujas Europos Sąjungos solidarumo fondo reglamentas, kuris būtų grindžiamas Komisija pasiūlymu dėl šio fondo įsteigimo (COM(2005)0108); kritiškai vertina tai, kad Taryba, nepaisydama Parlamento per pirmąjį svarstymą 2006 m. gegužės mėn. absoliučia dauguma priimtos pozicijos, blokavo šį dokumentą; ragina ES pirmininkaujančią Ispaniją ir Komisiją nedelsiant rasti sprendimą ir atnaujinti šio reglamento persvarstymą siekiant sukurti stipresnę ir lankstesnę priemonę, kurią taikant būtų galima veiksmingai reaguoti į naujus klimato kaitos iššūkius;

| 9. | ragina valstybes nares ir nukentėjusius regionus parengti tvarius nuniokotų vietovių atkūrimo ir atstatymo planus; ragina valstybes nares atsižvelgti į tai, kad būtinos ilgalaikės investicijos į šių nelaimių prevencijos ir jų žalos ribojimo politiką; |
| --- | --- |

9.

ragina valstybes nares ir nukentėjusius regionus parengti tvarius nuniokotų vietovių atkūrimo ir atstatymo planus; ragina valstybes nares atsižvelgti į tai, kad būtinos ilgalaikės investicijos į šių nelaimių prevencijos ir jų žalos ribojimo politiką;

| 10. | ragina valstybes nares prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių vadovaujantis galiojančiais teisės aktais ir integruotu požiūriu visose susijusiose srityse; |
| --- | --- |

10.

ragina valstybes nares prisitaikyti prie klimato kaitos padarinių vadovaujantis galiojančiais teisės aktais ir integruotu požiūriu visose susijusiose srityse;

| 11. | primygtinai reikalauja, kad Baltosios knygos dėl prisitaikymo prie klimato kaitos rekomendacijos būtų paverstos konkrečiomis priemonėmis, ir imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos Europos Sąjungoje taptų tikrove; |
| --- | --- |

11.

primygtinai reikalauja, kad Baltosios knygos dėl prisitaikymo prie klimato kaitos rekomendacijos būtų paverstos konkrečiomis priemonėmis, ir imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad prisitaikymas prie klimato kaitos Europos Sąjungoje taptų tikrove;

| 12. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Madeiros autonominės srities vyriausybei. |
| --- | --- |

12.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Madeiros autonominės srities vyriausybei.

---

(1)  OL C 297 E, 2006 7 12, p. 331.

(2)  OL C 272 E, 2003 11 13, p. 471.

(3)  OL C 193 E, 2006 8 17, p. 322.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0349.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0222.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0223.

(7)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0224.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/91 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/91

---

2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienisGilado Shalito atvejis

P7_TA(2010)0066

2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Gilado Shalito

2010/C 349 E/18

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1949 m. trečiąją Ženevos konvenciją ir į 1949 m. Ženevos konvencijų bendrąjį 3 straipsnį,

atsižvelgdamas į 1979 m. Tarptautinę konvenciją dėl kovos su įkaitų ėmimu,

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 18 d. ES pirmininkaujančios šalies Europos Sąjungos vardu paskelbtą pareiškimą dėl humanitarinės padėties Gazoje, kuriame Izraelio kario Gilado Shalito pagrobėjai raginami nedelsiant jį išlaisvinti,

atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 18 d. JAV Kongreso rezoliuciją Nr. 921,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Artimuosiuose Rytuose, kuriose raginta išlaisvinti Giladą Shalitą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi organizacijos „Hamas“ nariai 2006 m. birželio 25 d. Izraelyje pagrobė kapralą (dabar suteiktas seržanto laipsnis) Giladą Shalitą, |
| --- | --- |

A.

kadangi organizacijos „Hamas“ nariai 2006 m. birželio 25 d. Izraelyje pagrobė kapralą (dabar suteiktas seržanto laipsnis) Giladą Shalitą,

| B. | kadangi seržantas Gilad Shalit yra Europos (Prancūzijos) ir Izraelio pilietis, |
| --- | --- |

B.

kadangi seržantas Gilad Shalit yra Europos (Prancūzijos) ir Izraelio pilietis,

| C. | kadangi nuo tada, kai buvo pagrobtas kaip įkaitas, seržantas G. Shalit laikomas izoliuotas Gazoje ir jam neužtikrinamos pagrindinės pagal 1949 m. Ženevos konvencijų bendrą 3 straipsnį ir trečiąją Ženevos konvenciją nustatytos teisės, |
| --- | --- |

C.

kadangi nuo tada, kai buvo pagrobtas kaip įkaitas, seržantas G. Shalit laikomas izoliuotas Gazoje ir jam neužtikrinamos pagrindinės pagal 1949 m. Ženevos konvencijų bendrą 3 straipsnį ir trečiąją Ženevos konvenciją nustatytos teisės,

| D. | kadangi organizacija „Hamas“ prisiėmė atsakomybę už užsitęsusį seržanto Gilado Shalito kalinimą ir pareiškė, kad jo kalinimo sąlygos atitinka 1949 m. trečiosios Ženevos konvencijos 3 straipsnio nuostatas, |
| --- | --- |

D.

kadangi organizacija „Hamas“ prisiėmė atsakomybę už užsitęsusį seržanto Gilado Shalito kalinimą ir pareiškė, kad jo kalinimo sąlygos atitinka 1949 m. trečiosios Ženevos konvencijos 3 straipsnio nuostatas,

| E. | kadangi visos konflikto Artimuosiuose Rytuose šalys bet kokiomis aplinkybėmis turi paisyti tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės nuostatų, |
| --- | --- |

E.

kadangi visos konflikto Artimuosiuose Rytuose šalys bet kokiomis aplinkybėmis turi paisyti tarptautinės humanitarinės teisės ir tarptautinės žmogaus teisių teisės nuostatų,

| F. | kadangi izraeliečių ir palestiniečių savitarpio pasitikėjimo ugdymas yra esminė dalis taikos proceso, kurio tikslas – užtikrinti, kad dvi gretimos valstybės gyventų taikiai ir saugiai, |
| --- | --- |

F.

kadangi izraeliečių ir palestiniečių savitarpio pasitikėjimo ugdymas yra esminė dalis taikos proceso, kurio tikslas – užtikrinti, kad dvi gretimos valstybės gyventų taikiai ir saugiai,

| G. | kadangi 2009 m. spalio mėn. gautas vaizdo įrašas, kuriame rodomas nelaisvėje kalinamas karys, rankose laikantis Gazoje leidžiamą 2009 m. rugsėjo 14 d., pirmadienio, laikraštį, yra įtikinamiausias įrodymas, kad seržantas G. Shalit gyvas, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2009 m. spalio mėn. gautas vaizdo įrašas, kuriame rodomas nelaisvėje kalinamas karys, rankose laikantis Gazoje leidžiamą 2009 m. rugsėjo 14 d., pirmadienio, laikraštį, yra įtikinamiausias įrodymas, kad seržantas G. Shalit gyvas,

| 1. | ragina nedelsiant paleisti seržantą Giladą Shalitą; |
| --- | --- |

1.

ragina nedelsiant paleisti seržantą Giladą Shalitą;

| 2. | ragina organizaciją „Hamas“ tesėti žodį ir užtikrinti seržantui G. Shalitui teises ir privilegijas, kurios nustatytos pagal 1949 m. trečiąją Ženevos konvenciją; |
| --- | --- |

2.

ragina organizaciją „Hamas“ tesėti žodį ir užtikrinti seržantui G. Shalitui teises ir privilegijas, kurios nustatytos pagal 1949 m. trečiąją Ženevos konvenciją;

| 3. | apgailestauja, kad ir toliau nepaisoma pagrindinių seržanto G. Shalito žmogaus teisių, taip pat apgailestauja, kad jo šeimai ir Izraelio bei Prancūzijos valdžios institucijoms neteikiama informacija apie jo būklę; todėl ragina organizaciją „Hamas“ nedelsiant leisti Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus komiteto atstovams jį aplankyti, taip pat leisti jam bendrauti su savo šeima, kaip nustatyta pagal 1949 m. trečiąją Ženevos konvenciją; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja, kad ir toliau nepaisoma pagrindinių seržanto G. Shalito žmogaus teisių, taip pat apgailestauja, kad jo šeimai ir Izraelio bei Prancūzijos valdžios institucijoms neteikiama informacija apie jo būklę; todėl ragina organizaciją „Hamas“ nedelsiant leisti Tarptautinio Raudonojo Kryžiaus komiteto atstovams jį aplankyti, taip pat leisti jam bendrauti su savo šeima, kaip nustatyta pagal 1949 m. trečiąją Ženevos konvenciją;

| 4. | pabrėžia, kad svarbu pažangiai siekti, jog būtų priimtas dviejų valstybių sprendimas, ir teigiamai vertina tai, kad atnaujintos regioninės Izraelio ir Palestinos savivaldos derybos; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad svarbu pažangiai siekti, jog būtų priimtas dviejų valstybių sprendimas, ir teigiamai vertina tai, kad atnaujintos regioninės Izraelio ir Palestinos savivaldos derybos;

| 5. | pabrėžia, kad, jeigu visos šalys imtųsi abišalio pasitikėjimo ugdymo priemonių, pavyzdžiui, jeigu būtų išlaisvinta didžioji dalis kalinamų palestiniečių, būtų žengtas konstruktyvus žingsnis seržanto G. Shalitui išlaisvinimo link; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad, jeigu visos šalys imtųsi abišalio pasitikėjimo ugdymo priemonių, pavyzdžiui, jeigu būtų išlaisvinta didžioji dalis kalinamų palestiniečių, būtų žengtas konstruktyvus žingsnis seržanto G. Shalitui išlaisvinimo link;

| 6. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybėms narėms, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Izraelio vyriausybei, Palestinos administracijai bei Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių parlamentinei asamblėjai. |
| --- | --- |

6.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybėms narėms, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Izraelio vyriausybei, Palestinos administracijai bei Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių parlamentinei asamblėjai.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/92 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/92

---

2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienisSmurto eskalavimas Meksikoje

P7_TA(2010)0067

2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl smurto eskalavimo Meksikoje

2010/C 349 E/19

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Meksikos Jungtinių Valstijų ekonominės partnerystės, politinio koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimą,

atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 12 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES ir Meksikos strateginės partnerystės,

atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 15 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui tema „ES ir Meksikos strateginės partnerystės link“ (COM(2008)0447),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui tema „Europos Sąjunga ir Lotynų Amerika – pasaulinės reikšmės partnerystė“ (COM(2009)0495),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 11 d. rezoliuciją dėl moterų žudymo Meksikoje ir Centrinėje Amerikoje ir Europos Sąjungos vaidmens kovojant su šiuo reiškiniu,

atsižvelgdamas į ES pareiškimą dėl žurnalistų José Luiso Romero, Valentíno Valdéso Espinosos ir Jorgės Ochoa Martínezo nužudymo,

atsižvelgdamas į penkių Europos Sąjungos bei Lotynų Amerikos ir Karibų jūros (ES ir LAK) valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimų, vykusių Rio de Žaneire (1999 m. birželio 28–29 d.), Madride (2002 m. gegužės 17–18 d.), Gvadalacharoje (2004 m. gegužės 28–29 d.), Vienoje (2006 m. gegužės 12–13 d.) ir Limoje (2008 m. gegužės 16–17 d.), deklaracijas,

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 17 d. ES ir Meksikos IV aukščiausiojo lygio susitikimo, vykusio Limoje, bendrąją deklaraciją,

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio mėn. IX Bendros ES ir Meksikos komisijos, vykusios Briuselyje, bendrą deklaraciją,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnį,

| A. | kadangi Meksika ir Europos Sąjunga vadovaujasi bendromis vertybėmis, kurios atsiskleidžia mūsų demokratinėse, pliuralistinėse visuomenėse, ginančiose pagrindines laisves ir žmogaus teises, tausojančiose aplinką ir tvarią plėtrą, taip pat įsipareigojimą tvirtinti demokratiją, teisinį saugumą, kovą su skurdu ir teisingumo principais grįstą ekonomikos ir socialinę plėtrą, |
| --- | --- |

A.

kadangi Meksika ir Europos Sąjunga vadovaujasi bendromis vertybėmis, kurios atsiskleidžia mūsų demokratinėse, pliuralistinėse visuomenėse, ginančiose pagrindines laisves ir žmogaus teises, tausojančiose aplinką ir tvarią plėtrą, taip pat įsipareigojimą tvirtinti demokratiją, teisinį saugumą, kovą su skurdu ir teisingumo principais grįstą ekonomikos ir socialinę plėtrą,

| B. | kadangi mūsų demokratinės sistemos turi ir privalo užtikrinti teisinės valstybės veikimą ir pagarbą žmogaus teisėms ir kadangi visiškas bei nevaržomas naudojimasis laisvėmis ir teisė į fizinę neliečiamybę yra vienas iš pagrindinių teisinės valstybės ramsčių, |
| --- | --- |

B.

kadangi mūsų demokratinės sistemos turi ir privalo užtikrinti teisinės valstybės veikimą ir pagarbą žmogaus teisėms ir kadangi visiškas bei nevaržomas naudojimasis laisvėmis ir teisė į fizinę neliečiamybę yra vienas iš pagrindinių teisinės valstybės ramsčių,

| C. | kadangi smurto ir nesaugumo priežastys Meksikoje negali būti atsietos nuo struktūrinių skurdo, nelygybės ir atskirties problemų – tai sritys, kurių padėtis pablogėjo prasidėjus pasaulinei ekonomikos krizei, ir kadangi reikia strateginės, visa apimančios ir taip pat ilgalaikės vizijos, sudarančios sąlygas žengti į priekį socialinės sanglaudos srityje, |
| --- | --- |

C.

kadangi smurto ir nesaugumo priežastys Meksikoje negali būti atsietos nuo struktūrinių skurdo, nelygybės ir atskirties problemų – tai sritys, kurių padėtis pablogėjo prasidėjus pasaulinei ekonomikos krizei, ir kadangi reikia strateginės, visa apimančios ir taip pat ilgalaikės vizijos, sudarančios sąlygas žengti į priekį socialinės sanglaudos srityje,

| D. | kadangi ES ir Meksikos strateginė partnerystė atveria duris glaudesniam Meksikos ir ES bendradarbiavimui, sprendžiant pasaulinės svarbos reikalus, o ypač platesniam dialogui, geresniam koordinavimui ir mainų vystymui saugumo, žmogaus teisių, rinkimų reformos, regioninės plėtros, prekybos politikos ir reguliavimo srityse, |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir Meksikos strateginė partnerystė atveria duris glaudesniam Meksikos ir ES bendradarbiavimui, sprendžiant pasaulinės svarbos reikalus, o ypač platesniam dialogui, geresniam koordinavimui ir mainų vystymui saugumo, žmogaus teisių, rinkimų reformos, regioninės plėtros, prekybos politikos ir reguliavimo srityse,

| E. | kadangi todėl strateginis bendradarbiavimas numatys geresnį bendradarbiavimą žmogaus teisių srityje, ir kadangi abi šalys patvirtino savo pasiryžimą glaudžiai bendradarbiauti, siekiant bendro tikslo – aukščiausių standartų užtikrinimo žmogaus teisių srityje, |
| --- | --- |

E.

kadangi todėl strateginis bendradarbiavimas numatys geresnį bendradarbiavimą žmogaus teisių srityje, ir kadangi abi šalys patvirtino savo pasiryžimą glaudžiai bendradarbiauti, siekiant bendro tikslo – aukščiausių standartų užtikrinimo žmogaus teisių srityje,

| F. | kadangi Meksika dalyvauja visuose regioniniuose ir visuotiniuose forumuose ir yra pasirašiusi visus tarptautinius susitarimus žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje, įskaitant, savaime suprantama, kovą su smurtu prieš moteris; kadangi taip pat Meksika skatina teisėkūrą lyčių lygybės srityje, |
| --- | --- |

F.

kadangi Meksika dalyvauja visuose regioniniuose ir visuotiniuose forumuose ir yra pasirašiusi visus tarptautinius susitarimus žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje, įskaitant, savaime suprantama, kovą su smurtu prieš moteris; kadangi taip pat Meksika skatina teisėkūrą lyčių lygybės srityje,

| G. | kadangi 2008 m. įsigaliojo ES ir Meksikos bendradarbiavimo programa žmogaus teisių srityje pagal ES ir Meksikos dvišalio bendradarbiavimo programą 2007–2013 m., kurios vienas iš prioritetų yra smurto prieš moteris prevencija ir moterų teisių skatinimas, įgyvendinant konkrečias šios srities programas, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2008 m. įsigaliojo ES ir Meksikos bendradarbiavimo programa žmogaus teisių srityje pagal ES ir Meksikos dvišalio bendradarbiavimo programą 2007–2013 m., kurios vienas iš prioritetų yra smurto prieš moteris prevencija ir moterų teisių skatinimas, įgyvendinant konkrečias šios srities programas,

| H. | kadangi Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės, kurios vienas iš prioritetų yra parama kovai su smurtu prieš moteris ir vaikus, sukūrimas skatina viešojo saugumo pajėgų narių siekį užtikrinti žmogaus teises, ir remia pastangas įveikti diskriminaciją ir įtraukti tarptautinius standartus teisingumo ir žmogaus teisių srityje, |
| --- | --- |

H.

kadangi Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės, kurios vienas iš prioritetų yra parama kovai su smurtu prieš moteris ir vaikus, sukūrimas skatina viešojo saugumo pajėgų narių siekį užtikrinti žmogaus teises, ir remia pastangas įveikti diskriminaciją ir įtraukti tarptautinius standartus teisingumo ir žmogaus teisių srityje,

| I. | kadangi Meksika kenčia nuo smurto eskalavimo labiausiai dėl to, kad vykdoma prekyba narkotikais, ypač pasienio zonoje su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, ir kad tas eskalavimas, viena vertus, yra kovų tarp nusikalstamų grupuočių dėl tiekimo į Jungtines Amerikos Valstijas, kurios yra milžiniška rinka gamybos ir prekybos požiūriu, kontrolės pasekmė ir, antra vertus, kaip Meksikos vyriausybės puolimo, siekiant nutraukti šią padėtį, pasekmė, |
| --- | --- |

I.

kadangi Meksika kenčia nuo smurto eskalavimo labiausiai dėl to, kad vykdoma prekyba narkotikais, ypač pasienio zonoje su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, ir kad tas eskalavimas, viena vertus, yra kovų tarp nusikalstamų grupuočių dėl tiekimo į Jungtines Amerikos Valstijas, kurios yra milžiniška rinka gamybos ir prekybos požiūriu, kontrolės pasekmė ir, antra vertus, kaip Meksikos vyriausybės puolimo, siekiant nutraukti šią padėtį, pasekmė,

| J. | kadangi vyriausybės pradėtas įgyvendinti planas sveikatos, švietimo ir socialinės sanglaudos srityje, ir taip pat politinės strategijos, skirtos perimti kontrolę Ciudad Juárez, sustiprinimas yra svarbūs; kadangi taip pat šis planas, kuriam skirta 200 mln. eurų, prisidės panaikinat socialines smurto priežastis, net jei jis numato, kad būtina padvigubinti pastangas šioje srityje, |
| --- | --- |

J.

kadangi vyriausybės pradėtas įgyvendinti planas sveikatos, švietimo ir socialinės sanglaudos srityje, ir taip pat politinės strategijos, skirtos perimti kontrolę Ciudad Juárez, sustiprinimas yra svarbūs; kadangi taip pat šis planas, kuriam skirta 200 mln. eurų, prisidės panaikinat socialines smurto priežastis, net jei jis numato, kad būtina padvigubinti pastangas šioje srityje,

| K. | kadangi Meksikos vyriausybė parodė tvirtą valią pagerinti saugumą šalyje, ypač ženkliai padidinant saugumo pajėgų biudžetą ir vykdant viešųjų saugumo institucijų reformą, siekiant sustiprinti įstatymų taikymo ir teismų veiksmingumą, tokiu būdu kovojant su organizuotu nusikalstamumu, |
| --- | --- |

K.

kadangi Meksikos vyriausybė parodė tvirtą valią pagerinti saugumą šalyje, ypač ženkliai padidinant saugumo pajėgų biudžetą ir vykdant viešųjų saugumo institucijų reformą, siekiant sustiprinti įstatymų taikymo ir teismų veiksmingumą, tokiu būdu kovojant su organizuotu nusikalstamumu,

| L. | kadangi Tarptautinės žurnalistų federacijos duomenimis Meksika yra viena pavojingiausių žurnalistams pasaulio valstybių, kur nuo 2000 m. mažiausiai 53 žurnalistai buvo nužudyti, 13 iš jų vien 2009 m., kaip tai skelbia ir Meksikos nacionalinės žmogaus teisių komisijos ataskaitos, |
| --- | --- |

L.

kadangi Tarptautinės žurnalistų federacijos duomenimis Meksika yra viena pavojingiausių žurnalistams pasaulio valstybių, kur nuo 2000 m. mažiausiai 53 žurnalistai buvo nužudyti, 13 iš jų vien 2009 m., kaip tai skelbia ir Meksikos nacionalinės žmogaus teisių komisijos ataskaitos,

| M. | kadangi organizacijų, dirbančių žmogaus teisių gynimo ir skatinimo srityje, darbuotojai yra dažnai persekiojami ir jiems grasinama, ir kadangi daug preliminarių tyrimų dėl žmogaus teisių gynėjų užpuolimų ir nužudymų nepagrįstai vilkinami valstijų ir federacijos lygmenimis, |
| --- | --- |

M.

kadangi organizacijų, dirbančių žmogaus teisių gynimo ir skatinimo srityje, darbuotojai yra dažnai persekiojami ir jiems grasinama, ir kadangi daug preliminarių tyrimų dėl žmogaus teisių gynėjų užpuolimų ir nužudymų nepagrįstai vilkinami valstijų ir federacijos lygmenimis,

| N. | kadangi nacionalinės ir tarptautinės žmogaus teisių gynimo organizacijos pateikė skundus dėl šių teisių pažeidimo naudojant tam tikrus saugumo pajėgų veiksmus, |
| --- | --- |

N.

kadangi nacionalinės ir tarptautinės žmogaus teisių gynimo organizacijos pateikė skundus dėl šių teisių pažeidimo naudojant tam tikrus saugumo pajėgų veiksmus,

| 1. | kartu su Meksikos valdžios institucijomis nerimauja dėl smurto eskalavimo ir solidarizuojasi su Meksikos tauta, kovojant su prekyba narkotikais; |
| --- | --- |

1.

kartu su Meksikos valdžios institucijomis nerimauja dėl smurto eskalavimo ir solidarizuojasi su Meksikos tauta, kovojant su prekyba narkotikais;

| 2. | reiškia užuojautą ir solidarizuojasi su aukų giminėmis bei draugais ir visa Meksikos tauta, kurią skatina ir toliau kovoti ginant demokratinę ir teisinės valstybės sistemą; |
| --- | --- |

2.

reiškia užuojautą ir solidarizuojasi su aukų giminėmis bei draugais ir visa Meksikos tauta, kurią skatina ir toliau kovoti ginant demokratinę ir teisinės valstybės sistemą;

| 3. | remia Meksikos vyriausybės ryžtą kovoti su organizuotu prekybos narkotikais nusikalstamumu ir tuo pat metu reiškia gilų nerimą dėl smurto suaktyvėjimo, susijusio su prekyba narkotikais, ir dėl narkotikų kartelių nepagarbos bet kokioms valdžios institucijoms ir nebaudžiamumo jausmo, ypač valstijose esančiose Jungtinių Amerikos Valstijų pasienyje; |
| --- | --- |

3.

remia Meksikos vyriausybės ryžtą kovoti su organizuotu prekybos narkotikais nusikalstamumu ir tuo pat metu reiškia gilų nerimą dėl smurto suaktyvėjimo, susijusio su prekyba narkotikais, ir dėl narkotikų kartelių nepagarbos bet kokioms valdžios institucijoms ir nebaudžiamumo jausmo, ypač valstijose esančiose Jungtinių Amerikos Valstijų pasienyje;

| 4. | smerkia visokeriopą smurtą ir ypač nuolatinį smurtą ir grasinimus nužudyti, kuriuos Meksikoje patiria žmogaus teisių gynėjai ir pagarbos joms skatintojai, ir prašo, kad Meksikos valdžios institucijos aktyviau veiktų siekdamos užtikrinti šių asociacijų teisinę ir fizinę apsaugą ir gynybą; taip pat ragina Europos Sąjungą veiksmingai taikyti žmogaus teisių gynėjų apsaugos gaires; |
| --- | --- |

4.

smerkia visokeriopą smurtą ir ypač nuolatinį smurtą ir grasinimus nužudyti, kuriuos Meksikoje patiria žmogaus teisių gynėjai ir pagarbos joms skatintojai, ir prašo, kad Meksikos valdžios institucijos aktyviau veiktų siekdamos užtikrinti šių asociacijų teisinę ir fizinę apsaugą ir gynybą; taip pat ragina Europos Sąjungą veiksmingai taikyti žmogaus teisių gynėjų apsaugos gaires;

| 5. | ragina Meksikos valdžios institucijas toliau tvirtinti institucinę sistemą ypatingą dėmesį skiriant tų moterų grupei, kurios patiria didžiausią smurtą; mano, kad vyriausybė atsakinga už kovą su moterų žudymais ir ji turi užtikrinti, kad žudikai ir jų bendrai būtų teisiami ir kad toliau būtų taikomos tokių nusikaltimų prevencinės priemonės; |
| --- | --- |

5.

ragina Meksikos valdžios institucijas toliau tvirtinti institucinę sistemą ypatingą dėmesį skiriant tų moterų grupei, kurios patiria didžiausią smurtą; mano, kad vyriausybė atsakinga už kovą su moterų žudymais ir ji turi užtikrinti, kad žudikai ir jų bendrai būtų teisiami ir kad toliau būtų taikomos tokių nusikaltimų prevencinės priemonės;

| 6. | taigi smerkia smurtą prieš žiniasklaidos darbuotojus ir jų nužudymus, reiškia paramą valdžios institucijoms, atsakingoms už visų priemonių, reikalingų siekiant identifikuoti, sulaikyti ir į teismą patraukti šiuos nusikaltimus įvykdžiusius asmenis, taikymą; palankiai vertina tai, kad Meksikos teisėkūros institucijos priėmė teisines ir institucines priemones, skiriamas saviraiškos laisvei ir žurnalistų saugumui užtikrinti; |
| --- | --- |

6.

taigi smerkia smurtą prieš žiniasklaidos darbuotojus ir jų nužudymus, reiškia paramą valdžios institucijoms, atsakingoms už visų priemonių, reikalingų siekiant identifikuoti, sulaikyti ir į teismą patraukti šiuos nusikaltimus įvykdžiusius asmenis, taikymą; palankiai vertina tai, kad Meksikos teisėkūros institucijos priėmė teisines ir institucines priemones, skiriamas saviraiškos laisvei ir žurnalistų saugumui užtikrinti;

| 7. | taigi rekomenduoja Meksikos vyriausybei toliau stiprinti teisinę valstybę siekiant išspręsti tam tikras struktūrines problemas, dėl kurių pažeidžiamos žmogaus teisės, ir ypač vykdyti teismų sistemos reformą; šiuo klausimu pabrėžia teisėjų nepriklausomumo svarbą siekiant užtikrinti bešališkumą ir ryžtingą kovą su nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

7.

taigi rekomenduoja Meksikos vyriausybei toliau stiprinti teisinę valstybę siekiant išspręsti tam tikras struktūrines problemas, dėl kurių pažeidžiamos žmogaus teisės, ir ypač vykdyti teismų sistemos reformą; šiuo klausimu pabrėžia teisėjų nepriklausomumo svarbą siekiant užtikrinti bešališkumą ir ryžtingą kovą su nebaudžiamumu;

| 8. | prašo Europos institucijų ir valstybių narių palaikant savo dvišalius santykius su Meksika stiprinti paramą žmogaus teisių apsaugai vykdant bendradarbiavimo programas ir pasitelkiant finansines bei technines priemones; taip pat prašo padidinti asignavimus, kurie padėtų stiprinti ir reformuoti teismines institucijas, policiją ir prokuratūras, siekiant, kad šios įstaigos galėtų persekioti ir nubausti nusikaltėlius, taip pat prašo parengti veiksmingas liudytojų, aukų ir jų šeimų apsaugos priemones; |
| --- | --- |

8.

prašo Europos institucijų ir valstybių narių palaikant savo dvišalius santykius su Meksika stiprinti paramą žmogaus teisių apsaugai vykdant bendradarbiavimo programas ir pasitelkiant finansines bei technines priemones; taip pat prašo padidinti asignavimus, kurie padėtų stiprinti ir reformuoti teismines institucijas, policiją ir prokuratūras, siekiant, kad šios įstaigos galėtų persekioti ir nubausti nusikaltėlius, taip pat prašo parengti veiksmingas liudytojų, aukų ir jų šeimų apsaugos priemones;

| 9. | primena, kad Meksikos vyriausybė turi dalyvauti skatinant veiksmingą daugiašališkumą ir stiprinant Jungtinių Tautų gebėjimą veikti siekiant išsaugoti ir sutvirtinti taiką bei užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, kaip tai nurodoma Limos deklaracijoje, kad būtų galima naudojantis tarptautine teisės sistema kovoti su pavojais, dėl terorizmo ir prekyba žmonėmis, dėl prekiavimo narkotikais ir ginklais, dėl organizuoto nusikalstamumo gresiančiais taikai ir saugumui; |
| --- | --- |

9.

primena, kad Meksikos vyriausybė turi dalyvauti skatinant veiksmingą daugiašališkumą ir stiprinant Jungtinių Tautų gebėjimą veikti siekiant išsaugoti ir sutvirtinti taiką bei užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms, kaip tai nurodoma Limos deklaracijoje, kad būtų galima naudojantis tarptautine teisės sistema kovoti su pavojais, dėl terorizmo ir prekyba žmonėmis, dėl prekiavimo narkotikais ir ginklais, dėl organizuoto nusikalstamumo gresiančiais taikai ir saugumui;

| 10. | primygtinai reikalauja, kad strateginė partnerystė būtų laikoma galimybe apsvarstyti būdus, kaip sudarant visus abiejų šalių sutarimus kuo geriau didinti sąlygos dėl žmogaus teisių ir demokratijos veiksmingumą, ir galimybe įvertinti šios sąlygos laikymąsi, įskaitant jos pozityvaus aspekto plėtojimą, atsižvelgiant į tai, kad žmogaus teisės ir demokratija – pagrindinės vertybės; |
| --- | --- |

10.

primygtinai reikalauja, kad strateginė partnerystė būtų laikoma galimybe apsvarstyti būdus, kaip sudarant visus abiejų šalių sutarimus kuo geriau didinti sąlygos dėl žmogaus teisių ir demokratijos veiksmingumą, ir galimybe įvertinti šios sąlygos laikymąsi, įskaitant jos pozityvaus aspekto plėtojimą, atsižvelgiant į tai, kad žmogaus teisės ir demokratija – pagrindinės vertybės;

| 11. | mano, kad jaunimo socialinė integracija – vienas iš pagrindinių dalykų, padedančių jaunimui pripažinti demokratinę sistemą, ir kad jaunimo nusivylimas – tai viena iš labiausiai smurtą skatinančių priežasčių, taigi reikia Europos Sąjungos bendradarbiavimą socialinės sanglaudos srityje padaryti intensyvesnį; taip pat ragina Meksikos valdžios institucijas pasitelkti reikalingas priemones siekiant padėti jaunimui rasti savo vietą visuomenėje ir parengti narkomanijos prevencijos, narkomanų reabilitacijos ir socialinės reintegracijos programas; |
| --- | --- |

11.

mano, kad jaunimo socialinė integracija – vienas iš pagrindinių dalykų, padedančių jaunimui pripažinti demokratinę sistemą, ir kad jaunimo nusivylimas – tai viena iš labiausiai smurtą skatinančių priežasčių, taigi reikia Europos Sąjungos bendradarbiavimą socialinės sanglaudos srityje padaryti intensyvesnį; taip pat ragina Meksikos valdžios institucijas pasitelkti reikalingas priemones siekiant padėti jaunimui rasti savo vietą visuomenėje ir parengti narkomanijos prevencijos, narkomanų reabilitacijos ir socialinės reintegracijos programas;

| 12. | ragina Europos Komisiją ir Meksikos vyriausybę užtikrinti, kad vykdant Vystomojo bendradarbiavimo priemonės vidurio laikotarpio (2007–2013) peržiūrą saugumas, geresnis valdymas ir institucijų stiprinimas būtų laikomi pirmojo pagrindinio sektoriaus (socialinė sanglauda) prioritetine sritimi; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Komisiją ir Meksikos vyriausybę užtikrinti, kad vykdant Vystomojo bendradarbiavimo priemonės vidurio laikotarpio (2007–2013) peržiūrą saugumas, geresnis valdymas ir institucijų stiprinimas būtų laikomi pirmojo pagrindinio sektoriaus (socialinė sanglauda) prioritetine sritimi;

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybėms narėms, Centrinės Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinei asamblėjai (EURO-LAT) ir Meksikos Jungtinių Valstijų kongresui bei prezidentui. |
| --- | --- |

13.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybėms narėms, Centrinės Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinei asamblėjai (EURO-LAT) ir Meksikos Jungtinių Valstijų kongresui bei prezidentui.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/95 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/95

---

2010 m. kovo 11 d., ketvirtadienisMirties bausmės įteisinimas Pietų Korėjoje

P7_TA(2010)0068

2010 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl mirties bausmės paskelbimo teisėta Pietų Korėjoje

2010/C 349 E/20

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl mirties bausmės panaikinimo ir būtinybės nedelsiant nustoti vykdyti mirties bausmę tose šalyse, kur ji vis dar taikoma,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 2007 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją 62/149, kurioje raginama sustabdyti mirties bausmės vykdymą (remiantis Trečiojo komiteto pranešimu (A/62/439/Add.2)),

atsižvelgdamas į peržiūrėtą ir atnaujintą Tarybos 1998 m. birželio 3 d. priimtų ES gairių dėl mirties bausmės versiją,

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 24–26 d. Ženevoje vykusio 4-ojo Pasaulio kongreso prieš mirties bausmę priimtą baigiamąją deklaraciją, kurioje raginama visame pasaulyje panaikinti mirties bausmę,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 122 straipsnio 5 dalį,

| A. | kadangi Europos Sąjunga ryžtingai siekia, kad būtų panaikinta mirties bausmė ir nori, kad šis principas būtų pripažintas visame pasaulyje, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ryžtingai siekia, kad būtų panaikinta mirties bausmė ir nori, kad šis principas būtų pripažintas visame pasaulyje,

| B. | kadangi 2010 m. vasario 25 d. Korėjos Respublikos konstitucinis teismas balsų dauguma (penki – už, keturi – prieš) priėmė sprendimą, kad mirties bausmė neprieštarauja konstitucijai, ir kadangi teisėjai vis dėlto pabrėžė, kad diskusijos dėl mirties bausmės išlaikymo ar panaikinimo turėtų vykti nacionalinėje asamblėjoje, o ne Konstituciniame teisme, |
| --- | --- |

B.

kadangi 2010 m. vasario 25 d. Korėjos Respublikos konstitucinis teismas balsų dauguma (penki – už, keturi – prieš) priėmė sprendimą, kad mirties bausmė neprieštarauja konstitucijai, ir kadangi teisėjai vis dėlto pabrėžė, kad diskusijos dėl mirties bausmės išlaikymo ar panaikinimo turėtų vykti nacionalinėje asamblėjoje, o ne Konstituciniame teisme,

| C. | kadangi Konstitucinio teismo sprendimas buvo priimtas 5 teisėjams balsavus už, o 4 – prieš ir kadangi 1996 m. sprendimas buvo priimtas 7 teisėjams balsavus už, o 2 – prieš, |
| --- | --- |

C.

kadangi Konstitucinio teismo sprendimas buvo priimtas 5 teisėjams balsavus už, o 4 – prieš ir kadangi 1996 m. sprendimas buvo priimtas 7 teisėjams balsavus už, o 2 – prieš,

| D. | kadangi Konstitucinio teismo sprendimas buvo priimtas po to, kai 72 metų korėjietis, nuteistas už keturių turistų nužudymą 2007 m., pateikė peticiją, kurioje tvirtino, kad mirties bausmė pažeidžia jo žmogiškąjį orumą, kurio apsauga įtvirtinta konstitucijoje, |
| --- | --- |

D.

kadangi Konstitucinio teismo sprendimas buvo priimtas po to, kai 72 metų korėjietis, nuteistas už keturių turistų nužudymą 2007 m., pateikė peticiją, kurioje tvirtino, kad mirties bausmė pažeidžia jo žmogiškąjį orumą, kurio apsauga įtvirtinta konstitucijoje,

| E. | kadangi Korėjos Respublikoje kali daugiau kaip 55 kaliniai, kuriems paskirta mirties bausmė, |
| --- | --- |

E.

kadangi Korėjos Respublikoje kali daugiau kaip 55 kaliniai, kuriems paskirta mirties bausmė,

| F. | kadangi paskutinė mirties bausmė Korėjos Respublikoje įvykdyta 1997 m. gruodžio mėn.; kadangi prezidentu tapus Kimui Dae-jungui, kuris pats 1980 m. buvo nuteistas mirti, tačiau vėliau atleistas nuo bausmės, mirties bausmė nebuvo taikoma, ir kadangi Korėjos Respublika paskutinius 13 metų priklausė valstybėms, kurios yra praktiškai mirties bausmės panaikinimo šalininkės, |
| --- | --- |

F.

kadangi paskutinė mirties bausmė Korėjos Respublikoje įvykdyta 1997 m. gruodžio mėn.; kadangi prezidentu tapus Kimui Dae-jungui, kuris pats 1980 m. buvo nuteistas mirti, tačiau vėliau atleistas nuo bausmės, mirties bausmė nebuvo taikoma, ir kadangi Korėjos Respublika paskutinius 13 metų priklausė valstybėms, kurios yra praktiškai mirties bausmės panaikinimo šalininkės,

| G. | kadangi 2006 m. Nacionalinis žmogaus teisių komitetas pateikė įstatymo dėl mirties bausmės panaikinimo projektą, |
| --- | --- |

G.

kadangi 2006 m. Nacionalinis žmogaus teisių komitetas pateikė įstatymo dėl mirties bausmės panaikinimo projektą,

| H. | kadangi 2007 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja didele balsų dauguma patvirtino rezoliuciją, kurioje prašoma vis dar mirties bausmę taikančių šalių sustabdyti mirties bausmių vykdymą, siekiant visiškai panaikinti mirties bausmę; šios rezoliucijos nuostatos buvo dar kartą įtvirtintos antrojoje 2008 m. gruodžio 18 d. priimtoje rezoliucijoje, |
| --- | --- |

H.

kadangi 2007 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja didele balsų dauguma patvirtino rezoliuciją, kurioje prašoma vis dar mirties bausmę taikančių šalių sustabdyti mirties bausmių vykdymą, siekiant visiškai panaikinti mirties bausmę; šios rezoliucijos nuostatos buvo dar kartą įtvirtintos antrojoje 2008 m. gruodžio 18 d. priimtoje rezoliucijoje,

| 1. | pripažįsta tai, kad Korėjos Respublika nuo 1998 m. neįvykdė nė vienos mirties bausmės ir todėl tapo viena iš valstybių, de facto panaikinusių mirties bausmę; teigiamai vertina pažangą, atliktą žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo srityje; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta tai, kad Korėjos Respublika nuo 1998 m. neįvykdė nė vienos mirties bausmės ir todėl tapo viena iš valstybių, de facto panaikinusių mirties bausmę; teigiamai vertina pažangą, atliktą žmogaus teisių apsaugos ir skatinimo srityje;

| 2. | labai nusivylė Korėjos Respublikos konstitucinio teismo sprendimu išsaugoti mirties bausmę, tačiau pažymi, kad sprendimas buvo priimtas labai nedidele balsų dauguma palyginti su 1996 m. sprendimu, kada už balsavo septyni teisėjai, o prieš – du; |
| --- | --- |

2.

labai nusivylė Korėjos Respublikos konstitucinio teismo sprendimu išsaugoti mirties bausmę, tačiau pažymi, kad sprendimas buvo priimtas labai nedidele balsų dauguma palyginti su 1996 m. sprendimu, kada už balsavo septyni teisėjai, o prieš – du;

| 3. | išreiškia savo paramą visuomeniniams judėjimams, siekiantiems mirties bausmės panaikinimo Korėjos Respublikoje; |
| --- | --- |

3.

išreiškia savo paramą visuomeniniams judėjimams, siekiantiems mirties bausmės panaikinimo Korėjos Respublikoje;

| 4. | dar kartą išreiškia savo bendrą nepritarimą mirties bausmei, kuri yra nesuderinama su šiuolaikine baudžiamąja teisena ir kuri, priešingai, nei dažnai manoma, nemažina nusikaltimų skaičiaus; |
| --- | --- |

4.

dar kartą išreiškia savo bendrą nepritarimą mirties bausmei, kuri yra nesuderinama su šiuolaikine baudžiamąja teisena ir kuri, priešingai, nei dažnai manoma, nemažina nusikaltimų skaičiaus;

| 5. | ragina Korėjos Respubliką patvirtinti teisinį visų mirties bausmių vykdymo moratoriumą tol, kol parlamentas priims įstatymą, kuriuo panaikinama mirties bausmė; |
| --- | --- |

5.

ragina Korėjos Respubliką patvirtinti teisinį visų mirties bausmių vykdymo moratoriumą tol, kol parlamentas priims įstatymą, kuriuo panaikinama mirties bausmė;

| 6. | ragina Korėjos Respublikos vyriausybę paremti Jungtinių Tautų rezoliuciją dėl mirties bausmės panaikinimo ir nuspręsti kartu su kitomis valstybėmis parengti arba balsuoti už rezoliuciją, kuri bus pateikta Generalinėje Asamblėjoje; |
| --- | --- |

6.

ragina Korėjos Respublikos vyriausybę paremti Jungtinių Tautų rezoliuciją dėl mirties bausmės panaikinimo ir nuspręsti kartu su kitomis valstybėmis parengti arba balsuoti už rezoliuciją, kuri bus pateikta Generalinėje Asamblėjoje;

| 7. | džiaugdamasis pažymi, kad didelė pasaulio valstybių dauguma (daugiau kaip du trečdaliai visos tarptautinės bendruomenės) visiškai de jure panaikino mirties bausmę arba de facto sustabdė mirties bausmių vykdymą; |
| --- | --- |

7.

džiaugdamasis pažymi, kad didelė pasaulio valstybių dauguma (daugiau kaip du trečdaliai visos tarptautinės bendruomenės) visiškai de jure panaikino mirties bausmę arba de facto sustabdė mirties bausmių vykdymą;

| 8. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Korėjos Respublikos vyriausybei ir Korėjos nacionaliniam žmogaus teisių komitetui. |
| --- | --- |

8.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam Sekretoriui, Korėjos Respublikos vyriausybei ir Korėjos nacionaliniam žmogaus teisių komitetui.

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2010 m. kovo 9 d., antradienis

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/97 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/97

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisNetiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymas siekiant nustatyti bendrąsias nacionalines pajamas (BNP) *

P7_TA(2010)0041

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų (NAFTAP) išdėstymo siekiant nustatyti bendrąsias nacionalines pajamas (BNP), naudojamas Europos Bendrijų biudžeto ir jos nuosavųjų išteklių tikslais (COM(2009)0238 – C7-0049/2009 – 2009/0068(CNS))

2010/C 349 E/21

(Speciali teisėkūros procedūra: konsultavimasis)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0238),

atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 29 d. Tarybos sprendimo Nr. 2000/597/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (1) 2 straipsnio 7 dalies antrą pastraipą ir į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimo Nr. 2007/436/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (2) 2 straipsnio 7 dalies antrą pastraipą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7-0022/2010),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;

| 2. | ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

| KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS | PAKEITIMAS |
| --- | --- |
| Pakeitimas 1 |
| Pasiūlymas dėl sprendimo


  2 straipsnis |
| 2 straipsnis



  Netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų išdėstymas pagal 1 straipsnį taikomas įgyvendinant Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d. | Išbraukta. |
| Pakeitimas 2 |
| Pasiūlymas dėl sprendimo


  3 straipsnis |
| Netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų išdėstymas pagal 1 straipsnį taikomas įgyvendinant Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas nuo
  2007 m. sausio 1 d
  . | Netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų išdėstymas pagal 1 straipsnį taikomas įgyvendinant Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas nuo
  2010 m. sausio 1 d
  . |

KOMISIJOS SIŪLOMAS TEKSTAS

PAKEITIMAS

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl sprendimo

2 straipsnis

2 straipsnis

Netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų išdėstymas pagal 1 straipsnį taikomas įgyvendinant Sprendimą 2000/597/EB, Euratomas nuo 2005 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d.

Išbraukta.

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl sprendimo

3 straipsnis

Netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų išdėstymas pagal 1 straipsnį taikomas įgyvendinant Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas nuo
  2007 m. sausio 1 d
  .

Netiesiogiai apskaičiuotų finansinio tarpininkavimo paslaugų išdėstymas pagal 1 straipsnį taikomas įgyvendinant Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas nuo
  2010 m. sausio 1 d
  .

---

(1)  OL L 253, 2000 7 10, p. 42.

(2)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/98

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Vokietija: atleidimai iš darbo

P7_TA(2010)0042

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0007 – C7-0011/2010 – 2010/0005(BUD))

2010/C 349 E/22

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0007 – C7–0011/2010),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau - 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau - EGF reglamentas),

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0020/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kad būtų galima teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kad būtų galima teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdžio metu patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija, teikiama kiek įmanoma skubiau ir veiksmingiau, taip pat tinkamai atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdžio metu patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija, teikiama kiek įmanoma skubiau ir veiksmingiau, taip pat tinkamai atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo,

| C. | kadangi Vokietija pateikė paraišką suteikti pagalbą, skirtą automobilių gamybos pramonės darbuotojų atleidimo iš darbo vienoje bendrovėje „Karmann Group“ (3) problemai spręsti, |
| --- | --- |

C.

kadangi Vokietija pateikė paraišką suteikti pagalbą, skirtą automobilių gamybos pramonės darbuotojų atleidimo iš darbo vienoje bendrovėje „Karmann Group“ (3) problemai spręsti,

| D. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos suteikimo kriterijus, |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos suteikimo kriterijus,

| 1. | ragina susijusias institucijas dėti būtinas pastangas siekiant paspartinti EGF lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

1.

ragina susijusias institucijas dėti būtinas pastangas siekiant paspartinti EGF lėšų panaudojimą;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EDF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą, kai ketinama suteikti vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos iš darbo atleistiems darbuotojams; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EDF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą, kai ketinama suteikti vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos iš darbo atleistiems darbuotojams;

| 3. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga, siekdama veiksmingai spręsti su pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės padariniais susijusius klausimus, turėtų panaudoti visas turimas priemones; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga, siekdama veiksmingai spręsti su pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės padariniais susijusius klausimus, turėtų panaudoti visas turimas priemones; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus;

| 4. | pabrėžia, jog vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų integravimas iš naujo į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų integravimas iš naujo į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 5. | ragina Komisiją į pasiūlymus dėl EGF lėšų panaudojimo ir į kasmetinius pranešimus įtraukti tikslią informaciją apie iš Europos socialinio fondo (ESF) ir kitų struktūrinių fondų gautą papildomą finansavimą; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją į pasiūlymus dėl EGF lėšų panaudojimo ir į kasmetinius pranešimus įtraukti tikslią informaciją apie iš Europos socialinio fondo (ESF) ir kitų struktūrinių fondų gautą papildomą finansavimą;

| 6. | primena Komisijai panaudojant EGF lėšas neatlikti sistemingų mokėjimų asignavimų pervedimų iš ESF, nes EGF buvo įsteigta kaip atskira specifinė savo tikslus ir terminus turinti priemonė; |
| --- | --- |

6.

primena Komisijai panaudojant EGF lėšas neatlikti sistemingų mokėjimų asignavimų pervedimų iš ESF, nes EGF buvo įsteigta kaip atskira specifinė savo tikslus ir terminus turinti priemonė;

| 7. | mano, kad EGF veikla ir finansavimas turėtų būti vertinami atliekant bendrą programų ir kitų pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą sukurtų priemonių vertinimą, atliekant daugiametės finansinės programos 2007–2013 m. laikotarpio vidurio vertinimą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad EGF veikla ir finansavimas turėtų būti vertinami atliekant bendrą programų ir kitų pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą sukurtų priemonių vertinimą, atliekant daugiametės finansinės programos 2007–2013 m. laikotarpio vidurio vertinimą;

| 8. | pažymi, kad naujieji Komisijos pasiūlymai dėl sprendimo dėl EGF lėšų panaudojimo susiję su vienos valstybės narės prašymu, o tai atitinka Europos Parlamento prašymus; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad naujieji Komisijos pasiūlymai dėl sprendimo dėl EGF lėšų panaudojimo susiję su vienos valstybės narės prašymu, o tai atitinka Europos Parlamento prašymus;

| 9. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą sprendimą; |
| --- | --- |

9.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą sprendimą;

| 10. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą kartu su Tarybos Pirmininku bei užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą kartu su Tarybos Pirmininku bei užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  EGF/2009/013 DE/Karmann.

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) buvo įsteigtas teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems iš darbo atleistiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) buvo įsteigtas teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems iš darbo atleistiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF apimtis buvo išplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktų paraiškų atžvilgiu, įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

(2)

EGF apimtis buvo išplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktų paraiškų atžvilgiu, įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2009 m. rugpjūčio 13 d. Vokietija pateikė paraišką panaudoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo automobilių gamybos sektoriuje ir ją papildė iki 2009 m. spalio 23 d. pateikdama papildomos informacijos. Paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/200610 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 6 199 341 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. rugpjūčio 13 d. Vokietija pateikė paraišką panaudoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo automobilių gamybos sektoriuje ir ją papildė iki 2009 m. spalio 23 d. pateikdama papildomos informacijos. Paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/200610 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 6 199 341 EUR sumą.

| (5) | Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos suteikti finansinę paramą pagal Lietuvos pateiktą paraišką, |
| --- | --- |

(5)

Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos suteikti finansinę paramą pagal Lietuvos pateiktą paraišką,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos panaudojamos siekiant skirti 6 199 341 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/101

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Lietuva: atleidimai iš darbo

P7_TA(2010)0043

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0008 – C7-0012/2010 – 2010/0003(BUD))

2010/C 349 E/23

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0008 – C7-0012/2010),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau – 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau - EGF reglamentas),

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0021/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kad būtų galima teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kad būtų galima teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdžio metu patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija, teikiama kiek įmanoma skubiau ir veiksmingiau, taip pat tinkamai atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdžio metu patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija, teikiama kiek įmanoma skubiau ir veiksmingiau, taip pat tinkamai atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo,

| C. | kadangi Lietuva pateikė paraišką suteikti pagalbą, skirtą darbuotojų, atleistų iš darbo šaldytuvų gamybos sektoriuje, būtent iš vienos akcinės bendrovės „Snaigė“ ir iš dviejų šios bendrovės tiekimo įmonių (3) problemai spręsti, |
| --- | --- |

C.

kadangi Lietuva pateikė paraišką suteikti pagalbą, skirtą darbuotojų, atleistų iš darbo šaldytuvų gamybos sektoriuje, būtent iš vienos akcinės bendrovės „Snaigė“ ir iš dviejų šios bendrovės tiekimo įmonių (3) problemai spręsti,

| D. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos suteikimo kriterijus, |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos suteikimo kriterijus,

| 1. | ragina susijusias institucijas dėti būtinas pastangas siekiant paspartinti EGF lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

1.

ragina susijusias institucijas dėti būtinas pastangas siekiant paspartinti EGF lėšų panaudojimą;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EDF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą, kai ketinama suteikti vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos iš darbo atleistiems darbuotojams; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EDF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą, kai ketinama suteikti vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos iš darbo atleistiems darbuotojams;

| 3. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga, siekdama veiksmingai spręsti su pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės padariniais susijusius klausimus, turėtų panaudoti visas turimas priemones; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga, siekdama veiksmingai spręsti su pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės padariniais susijusius klausimus, turėtų panaudoti visas turimas priemones; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus;

| 4. | pabrėžia, jog vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų integravimas iš naujo į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų integravimas iš naujo į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 5. | ragina Komisiją į pasiūlymus dėl EGF lėšų panaudojimo ir į kasmetinius pranešimus įtraukti tikslią informaciją apie iš Europos socialinio fondo (ESF) ir kitų struktūrinių fondų gautą papildomą finansavimą; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją į pasiūlymus dėl EGF lėšų panaudojimo ir į kasmetinius pranešimus įtraukti tikslią informaciją apie iš Europos socialinio fondo (ESF) ir kitų struktūrinių fondų gautą papildomą finansavimą;

| 6. | primena Komisijai panaudojant EGF lėšas neatlikti sistemingų mokėjimų asignavimų pervedimų iš ESF, nes EGF buvo įsteigta kaip atskira specifinė savo tikslus ir terminus turinti priemonė; |
| --- | --- |

6.

primena Komisijai panaudojant EGF lėšas neatlikti sistemingų mokėjimų asignavimų pervedimų iš ESF, nes EGF buvo įsteigta kaip atskira specifinė savo tikslus ir terminus turinti priemonė;

| 7. | mano, kad EGF veikla ir finansavimas turėtų būti vertinami atliekant bendrą programų ir kitų pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą sukurtų priemonių vertinimą, atliekant daugiametės finansinės programos 2007–2013 m. laikotarpio vidurio vertinimą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad EGF veikla ir finansavimas turėtų būti vertinami atliekant bendrą programų ir kitų pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą sukurtų priemonių vertinimą, atliekant daugiametės finansinės programos 2007–2013 m. laikotarpio vidurio vertinimą;

| 8. | pažymi, kad naujieji Komisijos pasiūlymai dėl sprendimo dėl EGF lėšų panaudojimo susiję su vienos valstybės narės prašymu, o tai atitinka Europos Parlamento prašymus; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad naujieji Komisijos pasiūlymai dėl sprendimo dėl EGF lėšų panaudojimo susiję su vienos valstybės narės prašymu, o tai atitinka Europos Parlamento prašymus;

| 9. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą sprendimą; |
| --- | --- |

9.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą sprendimą;

| 10. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą kartu su Tarybos Pirmininku bei užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą kartu su Tarybos Pirmininku bei užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  EGF/2009/010 LT/Snaigė.

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) buvo įsteigtas teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems iš darbo atleistiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) buvo įsteigtas teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems iš darbo atleistiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF apimtis buvo išplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktų paraiškų atžvilgiu, įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

(2)

EGF apimtis buvo išplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktų paraiškų atžvilgiu, įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2009 m. liepos 23 d. Lietuva pateikė paraišką panaudoti EGF lėšas dėl iš bendrovės „Snaigė“ ir dviejų jos tiekimo įmonių iš darbo atleistų darbuotojų. Paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 258 163 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. liepos 23 d. Lietuva pateikė paraišką panaudoti EGF lėšas dėl iš bendrovės „Snaigė“ ir dviejų jos tiekimo įmonių iš darbo atleistų darbuotojų. Paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 258 163 EUR sumą.

| (5) | Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos suteikti finansinę paramą pagal Lietuvos pateiktą paraišką, |
| --- | --- |

(5)

Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos suteikti finansinę paramą pagal Lietuvos pateiktą paraišką,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos panaudojamos siekiant skirti 258 163 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/104

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimas. Lietuva: pastatų statyba

P7_TA(2010)0044

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą (COM(2010)0009 – C7-0013/2010 – 2010/0002(BUD))

2010/C 349 E/24

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2010)0009 – C7–0013/2010),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1) (toliau - 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinis susitarimas), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2) (toliau - EGF reglamentas),

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (A7–0019/2010),

| A. | kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kad būtų galima teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką, |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga nustatė tinkamas teisėkūros ir biudžetines priemones, kad būtų galima teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką,

| B. | kadangi Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdžio metu patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija, teikiama kiek įmanoma skubiau ir veiksmingiau, taip pat tinkamai atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo, |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Sąjungos finansinė pagalba iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdžio metu patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija, teikiama kiek įmanoma skubiau ir veiksmingiau, taip pat tinkamai atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo nuostatas dėl sprendimų panaudoti EGF lėšas priėmimo,

| C. | kadangi Lietuva pateikė paraišką suteikti EGF pagalbą, skirtą atleidimų iš darbo 128-iose statybų sektoriaus įmonėse (3) problemai spręsti, |
| --- | --- |

C.

kadangi Lietuva pateikė paraišką suteikti EGF pagalbą, skirtą atleidimų iš darbo 128-iose statybų sektoriaus įmonėse (3) problemai spręsti,

| D. | kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos suteikimo kriterijus, |
| --- | --- |

D.

kadangi paraiška atitiko EGF reglamente nustatytus finansinės paramos suteikimo kriterijus,

| 1. | ragina susijusias institucijas dėti būtinas pastangas siekiant paspartinti EGF lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

1.

ragina susijusias institucijas dėti būtinas pastangas siekiant paspartinti EGF lėšų panaudojimą;

| 2. | primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EDF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą, kai ketinama suteikti vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos iš darbo atleistiems darbuotojams; |
| --- | --- |

2.

primena institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EDF lėšų panaudojimo priėmimo procedūrą, kai ketinama suteikti vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos iš darbo atleistiems darbuotojams;

| 3. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga, siekdama veiksmingai spręsti su pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės padariniais susijusius klausimus, turėtų panaudoti visas turimas priemones; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Europos Sąjunga, siekdama veiksmingai spręsti su pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės padariniais susijusius klausimus, turėtų panaudoti visas turimas priemones; pabrėžia, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį iš naujo į darbo rinką integruojant iš darbo atleistus darbuotojus;

| 4. | pabrėžia, jog vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų integravimas iš naujo į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, jog vadovaujantis EGR reglamento 6 straipsniu turėtų būti užtikrinta, kad EGF lėšomis būtų remiamas pavienių iš darbo atleistų darbuotojų integravimas iš naujo į darbo rinką; primena, kad EGF pagalba neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat įmonių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių;

| 5. | ragina Komisiją į pasiūlymus dėl EGF lėšų panaudojimo ir į kasmetinius pranešimus įtraukti tikslią informaciją apie iš Europos socialinio fondo (ESF) ir kitų struktūrinių fondų gautą papildomą finansavimą; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją į pasiūlymus dėl EGF lėšų panaudojimo ir į kasmetinius pranešimus įtraukti tikslią informaciją apie iš Europos socialinio fondo (ESF) ir kitų struktūrinių fondų gautą papildomą finansavimą;

| 6. | primena Komisijai panaudojant EGF lėšas neatlikti sistemingų mokėjimų asignavimų pervedimų iš ESF, nes EGF buvo įsteigta kaip atskira specifinė savo tikslus ir terminus turinti priemonė; |
| --- | --- |

6.

primena Komisijai panaudojant EGF lėšas neatlikti sistemingų mokėjimų asignavimų pervedimų iš ESF, nes EGF buvo įsteigta kaip atskira specifinė savo tikslus ir terminus turinti priemonė;

| 7. | mano, kad EGF veikla ir finansavimas turėtų būti vertinami atliekant bendrą programų ir kitų pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą sukurtų priemonių vertinimą, atliekant daugiametės finansinės programos 2007–2013 m. laikotarpio vidurio vertinimą; |
| --- | --- |

7.

mano, kad EGF veikla ir finansavimas turėtų būti vertinami atliekant bendrą programų ir kitų pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą sukurtų priemonių vertinimą, atliekant daugiametės finansinės programos 2007–2013 m. laikotarpio vidurio vertinimą;

| 8. | pažymi, kad naujieji Komisijos pasiūlymai dėl sprendimo dėl EGF lėšų panaudojimo susiję su vienos valstybės narės prašymu, o tai atitinka Europos Parlamento prašymus; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad naujieji Komisijos pasiūlymai dėl sprendimo dėl EGF lėšų panaudojimo susiję su vienos valstybės narės prašymu, o tai atitinka Europos Parlamento prašymus;

| 9. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą sprendimą; |
| --- | --- |

9.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridedamą sprendimą;

| 10. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą kartu su Tarybos Pirmininku bei užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

10.

paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą kartu su Tarybos Pirmininku bei užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

11.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

(3)  EGF/2009/017 LT/Pastatų statyba.

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (1), ypač į jo 28 punktą,

atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (2), ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) buvo įsteigtas teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems iš darbo atleistiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką. |
| --- | --- |

(1)

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) buvo įsteigtas teikti papildomą paramą nuo didelių struktūrinių pasaulinės prekybos tendencijų pokyčių padarinių nukentėjusiems iš darbo atleistiems darbuotojams ir jiems padėti iš naujo integruotis į darbo rinką.

| (2) | EGF apimtis buvo išplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktų paraiškų atžvilgiu, įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. |
| --- | --- |

(2)

EGF apimtis buvo išplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktų paraiškų atžvilgiu, įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės.

| (3) | 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė panaudoti EGF lėšas, neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos.

| (4) | 2009 m. rugsėjo 23 d. Lietuva pateikė paraišką panaudoti EGF lėšas dėl pastatų statybos sektoriuje iš darbo atleistų darbuotojų. Paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 1 118 893 EUR sumą. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. rugsėjo 23 d. Lietuva pateikė paraišką panaudoti EGF lėšas dėl pastatų statybos sektoriuje iš darbo atleistų darbuotojų. Paraiška atitinka finansinės paramos nustatymo reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 1 118 893 EUR sumą.

| (5) | Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos suteikti finansinę paramą pagal Lietuvos pateiktą paraišką, |
| --- | --- |

(5)

Todėl EGF lėšos turėtų būti panaudotos suteikti finansinę paramą pagal Lietuvos pateiktą paraišką,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos panaudojamos siekiant skirti 1 118 893 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą.

2 straipsnis

Šis sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

1

(2)  OL L 406, 2006 12 30, p. 1.

2

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/107 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/107

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisPapildomas Šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrančių ir vandenų apsaugos nuo taršos bendradarbiavimo susitarimo protokolas ***

P7_TA(2010)0045

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Papildomo Šiaurės rytų Atlanto vandenyno pakrančių ir vandenų apsaugos nuo taršos bendradarbiavimo susitarimo protokolo sudarymo Europos bendrijos vardu (COM(2009)0436 – C7-0163/2009 – 2009/0120(NLE))

2010/C 349 E/25

(Pritarimo procedūra)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (COM(2009)0436),

atsižvelgdamas į EB sutarties 175 straipsnio 1 dalį, 300 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą ir į EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C7–0163/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 196 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį ir 90 straipsnio 8 dalį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto rekomendaciją (A7–0009/2010),

| 1. | pritaria Papildomo protokolo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

pritaria Papildomo protokolo sudarymui;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/107 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/107

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisGyvūnų sveikatos reikalavimai, taikomi nekomerciniam naminių gyvūnų judėjimui ***I

P7_TA(2010)0048

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui (COM(2009)0268 – C7-0035/2009 – 2009/0077(COD))

2010/C 349 E/26

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0268),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 37 straipsnį ir 152 straipsnio 4 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija Parlamentui pateikė pasiūlymą (C7–0035/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 43 straipsnio 2 dalį ir 168 straipsnio 4 dalies b punktą,

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 6 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A7–0082/2009),

| 1. | priima pirmuoju svarstymu savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau; |
| --- | --- |

1.

priima pirmuoju svarstymu savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau;

| 2. | patvirtina Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą ir atkreipia dėmesį į pridėtus Komisijos pareiškimus, kurie bus paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kartu su galutiniu įstatymo galią turinčiu aktu; |
| --- | --- |

2.

patvirtina Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą ir atkreipia dėmesį į pridėtus Komisijos pareiškimus, kurie bus paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje kartu su galutiniu įstatymo galią turinčiu aktu;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 318, 2009 12 23, p. 121.

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisP7_TC1-COD(2009)0077

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų nekomerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) Nr. 438/2010.)

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisPRIEDAS

Komisijos pareiškimas

Komisija ketina pasiūlyti persvarstyti visą Reglamentą (EB) Nr. 998/2003 iki 2011 m. birželio 30 d., ypač jo aspektus dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnio

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pareiškia, kad šio reglamento nuostatos nepažeidžia jokios būsimos institucijų pozicijos dėl SESV 290 straipsnio, taip pat pavienių teisės aktų, kuriuose įrašytos tokios nuostatos, įgyvendinimo.

Komisijos pareiškimas dėl pranešimo apie deleguotuosius teisės aktus

Europos Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad, išskyrus atvejus, kai pagal teisės aktą numatyta neatidėliotina procedūra, Europos Parlamentas ir Taryba mano, jog paskelbiant deleguotuosius aktus turi būti atsižvelgiama į institucijų darbo pertraukas (žiemos, vasaros ir Europos Parlamento rinkimų) siekiant užtikrinti, kad Europos Parlamentas ir Taryba gali pasinaudoti savo išimtinėmis teisėmis per laikotarpį, nustatytą atitinkamame teisės akte, ir yra pasirengę imtis atitinkamų veiksmų.

---

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/109 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/109

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisIlgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimas ***I

P7_TA(2010)0049

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir Reglamentą (EB) Nr. 562/2006, kiek tai susiję su ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimu (COM(2009)0091 – C6-0076/2009 – 2009/0028(COD))

2010/C 349 E/27

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0091),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 62 straipsnio 2 dalies a punktą ir 3 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6–0076/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0090),

atsižvelgdamas į EB sutarties 67 straipsnį ir 63 straipsnio pirmos pastraipos 3 punkto a papunktį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C6–0107/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 294 straipsnio 3 dalį, 77 straipsnio 2 dalies b ir c punktus ir 79 straipsnio 2 dalies a punktą,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 24 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Europos Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl ES veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 55 ir 37 straipsnius,

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto nuomones (A7–0015/2010),

| 1. | priima pirmuoju svarstymu savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau; |
| --- | --- |

1.

priima pirmuoju svarstymu savo poziciją, kuri išdėstyta žemiau;

| 2. | mano, kad procedūra 2009/0025(COD) pasibaigė, nes Komisijos pasiūlymo (COM(2009)0090) ir su juo susijusių pranešimų projektų turinys buvo įtrauktas į procedūrą 2009/0028(COD); |
| --- | --- |

2.

mano, kad procedūra 2009/0025(COD) pasibaigė, nes Komisijos pasiūlymo (COM(2009)0090) ir su juo susijusių pranešimų projektų turinys buvo įtrauktas į procedūrą 2009/0028(COD);

| 3. | patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtą Parlamento ir Tarybos deklaraciją; |
| --- | --- |

3.

patvirtina prie šios rezoliucijos pridėtą Parlamento ir Tarybos deklaraciją;

| 4. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

4.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei nacionaliniams parlamentams.

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisP7_TC1-COD(2009)0028

2010 m. kovo 9 d. Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. .../2010, iš dalies keičiantį Konvenciją dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo ir Reglamentą (EB) Nr. 562/2006, kiek tai susiję su ilgalaikes vizas turinčių asmenų judėjimu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (EB) Nr. 265/2010.)

---

2010 m. kovo 9 d., antradienisPRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DEKLARACIJA

Taryba ir Europos Parlamentas pripažįsta, kad labai svarbu, jog Europos lygiu būtų išsamių ir nuoseklių taisyklių, pagal kurias naudojant antrosios kartos Šengeno informacinę sistemą (toliau - SIS II) užtikrinamas aukštas asmens duomenų apsaugos lygis, rinkinys.

Jeigu toliau būtų labai vėluojama diegti SIS II sistemą, t. y. tie vėlavimai tęstųsi ir po 2012 m., Europos Parlamentas ir Taryba ragina Komisiją pateikti reikalingus teisėkūros pasiūlymus, kuriais būtų keičiamos esminės Konvencijos dėl Šengeno susitarimo įgyvendinimo nuostatos siekiant užtikrinti į Šengeno informacinę sistemą įvestų asmens duomenų apsaugos lygį, atitinkantį SIS II nustatytus standartus.

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienis

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 349/111 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 349/111

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisTam tikrų tipų bendrovių metinės finansinės atskaitomybės nuostatos, susijusios su mikrosubjektais ***I

P7_TA(2010)0052

2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių nuostatas dėl mikrosubjektų (COM(2009)0083 – C6-0074/2009 – 2009/0035(COD))

2010/C 349 E/28

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2009)0083),

atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 44 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C6-0074/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 50 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę (A7-0011/2010),

| 1. | priima pirmuoju svarstymu poziciją, kuri išdėstyta žemiau; |
| --- | --- |

1.

priima pirmuoju svarstymu poziciją, kuri išdėstyta žemiau;

| 2. | ragina 2010 m. atlikti bendrą Ketvirtosios ir Septintosios bendrovių teisės direktyvų peržiūrą; |
| --- | --- |

2.

ragina 2010 m. atlikti bendrą Ketvirtosios ir Septintosios bendrovių teisės direktyvų peržiūrą;

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 317, 2009 12 23, p. 67.

---

2010 m. kovo 10 d., trečiadienisP7_TC1-COD(2009)0035

Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu 2010 m. kovo 10 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/.../ES, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių nuostatas dėl mikrosubjektų

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 50 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą (2),

kadangi:

| (1) | 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose pabrėžė, kad mažinti administracinę naštą yra svarbu norint skatinti Europos ekonomiką ir kad būtinos didelės bendros pastangos administracinei naštai ES mažinti. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose pabrėžė, kad mažinti administracinę naštą yra svarbu norint skatinti Europos ekonomiką ir kad būtinos didelės bendros pastangos administracinei naštai ES mažinti.

| (2) | Apskaita pripažinta viena iš pagrindinių sričių, kuriose gali būti mažinama įmonių administracinė našta Sąjungoje. |
| --- | --- |

(2)

Apskaita pripažinta viena iš pagrindinių sričių, kuriose gali būti mažinama įmonių administracinė našta Sąjungoje.

| (3) | Savo Komunikate dėl supaprastintos bendrovių verslo aplinkos bendrovių teisės, apskaitos ir audito srityse Komisija įvardijo galimus 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB, grindžiamos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (3), pakeitimus, įskaitant galimybę valstybėms narėms pasirinktinai netaikyti mikrosubjektams prievolės pagal minėtą direktyvą rengti metines finansines ataskaitas. |
| --- | --- |

(3)

Savo Komunikate dėl supaprastintos bendrovių verslo aplinkos bendrovių teisės, apskaitos ir audito srityse Komisija įvardijo galimus 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB, grindžiamos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių (3), pakeitimus, įskaitant galimybę valstybėms narėms pasirinktinai netaikyti mikrosubjektams prievolės pagal minėtą direktyvą rengti metines finansines ataskaitas.

| (4) | Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (4) apibrėžtos labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės. Tačiau po konsultacijų su valstybėmis narėmis paaiškėjo, kad toje rekomendacijoje nurodytos labai mažoms įmonėms nustatytos ribos apskaitos tikslais gali būti pernelyg didelės. Todėl norint taikyti direktyvos nuostatas įmonėms, kurioms nustatytos mažesnės bendros balanso sumos ir grynosios apyvartos ribos, palyginti su labai mažoms įmonėms nustatytomis ribomis, reikėtų nustatyti labai mažų įmonių – mikrosubjektų – pogrupį. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (4) apibrėžtos labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės. Tačiau po konsultacijų su valstybėmis narėmis paaiškėjo, kad toje rekomendacijoje nurodytos labai mažoms įmonėms nustatytos ribos apskaitos tikslais gali būti pernelyg didelės. Todėl norint taikyti direktyvos nuostatas įmonėms, kurioms nustatytos mažesnės bendros balanso sumos ir grynosios apyvartos ribos, palyginti su labai mažoms įmonėms nustatytomis ribomis, reikėtų nustatyti labai mažų įmonių – mikrosubjektų – pogrupį.

| (5) | Daugeliu atvejų mikrosubjektai užsiima veikla vietos ar regioniniu lygiu ir nevykdo tarpvalstybinės veiklos arba tokią veiklą vykdo ribotai, ir turi ribotus išteklius, kad laikytųsi didelių teisės aktuose nustatytų reikalavimų. Be to, mikrosubjektai yra svarbūs naujoms darbo vietoms kurti, moksliniams tyrimams skatinti ir naujoms ekonominės veiklos rūšims plėtoti bei kurti. |
| --- | --- |

(5)

Daugeliu atvejų mikrosubjektai užsiima veikla vietos ar regioniniu lygiu ir nevykdo tarpvalstybinės veiklos arba tokią veiklą vykdo ribotai, ir turi ribotus išteklius, kad laikytųsi didelių teisės aktuose nustatytų reikalavimų. Be to, mikrosubjektai yra svarbūs naujoms darbo vietoms kurti, moksliniams tyrimams skatinti ir naujoms ekonominės veiklos rūšims plėtoti bei kurti.

| (6) | Tačiau dažnai mikrosubjektams taikomos tokios pačios atskaitomybės taisyklės kaip ir didesnėms bendrovėms. Dėl tokių taisyklių jiems tenka jų dydžio neatitinkanti našta, todėl tokia mažiausioms įmonėms, palyginti su didesnėmis įmonėmis, tenkanti našta nėra proporcinga. Todėl turėtų būti galima mikrosubjektams netaikyti prievolės rengti metines finansines ataskaitas, net jei tokių ataskaitų duomenys naudojami statistinei informacijai.
  Tačiau mikrosubjektams vis tiek turi būti taikomas įpareigojimas tvarkyti registrus, iš kurių būtų matyti bendrovės verslo sandoriai ir finansinė padėtis, o šį būtiniausią reikalavimą valstybės narės gali papildyti kitais įpareigojimais. |
| --- | --- |

(6)

Tačiau dažnai mikrosubjektams taikomos tokios pačios atskaitomybės taisyklės kaip ir didesnėms bendrovėms. Dėl tokių taisyklių jiems tenka jų dydžio neatitinkanti našta, todėl tokia mažiausioms įmonėms, palyginti su didesnėmis įmonėmis, tenkanti našta nėra proporcinga. Todėl turėtų būti galima mikrosubjektams netaikyti prievolės rengti metines finansines ataskaitas, net jei tokių ataskaitų duomenys naudojami statistinei informacijai.
  Tačiau mikrosubjektams vis tiek turi būti taikomas įpareigojimas tvarkyti registrus, iš kurių būtų matyti bendrovės verslo sandoriai ir finansinė padėtis, o šį būtiniausią reikalavimą valstybės narės gali papildyti kitais įpareigojimais.

| (7) | Aukšto lygio nepriklausomų suinteresuotųjų šalių grupė administracinei naštai mažinti 2008 m. liepos 10 d. nuomonėje paragino nedelsiant įteisinti valstybėms narėms galimybę pasirinktinai netaikyti mikrosubjektams prievolės rengti metines finansines ataskaitas pagal Direktyvą 78/660/EEB. |
| --- | --- |

(7)

Aukšto lygio nepriklausomų suinteresuotųjų šalių grupė administracinei naštai mažinti 2008 m. liepos 10 d. nuomonėje paragino nedelsiant įteisinti valstybėms narėms galimybę pasirinktinai netaikyti mikrosubjektams prievolės rengti metines finansines ataskaitas pagal Direktyvą 78/660/EEB.

| (8) | 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliucijoje dėl apskaitos reikalavimų, susijusių su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, ypač mikroįmonėmis (5) Europos Parlamentas paragino Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo valstybėms narėms būtų leista mikrosubjektams netaikyti Direktyvos 78/660/EEB. |
| --- | --- |

(8)

2008 m. gruodžio 18 d. rezoliucijoje dėl apskaitos reikalavimų, susijusių su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, ypač mikroįmonėmis (5) Europos Parlamentas paragino Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo valstybėms narėms būtų leista mikrosubjektams netaikyti Direktyvos 78/660/EEB.

| (9) | Atsižvelgiant į tai, kad šioje direktyvoje nustatytos ribos bus taikomos įmonėms, kurių skaičius kiekvienoje valstybėje narėje itin skiriasi, ir į tai, kad mikrosubjektų veikla nedaro poveikio tarptautinei prekybai ar vidaus rinkos veikimui, valstybės narės, įgyvendindamos direktyvą nacionaliniu lygmeniu, turėtų atsižvelgti į tų ribų poveikio skirtumą. |
| --- | --- |

(9)

Atsižvelgiant į tai, kad šioje direktyvoje nustatytos ribos bus taikomos įmonėms, kurių skaičius kiekvienoje valstybėje narėje itin skiriasi, ir į tai, kad mikrosubjektų veikla nedaro poveikio tarptautinei prekybai ar vidaus rinkos veikimui, valstybės narės, įgyvendindamos direktyvą nacionaliniu lygmeniu, turėtų atsižvelgti į tų ribų poveikio skirtumą.

| (10) | Kadangi būtina užtikrinti taip pat ir mikrosubjektų skaidrumą ir siekdamos, kad mikrosubjektai būtų atviri ir turėtų prieigą prie finansų rinkų, valstybės narės, įgyvendindamos Direktyvą 78/660/EEB, turėtų atsižvelgti į ypatingas savo rinkų sąlygas ir poreikius. |
| --- | --- |

(10)

Kadangi būtina užtikrinti taip pat ir mikrosubjektų skaidrumą ir siekdamos, kad mikrosubjektai būtų atviri ir turėtų prieigą prie finansų rinkų, valstybės narės, įgyvendindamos Direktyvą 78/660/EEB, turėtų atsižvelgti į ypatingas savo rinkų sąlygas ir poreikius.

| (11) | Kadangi šios direktyvos tikslo – sumažinti mikrosubjektų administracinę naštą – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo poveikio to tikslo geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principo, šia direktyva neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti. |
| --- | --- |

(11)

Kadangi šios direktyvos tikslo – sumažinti mikrosubjektų administracinę naštą – valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl jo poveikio to tikslo geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principo, šia direktyva neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti.

| (12) | Todėl Direktyvą 78/660/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(12)

Todėl Direktyvą 78/660/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyvos 78/660/EEB pakeitimai

Direktyvoje 78/660/EEB įterpiamas šis straipsnis:

„1a straipsnis

1.   
  Išsaugodamos reikalavimą tvarkyti registrus, iš kurių būtų matyti bendrovės verslo sandoriai ir finansinė padėtis,
  valstybės narės gali numatyti, kad šia direktyva nustatytos prievolės nebūtų taikomos bendrovėms, kurios balanso sudarymo datą neviršija dviejų iš trijų toliau pateiktų kriterijų ribų:

| a) | bendras balansas – 500 000 EUR; |
| --- | --- |

a)

bendras balansas – 500 000 EUR;

| b) | grynoji apyvarta – 1 000 000 EUR; |
| --- | --- |

b)

grynoji apyvarta – 1 000 000 EUR;

| c) | finansinių metų darbuotojų skaičiaus vidurkis – 10. |
| --- | --- |

c)

finansinių metų darbuotojų skaičiaus vidurkis – 10.

2.   Jei dvejus finansinius metus iš eilės balanso sudarymo dieną bendrovė viršija dviejų iš 1 dalyje išvardytų trijų kriterijų ribas, tai bendrovei nebetaikoma toje dalyje nurodyta lengvata.

Jei balanso sudarymo dieną bendrovė nustojo viršyti dviejų iš 1 dalyje išvardytų trijų kriterijų ribas, ji gali naudotis toje dalyje nurodyta išimtimi su sąlyga, kad ji dvejus finansinius metus iš eilės nebuvo viršijusi minėtų ribų.

3.   Euro neįsivedusių valstybių narių atveju, nacionaline valiuta išreikšta suma, prilygstanti 1 dalyje nurodytoms sumoms, yra apskaičiuojama taikant Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtą tos dienos, kurią įsigaliojo bet kuri direktyva, kurioje šios sumos nustatytos, valiutų keitimo kursą.

4.   1 dalies a punkte nurodytą bendrą balanso sumą sudaro 9 straipsnyje (Turtas) A–E punktuose nurodytas turtas arba 10 straipsnio A–E punktuose nurodytas turtas.“

2 straipsnis

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Jei ir kai valstybės narės nusprendžia pasinaudoti Direktyvos 78/660/EEB 1a straipsnyje numatyta galimybe, jos priima įstatymus ir kitus teisės aktus, būtinus laikytis šios direktyvos
  , ypač atsižvelgdamos į nacionaliniu lygmeniu vyraujančią padėtį, susijusią su įmonių, kurioms taikomos tame straipsnyje nustatytos ribos, skaičiumi
  . Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę.

, ypač atsižvelgdamos į nacionaliniu lygmeniu vyraujančią padėtį, susijusią su įmonių, kurioms taikomos tame straipsnyje nustatytos ribos, skaičiumi

ir

Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus.

3 straipsnis

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

4 straipsnis

4 straipsnis

Adresatai

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  OL C 317, 2009 12 23, p. 67.

1

(2)  2010 m. kovo 10 d. Europos Parlamento pozicija.

2

(3)  OL L 222, 1978 8 14, p. 11.

3

(4)  OL L 124, 2003 5 20, p. 36.

4

(5)  OL C 45 E, 2010 2 23, p. 58.

5

---