# Úradný vestník C 354/2010

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.C_2010.354.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 354 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5328. decembra 2010 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.C_2010.354.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 354

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5328. decembra 2010

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | STANOVISKÁ |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 461. plenárne zasadnutie 17. – 18. marca 2010 |
| 2010/C 354/01 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006 – 2010 a nadväzujúca stratégia | 1 |
| 2010/C 354/02 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Ľudia so zdravotným postihnutím: postupné zvyšovanie zamestnanosti a prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím v EÚ. Lisabonská stratégia po roku 2010 (prieskumné stanovisko) | 8 |
| 2010/C 354/03 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Integrácia pracovníkov z radov prisťahovalcov (prieskumné stanovisko) | 16 |
| 2010/C 354/04 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Európska dopravná politika v rámci Lisabonskej stratégie po roku 2010 a stratégie trvalo udržateľného rozvoja (prieskumné stanovisko) | 23 |
| 2010/C 354/05 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Priemyselné zmeny a vyhliadky sektora dvojkolesových motorových vozidiel v Európe (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 30 |
| 2010/C 354/06 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky v roku 2013 (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 35 |
| 2010/C 354/07 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Nové riadenie medzinárodných organizácií | 43 |
| 2010/C 354/08 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Dopravná politika na západnom Balkáne | 50 |
| 2010/C 354/09 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Organizácie občianskej spoločnosti a predsedníctvo Rady EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 56 |
| 2010/C 354/10 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zavádzanie Lisabonskej zmluvy do praxe: Participatívna demokracia a európska iniciatíva občanov (článok 11) (stanovisko z vlastnej iniciatívy) | 59 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

461. plenárne zasadnutie 17. – 18. marca 2010

2010/C 354/01

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006 – 2010 a nadväzujúca stratégia

1

2010/C 354/02

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Ľudia so zdravotným postihnutím: postupné zvyšovanie zamestnanosti a prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím v EÚ. Lisabonská stratégia po roku 2010 (prieskumné stanovisko)

8

2010/C 354/03

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Integrácia pracovníkov z radov prisťahovalcov (prieskumné stanovisko)

16

2010/C 354/04

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Európska dopravná politika v rámci Lisabonskej stratégie po roku 2010 a stratégie trvalo udržateľného rozvoja (prieskumné stanovisko)

23

2010/C 354/05

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Priemyselné zmeny a vyhliadky sektora dvojkolesových motorových vozidiel v Európe (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

30

2010/C 354/06

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky v roku 2013 (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

35

2010/C 354/07

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Nové riadenie medzinárodných organizácií

43

2010/C 354/08

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Dopravná politika na západnom Balkáne

50

2010/C 354/09

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Organizácie občianskej spoločnosti a predsedníctvo Rady EÚ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

56

2010/C 354/10

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Zavádzanie Lisabonskej zmluvy do praxe: Participatívna demokracia a európska iniciatíva občanov (článok 11) (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

59

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky hospodársky a sociálny výbor |
| | 461. plenárne zasadnutie 17. – 18. marca 2010 |
| 2010/C 354/11 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre severnú zásobu merlúzy európskej a pre oblasti rybolovu tejto zásobyKOM(2009) 122 v konečnom znení – 2009/0039 (CNS) | 66 |
| 2010/C 354/12 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje systém kontroly a vynucovania uplatniteľný v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohovor o budúcej viacstrannej spolupráci v rybárskych oblastiach severovýchodného AtlantikuKOM(2009) 151 v konečnom znení – 2009/0051 (CNS) | 67 |
| 2010/C 354/13 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre západnú populáciu stavridy ostrobokej v Atlantickom oceáne a na ňu zameraný rybolovKOM(2009) 189 v konečnom znení – 2009/0057 (CNS) | 68 |
| 2010/C 354/14 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre zásobu sardely v Biskajskom zálive a na ňu zameraný rybolovKOM(2009) 399 v konečnom znení – 2009/0112 (CNS) | 69 |
| 2010/C 354/15 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje program dokumentácie úlovkov tuniaka modroplutvého (Thunnus thynnus) a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1984/2003KOM(2009) 406 v konečnom znení – 2009/0116 (CNS) | 70 |
| 2010/C 354/16 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa rybolovu v oblasti dohody GFCM (Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more)KOM(2009) 477 v konečnom znení – 2009/0129 (CNS) | 71 |
| 2010/C 354/17 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch ÚnieKOM(2009) 510 v konečnom znení – 2009/0138 (CNS) | 72 |
| 2010/C 354/18 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie: Budúci právny rámec hospodárskej súťaže pre odvetvie motorových vozidielKOM(2009) 388 v konečnom znení | 73 |
| 2010/C 354/19 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Prieskum inovačnej politiky Spoločenstva v meniacom sa sveteKOM(2009) 442 v konečnom znení | 80 |
| 2010/C 354/20 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 1998/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu pre bankovníctvo, Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhyKOM(2009) 576 v konečnom znení – 2009/0161 (COD) | 85 |
| 2010/C 354/21 | Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 708/2007 o využívaní cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v akvakultúreKOM(2009) 541 v konečnom znení – 2009/0153 (CNS) | 88 |

III   Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

461. plenárne zasadnutie 17. – 18. marca 2010

2010/C 354/11

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre severnú zásobu merlúzy európskej a pre oblasti rybolovu tejto zásobyKOM(2009) 122 v konečnom znení – 2009/0039 (CNS)

KOM(2009) 122 v konečnom znení – 2009/0039 (CNS)

66

2010/C 354/12

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje systém kontroly a vynucovania uplatniteľný v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohovor o budúcej viacstrannej spolupráci v rybárskych oblastiach severovýchodného AtlantikuKOM(2009) 151 v konečnom znení – 2009/0051 (CNS)

KOM(2009) 151 v konečnom znení – 2009/0051 (CNS)

67

2010/C 354/13

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre západnú populáciu stavridy ostrobokej v Atlantickom oceáne a na ňu zameraný rybolovKOM(2009) 189 v konečnom znení – 2009/0057 (CNS)

KOM(2009) 189 v konečnom znení – 2009/0057 (CNS)

68

2010/C 354/14

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre zásobu sardely v Biskajskom zálive a na ňu zameraný rybolovKOM(2009) 399 v konečnom znení – 2009/0112 (CNS)

KOM(2009) 399 v konečnom znení – 2009/0112 (CNS)

69

2010/C 354/15

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje program dokumentácie úlovkov tuniaka modroplutvého (Thunnus thynnus) a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1984/2003KOM(2009) 406 v konečnom znení – 2009/0116 (CNS)

Thunnus thynnus

KOM(2009) 406 v konečnom znení – 2009/0116 (CNS)

70

2010/C 354/16

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa rybolovu v oblasti dohody GFCM (Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more)KOM(2009) 477 v konečnom znení – 2009/0129 (CNS)

KOM(2009) 477 v konečnom znení – 2009/0129 (CNS)

71

2010/C 354/17

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch ÚnieKOM(2009) 510 v konečnom znení – 2009/0138 (CNS)

KOM(2009) 510 v konečnom znení – 2009/0138 (CNS)

72

2010/C 354/18

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie: Budúci právny rámec hospodárskej súťaže pre odvetvie motorových vozidielKOM(2009) 388 v konečnom znení

KOM(2009) 388 v konečnom znení

73

2010/C 354/19

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Prieskum inovačnej politiky Spoločenstva v meniacom sa sveteKOM(2009) 442 v konečnom znení

KOM(2009) 442 v konečnom znení

80

2010/C 354/20

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 1998/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu pre bankovníctvo, Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhyKOM(2009) 576 v konečnom znení – 2009/0161 (COD)

KOM(2009) 576 v konečnom znení – 2009/0161 (COD)

85

2010/C 354/21

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 708/2007 o využívaní cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v akvakultúreKOM(2009) 541 v konečnom znení – 2009/0153 (CNS)

KOM(2009) 541 v konečnom znení – 2009/0153 (CNS)

88

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

STANOVISKÁ

Európsky hospodársky a sociálny výbor

461. plenárne zasadnutie 17. – 18. marca 2010

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/1

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006 – 2010 a nadväzujúca stratégia“

2010/C 354/01

Spravodajkyňa: Laura GONZÁLEZ DE TXABARRI ETXANIZ

Podpredsedníčka Európskej komisie Margot Wallström listom z 25. septembra 2009 požiadala podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému:

„Plán uplatňovania rovnosti žien a mužov 2006 – 2010 a nadväzujúca stratégia“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) prijal 137 hlasmi za, pričom 3 členovia hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

| 1.1 | Okrem toho, že rovnosť medzi mužmi a ženami je sama o sebe cieľom, je tiež jednou z podmienok potrebných na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti. |
| --- | --- |

1.1

Okrem toho, že rovnosť medzi mužmi a ženami je sama o sebe cieľom, je tiež jednou z podmienok potrebných na dosiahnutie cieľov EÚ v oblasti rastu, zamestnanosti a sociálnej súdržnosti.

| 1.2 | Strednodobé hodnotenie plánu na uplatňovanie rovnosti sa uskutočňuje v kontexte hospodárskej krízy. Je potrebné vnímať vplyv a dôsledky krízy u mužov a žien vzhľadom na ich odlišné postavenie v spoločnosti. |
| --- | --- |

1.2

Strednodobé hodnotenie plánu na uplatňovanie rovnosti sa uskutočňuje v kontexte hospodárskej krízy. Je potrebné vnímať vplyv a dôsledky krízy u mužov a žien vzhľadom na ich odlišné postavenie v spoločnosti.

| 1.3 | Rovnosť musí byť súčasťou všetkých politík, najmä v sociálnej oblasti a oblasti zamestnanosti a je potrebné vyvíjať úsilie na odstránenie prekážok, ktoré bránia plnohodnotnej a rovnocennej účasti mužov a žien na trhu práce. |
| --- | --- |

1.3

Rovnosť musí byť súčasťou všetkých politík, najmä v sociálnej oblasti a oblasti zamestnanosti a je potrebné vyvíjať úsilie na odstránenie prekážok, ktoré bránia plnohodnotnej a rovnocennej účasti mužov a žien na trhu práce.

| 1.4 | Na zabezpečenie a zlepšenie ekonomickej nezávislosti žien je nevyhnutné zlepšiť kvalitu a množstvo pracovných miest pre ženy, a zároveň podporovať samostatne zárobkovo činné ženy. Takisto je potrebné bojovať proti riziku neistoty, ktoré ich ohrozuje a podporovať spravodlivé rozdelenie úloh v rodine a domácnosti. |
| --- | --- |

1.4

Na zabezpečenie a zlepšenie ekonomickej nezávislosti žien je nevyhnutné zlepšiť kvalitu a množstvo pracovných miest pre ženy, a zároveň podporovať samostatne zárobkovo činné ženy. Takisto je potrebné bojovať proti riziku neistoty, ktoré ich ohrozuje a podporovať spravodlivé rozdelenie úloh v rodine a domácnosti.

| 1.5 | Platové rozdiely majú štrukturálny pôvod: podceňovanie schopností, ktoré sú tradične považované za „ženské“, profesijná a sektorová segregácia, neisté pracovné miesta, prerušenia pracovného života atď. Legislatíva a kolektívne dohody sú účinnými nástrojmi na boj proti platovým rozdielom, pričom je potrebné zapojiť všetky hospodárske a sociálne subjekty. |
| --- | --- |

1.5

Platové rozdiely majú štrukturálny pôvod: podceňovanie schopností, ktoré sú tradične považované za „ženské“, profesijná a sektorová segregácia, neisté pracovné miesta, prerušenia pracovného života atď. Legislatíva a kolektívne dohody sú účinnými nástrojmi na boj proti platovým rozdielom, pričom je potrebné zapojiť všetky hospodárske a sociálne subjekty.

| 1.6 | Väčšie zastúpenie žien v podnikateľskom prostredí a politických aktivitách podporuje rovnosť, ich finančnú nezávislosť, prekonávanie rodových stereotypov a zapojenie žien do rozhodovacieho procesu. |
| --- | --- |

1.6

Väčšie zastúpenie žien v podnikateľskom prostredí a politických aktivitách podporuje rovnosť, ich finančnú nezávislosť, prekonávanie rodových stereotypov a zapojenie žien do rozhodovacieho procesu.

| 1.7 | Ženy sú obzvlášť ohrozené sociálnym vylúčením a chudobou. Individualizácia sociálnych práv, minimálny zaručený príjem, započítanie období bez práce alebo skrátenie pracovného času z dôvodu opatrovateľskej starostlivosti sú prostriedkami, ktoré zlepšujú sociálnu ochranu a znižujú riziko chudoby obyvateľstva. |
| --- | --- |

1.7

Ženy sú obzvlášť ohrozené sociálnym vylúčením a chudobou. Individualizácia sociálnych práv, minimálny zaručený príjem, započítanie období bez práce alebo skrátenie pracovného času z dôvodu opatrovateľskej starostlivosti sú prostriedkami, ktoré zlepšujú sociálnu ochranu a znižujú riziko chudoby obyvateľstva.

| 1.8 | Zosúladenie rodinného a pracovného života je pre rovnosť a zlepšenie zamestnanosti žien kľúčové: kvalitné verejné sociálne služby, zlepšenie podmienok existujúcich materských a rodičovských dovoleniek. Je nevyhnutné rozvíjať spoločnú zodpovednosť všetkých sociálnych subjektov pri rovnomernom rozdeľovaní práce v domácnosti a starostlivosti. |
| --- | --- |

1.8

Zosúladenie rodinného a pracovného života je pre rovnosť a zlepšenie zamestnanosti žien kľúčové: kvalitné verejné sociálne služby, zlepšenie podmienok existujúcich materských a rodičovských dovoleniek. Je nevyhnutné rozvíjať spoločnú zodpovednosť všetkých sociálnych subjektov pri rovnomernom rozdeľovaní práce v domácnosti a starostlivosti.

| 1.9 | EHSV považuje za nevyhnutné podporovať rovnocenné zastúpenie žien pri prijímaní rozhodnutí. Členské štáty musia preto zvýšiť mieru svojich záväzkov prostredníctvom stanovenia jasných cieľov a účinných opatrení (pozitívna diskriminácia, plány na uplatňovanie rovnosti atď.). |
| --- | --- |

1.9

EHSV považuje za nevyhnutné podporovať rovnocenné zastúpenie žien pri prijímaní rozhodnutí. Členské štáty musia preto zvýšiť mieru svojich záväzkov prostredníctvom stanovenia jasných cieľov a účinných opatrení (pozitívna diskriminácia, plány na uplatňovanie rovnosti atď.).

| 1.10 | Vzhľadom na pretrvávanie rodovo podmieneného násilia a obchodovania s ľuďmi považuje EHSV za potrebné presadzovať platnú legislatívu, vypracovať koordinované národné akčné plány pre globálnu európsku stratégiu ako aj zintenzívniť konkrétne programy. |
| --- | --- |

1.10

Vzhľadom na pretrvávanie rodovo podmieneného násilia a obchodovania s ľuďmi považuje EHSV za potrebné presadzovať platnú legislatívu, vypracovať koordinované národné akčné plány pre globálnu európsku stratégiu ako aj zintenzívniť konkrétne programy.

| 1.11 | Na boj proti rodovým stereotypom je podľa EHSV nevyhnutné vzdelávať spoločnosť a vytvárať v nej modely nepodmienené pohlavím, poskytovať vzdelanie mužom aj ženám, podporovať zastúpenie žien v štúdiu vedeckých a technických odborov, zlepšiť ohodnotenie zamestnaní, ktoré sú tradičné považované za „ženské“ a vyhýbať sa rodovým stereotypom v médiách. |
| --- | --- |

1.11

Na boj proti rodovým stereotypom je podľa EHSV nevyhnutné vzdelávať spoločnosť a vytvárať v nej modely nepodmienené pohlavím, poskytovať vzdelanie mužom aj ženám, podporovať zastúpenie žien v štúdiu vedeckých a technických odborov, zlepšiť ohodnotenie zamestnaní, ktoré sú tradičné považované za „ženské“ a vyhýbať sa rodovým stereotypom v médiách.

| 1.12 | Zahraničnú a rozvojovú politiku EÚ treba využiť na podporu práv žien v medzinárodnom kontexte a zlepšovanie ich kvalifikácie a posilnenie ich postavenia. |
| --- | --- |

1.12

Zahraničnú a rozvojovú politiku EÚ treba využiť na podporu práv žien v medzinárodnom kontexte a zlepšovanie ich kvalifikácie a posilnenie ich postavenia.

| 1.13 | EHSV považuje za nevyhnutné plné prierezové začlenenie rodovej analýzy do všetkých oblastí činnosti Komisie a uplatňovanie rodovej analýzy v rozpočtoch na európskej ako aj národnej úrovni. K tomu sú potrebné ľudské zdroje s kvalifikáciou v oblasti rovnosti a ukazovatele rozdelené podľa pohlavia, ktoré umožnia zmapovať situáciu žien a mužov a vyhodnotiť stav plnenia plánu rovnosti. |
| --- | --- |

1.13

EHSV považuje za nevyhnutné plné prierezové začlenenie rodovej analýzy do všetkých oblastí činnosti Komisie a uplatňovanie rodovej analýzy v rozpočtoch na európskej ako aj národnej úrovni. K tomu sú potrebné ľudské zdroje s kvalifikáciou v oblasti rovnosti a ukazovatele rozdelené podľa pohlavia, ktoré umožnia zmapovať situáciu žien a mužov a vyhodnotiť stav plnenia plánu rovnosti.

| 1.14 | V novej stratégii pre rovnosť, ktorá sa má uplatňovať od roku 2010, sa ciele nemôžu zúžiť len odporúčania Komisie pre členské štáty, ale mali by nadobudnúť formu smerníic so záväzným plnením a s merateľnými cieľmi. Na tento účel je nevyhnutná väčšia politická angažovanosť na všetkých úrovniach. Inštitúcie EÚ musia ísť v tejto oblasti príkladom, proaktívne hodnotiť realizované kroky a pri implementácii vykonávať štúdie vplyvu. |
| --- | --- |

1.14

V novej stratégii pre rovnosť, ktorá sa má uplatňovať od roku 2010, sa ciele nemôžu zúžiť len odporúčania Komisie pre členské štáty, ale mali by nadobudnúť formu smerníic so záväzným plnením a s merateľnými cieľmi. Na tento účel je nevyhnutná väčšia politická angažovanosť na všetkých úrovniach. Inštitúcie EÚ musia ísť v tejto oblasti príkladom, proaktívne hodnotiť realizované kroky a pri implementácii vykonávať štúdie vplyvu.

2.   Všeobecné pripomienky

| 2.1 | Plán uplatňovania rovnosti medzi mužmi a ženami 2006 – 2010 je záväzkom Európskej komisie na podporu rovnosti v spolupráci s členskými štátmi. EHSV na návrh Komisie vykonáva hodnotenie, pričom analyzuje vplyv prijatých opatrení a mieru ich plnenia a predkladá tiež návrhy na aktualizáciu vzhľadom na novú stratégiu na obdobie po roku 2010. |
| --- | --- |

2.1

Plán uplatňovania rovnosti medzi mužmi a ženami 2006 – 2010 je záväzkom Európskej komisie na podporu rovnosti v spolupráci s členskými štátmi. EHSV na návrh Komisie vykonáva hodnotenie, pričom analyzuje vplyv prijatých opatrení a mieru ich plnenia a predkladá tiež návrhy na aktualizáciu vzhľadom na novú stratégiu na obdobie po roku 2010.

| 2.2 | EHSV uznáva výrazný záväzok EÚ v oblasti rovnosti: Rímska zmluva z roku 1957 obsahuje zásadu mzdovej rovnosti, Amsterdamská zmluva z roku 1997 zahŕňa dvojitý plán, ktorý kombinuje prierezovosť a konkrétne opatrenia, a Lisabonská zmluva obsahuje explicitný záväzok odstraňovať nerovnosti a podporovať rovnosť. |
| --- | --- |

2.2

EHSV uznáva výrazný záväzok EÚ v oblasti rovnosti: Rímska zmluva z roku 1957 obsahuje zásadu mzdovej rovnosti, Amsterdamská zmluva z roku 1997 zahŕňa dvojitý plán, ktorý kombinuje prierezovosť a konkrétne opatrenia, a Lisabonská zmluva obsahuje explicitný záväzok odstraňovať nerovnosti a podporovať rovnosť.

| 2.3 | Na medzinárodnej úrovni sa Európska únia pridala k Pekinskej akčnej platforme, k cieľom tisícročia, ako aj k dohovoru o odstraňovaní všetkých foriem diskriminácie žien, ktorá stavia ženy do centra záujmu ľudských práv. |
| --- | --- |

2.3

Na medzinárodnej úrovni sa Európska únia pridala k Pekinskej akčnej platforme, k cieľom tisícročia, ako aj k dohovoru o odstraňovaní všetkých foriem diskriminácie žien, ktorá stavia ženy do centra záujmu ľudských práv.

| 2.4 | Napriek tomuto rozsiahlemu normatívnemu rámcu neboli dosiahnuté stanovené ciele a nerovnosť medzi mužmi a ženami pretrváva. Začlenenie zásady rovnosti pohlaví, ktorá je kľúčovým faktorom konkurencieschopnosti a rastu, musí byť prioritou novej akčnej stratégie EÚ po roku 2020. Nedosiahli sa podstatné zmeny v žiadnej zo šiestich prioritných oblastí plánu uplatňovania rovnosti 2006 – 2010. V tejto súvislosti vyvstávajú pochybnosti, či existuje skutočná politická vôľa na zmenu. |
| --- | --- |

2.4

Napriek tomuto rozsiahlemu normatívnemu rámcu neboli dosiahnuté stanovené ciele a nerovnosť medzi mužmi a ženami pretrváva. Začlenenie zásady rovnosti pohlaví, ktorá je kľúčovým faktorom konkurencieschopnosti a rastu, musí byť prioritou novej akčnej stratégie EÚ po roku 2020. Nedosiahli sa podstatné zmeny v žiadnej zo šiestich prioritných oblastí plánu uplatňovania rovnosti 2006 – 2010. V tejto súvislosti vyvstávajú pochybnosti, či existuje skutočná politická vôľa na zmenu.

| 2.5 | Hodnotenie plánu uplatňovania rovnosti 2006 – 2010 sa vykonáva v kontexte hospodárskej krízy a je potrebné analyzovať jej vplyvy na ženy, vzhľadom na odlišné postavenie, ktoré majú na trhu práce a vo verejnej politike v oblasti sociálnych výdavkov, najmä v sociálnych službách, ktoré najviac ovplyvňujú ženy. |
| --- | --- |

2.5

Hodnotenie plánu uplatňovania rovnosti 2006 – 2010 sa vykonáva v kontexte hospodárskej krízy a je potrebné analyzovať jej vplyvy na ženy, vzhľadom na odlišné postavenie, ktoré majú na trhu práce a vo verejnej politike v oblasti sociálnych výdavkov, najmä v sociálnych službách, ktoré najviac ovplyvňujú ženy.

| 2.6 | Kríza ovplyvňuje v prvom rade zamestnania, ktoré sú tradične mužské (stavebníctvo, doprava, priemysel), neskôr sa rozširuje do ďalších odvetví s väčším zastúpením žien (bankové služby, obchod atď.). V mnohých prípadoch sa preto rodinný príjem obmedzuje len na príjem žien, ktorý je zvyčajne nižší ako príjem mužov, pričom ženy sú väčšinovo zamestnané v odvetví služieb a majú čiastočný pracovný úväzok, zmluvu na dobu určitú alebo pracujú v čiernej ekonomike. Všetky tieto faktory majú negatívny vplyv na národné hospodárstvo, pretože znižujú osobnú spotrebu, a tým brzdia oživenie hospodárstva. |
| --- | --- |

2.6

Kríza ovplyvňuje v prvom rade zamestnania, ktoré sú tradične mužské (stavebníctvo, doprava, priemysel), neskôr sa rozširuje do ďalších odvetví s väčším zastúpením žien (bankové služby, obchod atď.). V mnohých prípadoch sa preto rodinný príjem obmedzuje len na príjem žien, ktorý je zvyčajne nižší ako príjem mužov, pričom ženy sú väčšinovo zamestnané v odvetví služieb a majú čiastočný pracovný úväzok, zmluvu na dobu určitú alebo pracujú v čiernej ekonomike. Všetky tieto faktory majú negatívny vplyv na národné hospodárstvo, pretože znižujú osobnú spotrebu, a tým brzdia oživenie hospodárstva.

| 2.7 | Kríza ovplyvňuje aj sociálnu politiku. Ženám sú vyplácané nižšie dávky podpory v nezamestnanosti a dostávajú ich kratšie obdobie vzhľadom na často nevýhodné postavenie na trhu práce. Základné verejné služby ako zdravotníctvo, vzdelávanie a sociálne služby navyše znižujú svoju podporu vo chvíli, kedy ju rodiny, najmä ženy najviac potrebujú. Keďže ide o odvetvia, kde sa zamestnávajú ženy, má to negatívny vplyv na zamestnanosť žien. |
| --- | --- |

2.7

Kríza ovplyvňuje aj sociálnu politiku. Ženám sú vyplácané nižšie dávky podpory v nezamestnanosti a dostávajú ich kratšie obdobie vzhľadom na často nevýhodné postavenie na trhu práce. Základné verejné služby ako zdravotníctvo, vzdelávanie a sociálne služby navyše znižujú svoju podporu vo chvíli, kedy ju rodiny, najmä ženy najviac potrebujú. Keďže ide o odvetvia, kde sa zamestnávajú ženy, má to negatívny vplyv na zamestnanosť žien.

| 2.8 | Protikrízové opatrenia nemôžu byť neutrálne vzhľadom na pohlavie a ak je to potrebné, politické opatrenia na oživenie ekonomiky, ako aj súčasné programy štrukturálnych fondov, musia zohľadňovať odlišné postavenie mužov a žien v spoločnosti. |
| --- | --- |

2.8

Protikrízové opatrenia nemôžu byť neutrálne vzhľadom na pohlavie a ak je to potrebné, politické opatrenia na oživenie ekonomiky, ako aj súčasné programy štrukturálnych fondov, musia zohľadňovať odlišné postavenie mužov a žien v spoločnosti.

| 2.9 | Rovnosť musí byť prioritou nielen s cieľom vyriešiť súčasnú krízu a dosiahnuť následné oživenie, ale aj s cieľom reagovať na demografické a hospodárske výzvy, ktoré ovplyvňujú európsky sociálny model, ženy a ich ekonomickú nezávislosť. |
| --- | --- |

2.9

Rovnosť musí byť prioritou nielen s cieľom vyriešiť súčasnú krízu a dosiahnuť následné oživenie, ale aj s cieľom reagovať na demografické a hospodárske výzvy, ktoré ovplyvňujú európsky sociálny model, ženy a ich ekonomickú nezávislosť.

3.   Konkrétne pripomienky – Časť I: Prioritné oblasti činnosti zameranej na rodovú rovnosť

V pláne uplatňovania rovnosti 2006 – 2010 sú konkrétne uvedené záväzky a kroky, ktoré sú považované za nevyhnutné v úsilí dosiahnuť rovnosť a odstrániť nerovnosti.

Prvá časť plánu zahŕňa šesť prioritných oblastí politickej činnosti s príslušnými ukazovateľmi:

| 1. | dosiahnutie rovnakej ekonomickej nezávislosti žien a mužov |
| --- | --- |

1.

dosiahnutie rovnakej ekonomickej nezávislosti žien a mužov

| 2. | zosúladenie pracovného, súkromného a rodinného života |
| --- | --- |

2.

zosúladenie pracovného, súkromného a rodinného života

| 3. | rovnocenná účasť žien a mužov na rozhodovacom procese |
| --- | --- |

3.

rovnocenná účasť žien a mužov na rozhodovacom procese

| 4. | odstraňovanie všetkých foriem násilia na ženách |
| --- | --- |

4.

odstraňovanie všetkých foriem násilia na ženách

| 5. | odstraňovanie rodových stereotypov |
| --- | --- |

5.

odstraňovanie rodových stereotypov

| 6. | podpora rodovej rovnosti v zahraničnej a rozvojovej politike. |
| --- | --- |

6.

podpora rodovej rovnosti v zahraničnej a rozvojovej politike.

Druhá časť sa zameriava na lepšie riadenie.

3.1   Dosiahnutie rovnakej ekonomickej nezávislosti mužov a žien

3.1.1   Dosiahnuť ciele Lisabonskej stratégie v oblasti zamestnanosti

| 3.1.1.1 | Mnohé krajiny doteraz neplnia cieľ Lisabonskej stratégie 60 % zamestnanosti žien. Hoci muži dosahujú mieru zamestnanosti 70,9 %, u žien je to len 58,8 % (1) a vo veku 55 je zamestnanosť žien 36,8 %, pričom u mužov je to 55 %. Ženy viac postihuje nezamestnanosť, avšak pokračujúca kríza tento rozdiel zmenšuje (9,8 % nezamestnaných žien v porovnaní s 9,6 % nezamestnaných mužov). |
| --- | --- |

3.1.1.1

Mnohé krajiny doteraz neplnia cieľ Lisabonskej stratégie 60 % zamestnanosti žien. Hoci muži dosahujú mieru zamestnanosti 70,9 %, u žien je to len 58,8 % (1) a vo veku 55 je zamestnanosť žien 36,8 %, pričom u mužov je to 55 %. Ženy viac postihuje nezamestnanosť, avšak pokračujúca kríza tento rozdiel zmenšuje (9,8 % nezamestnaných žien v porovnaní s 9,6 % nezamestnaných mužov).

| 3.1.1.2 | Okrem kvantity je potrebné zlepšovať aj kvalitu pracovných miest pre ženy, keďže sú nadmerne zastúpené v odvetviach s nízkym príjmom a v zamestnaniach s vyšším rizikom nestability. Čiastočný pracovný úväzok sa týka najmä žien (31,5 % žien v porovnaní s 8,3 % mužov) a 14,3 % zamestnaných žien má pracovnú zmluvu na dobu určitú. Na druhej strane, ak sú ženy zároveň matkami, ich miera zamestnanosti je nižšia o viac ako desať percentuálnych bodov, čo je odrazom nerovnomerného rozdelenia úloh v rodine a nedostatočnej infraštruktúry v oblasti starostlivosti. |
| --- | --- |

3.1.1.2

Okrem kvantity je potrebné zlepšovať aj kvalitu pracovných miest pre ženy, keďže sú nadmerne zastúpené v odvetviach s nízkym príjmom a v zamestnaniach s vyšším rizikom nestability. Čiastočný pracovný úväzok sa týka najmä žien (31,5 % žien v porovnaní s 8,3 % mužov) a 14,3 % zamestnaných žien má pracovnú zmluvu na dobu určitú. Na druhej strane, ak sú ženy zároveň matkami, ich miera zamestnanosti je nižšia o viac ako desať percentuálnych bodov, čo je odrazom nerovnomerného rozdelenia úloh v rodine a nedostatočnej infraštruktúry v oblasti starostlivosti.

| 3.1.1.3 | EHSV odporúča analyzovať súvislosť medzi mierou nezamestnanosti a podielom ekonomicky neaktívnych žien z rodinných dôvodov (2). Ženy kvôli starostlivosti o rodinu v mnohých prípadoch nespĺňajú podmienky na uznanie „nezamestnanosti“ a ich ekonomická nečinnosť sa javí ako skrytá nezamestnanosť. |
| --- | --- |

3.1.1.3

EHSV odporúča analyzovať súvislosť medzi mierou nezamestnanosti a podielom ekonomicky neaktívnych žien z rodinných dôvodov (2). Ženy kvôli starostlivosti o rodinu v mnohých prípadoch nespĺňajú podmienky na uznanie „nezamestnanosti“ a ich ekonomická nečinnosť sa javí ako skrytá nezamestnanosť.

| 3.1.1.4 | Je potrebný multidisciplinárny prístup, ktorý umožní doplniť politiku zamestnanosti o opatrenia v sociálnej oblasti a oblasti vzdelávania, vzdelávanie, ktoré odstráni stereotypy v zamestnaní, kvalitné verejné sociálne služby, ktoré zabezpečia starostlivosť o nezaopatrené osoby a informačné kampane o rozdelení domácich prác medzi mužov a ženy. |
| --- | --- |

3.1.1.4

Je potrebný multidisciplinárny prístup, ktorý umožní doplniť politiku zamestnanosti o opatrenia v sociálnej oblasti a oblasti vzdelávania, vzdelávanie, ktoré odstráni stereotypy v zamestnaní, kvalitné verejné sociálne služby, ktoré zabezpečia starostlivosť o nezaopatrené osoby a informačné kampane o rozdelení domácich prác medzi mužov a ženy.

| 3.1.1.5 | Komisia musí integrovať a podporovať rovnosť vo všetkých svojich programoch (ako to robí v programe PROGRESS). Štrukturálne fondy poskytujú jedinečný rámec: poskytujú informácie o tom, ako krajiny plnia záväzky, každoročne hodnotia rodový vplyv týchto opatrení v jednotlivých krajinách a zároveň uvádzajú vhodné opatrenia a sankcie pre krajiny, ktoré nezabezpečujú dostatočný počet a kvalitu pracovných miest pre ženy. |
| --- | --- |

3.1.1.5

Komisia musí integrovať a podporovať rovnosť vo všetkých svojich programoch (ako to robí v programe PROGRESS). Štrukturálne fondy poskytujú jedinečný rámec: poskytujú informácie o tom, ako krajiny plnia záväzky, každoročne hodnotia rodový vplyv týchto opatrení v jednotlivých krajinách a zároveň uvádzajú vhodné opatrenia a sankcie pre krajiny, ktoré nezabezpečujú dostatočný počet a kvalitu pracovných miest pre ženy.

3.1.2   Odstraňovať rozdiel v odmeňovaní mužov a žien

| 3.1.2.1 | Dosiahnutie rovnakých miezd je nevyhnutnou podmienkou na dosiahnutie rovnosti. Napriek pokroku v legislatíve je však rozdiel medzi mzdami mužov a žien 17,4 %, pričom u žien, ktoré majú viac ako 50 rokov, dosahuje tento rozdiel až 30 %. |
| --- | --- |

3.1.2.1

Dosiahnutie rovnakých miezd je nevyhnutnou podmienkou na dosiahnutie rovnosti. Napriek pokroku v legislatíve je však rozdiel medzi mzdami mužov a žien 17,4 %, pričom u žien, ktoré majú viac ako 50 rokov, dosahuje tento rozdiel až 30 %.

| 3.1.2.2 | Nerovnosť v mzdách má štrukturálny pôvod: segregácia v hospodárskych odvetviach, ktoré sú nedostatočne oceňované a v profesiách, ktoré sú slabo platené, väčšie zastúpenie v čiernej ekonomike a neistých zamestnaniach, prerušenie alebo redukcia pracovného života z rodinných dôvodov. Tieto prvky negatívne vplývajú na úroveň mzdy. |
| --- | --- |

3.1.2.2

Nerovnosť v mzdách má štrukturálny pôvod: segregácia v hospodárskych odvetviach, ktoré sú nedostatočne oceňované a v profesiách, ktoré sú slabo platené, väčšie zastúpenie v čiernej ekonomike a neistých zamestnaniach, prerušenie alebo redukcia pracovného života z rodinných dôvodov. Tieto prvky negatívne vplývajú na úroveň mzdy.

| 3.1.2.3 | EHSV (3) odporúča, aby každý členský štát preskúmal svoje predpisy v oblasti pracovných zmlúv a odmeňovania s cieľom zabrániť priamej a nepriamej diskriminácii žien. |
| --- | --- |

3.1.2.3

EHSV (3) odporúča, aby každý členský štát preskúmal svoje predpisy v oblasti pracovných zmlúv a odmeňovania s cieľom zabrániť priamej a nepriamej diskriminácii žien.

| 3.1.2.4 | Legislatíva musí zahŕňať kontrolné mechanizmy, ktoré odhalia diskrimináciu z dôvodu pohlavia a podporovať transparentné systémy profesionálnej klasifikácie, aby sa kvalifikácia, skúsenosti a potenciál pracovníkov oceňovali a hodnotili rovnako u všetkých. |
| --- | --- |

3.1.2.4

Legislatíva musí zahŕňať kontrolné mechanizmy, ktoré odhalia diskrimináciu z dôvodu pohlavia a podporovať transparentné systémy profesionálnej klasifikácie, aby sa kvalifikácia, skúsenosti a potenciál pracovníkov oceňovali a hodnotili rovnako u všetkých.

| 3.1.2.5 | Kolektívne vyjednávanie je dobrým nástrojom na začlenenie systémov hodnotenia pracovných miest bez ohľadu na pohlavie, uvoľnenie z práce pre ženy, aby sa mohli vzdelávať a napredovať v kariére, dočasné prerušenie pracovného pomeru a osobitnú dovolenku z rodinných dôvodov, flexibilný pracovný čas a pod., ktoré znižujú rozdiely v odmeňovaní. |
| --- | --- |

3.1.2.5

Kolektívne vyjednávanie je dobrým nástrojom na začlenenie systémov hodnotenia pracovných miest bez ohľadu na pohlavie, uvoľnenie z práce pre ženy, aby sa mohli vzdelávať a napredovať v kariére, dočasné prerušenie pracovného pomeru a osobitnú dovolenku z rodinných dôvodov, flexibilný pracovný čas a pod., ktoré znižujú rozdiely v odmeňovaní.

3.1.3   Podnikateľky

| 3.1.3.1 | Napriek tomu, že sú ženy vysoko kvalifikované, zastávajú málo vedúcich pozícií v podnikoch. Komisia podporuje rovnosť v rámci podnikovej sociálnej zodpovednosti, navýšila štátnu pomoc pre nové podniky založené ženami (nariadenie ES č. 800/2008) a podporuje sieť podnikov riadených ženami. Uvedená sieť by mala okrem vlád a oficiálnych inštitúcií zapojiť aj príslušné organizácie občianskej spoločnosti s cieľom vymieňať si skúsenosti a osvedčené postupy. |
| --- | --- |

3.1.3.1

Napriek tomu, že sú ženy vysoko kvalifikované, zastávajú málo vedúcich pozícií v podnikoch. Komisia podporuje rovnosť v rámci podnikovej sociálnej zodpovednosti, navýšila štátnu pomoc pre nové podniky založené ženami (nariadenie ES č. 800/2008) a podporuje sieť podnikov riadených ženami. Uvedená sieť by mala okrem vlád a oficiálnych inštitúcií zapojiť aj príslušné organizácie občianskej spoločnosti s cieľom vymieňať si skúsenosti a osvedčené postupy.

| 3.1.3.2 | Odporúča sa uplatňovať v praxi odporúčania akčného plánu EÚ na podporu podnikania s cieľom zvýšiť počet podnikov založených ženami pomocou opatrení, akými sú lepší prístup k financiám a úverom, rozvoja podnikateľských sietí poskytujúcich organizačné a poradné služby, vhodného odborného vzdelávania a oživovania vedomostí, podpory osvedčených postupov atď. |
| --- | --- |

3.1.3.2

Odporúča sa uplatňovať v praxi odporúčania akčného plánu EÚ na podporu podnikania s cieľom zvýšiť počet podnikov založených ženami pomocou opatrení, akými sú lepší prístup k financiám a úverom, rozvoja podnikateľských sietí poskytujúcich organizačné a poradné služby, vhodného odborného vzdelávania a oživovania vedomostí, podpory osvedčených postupov atď.

3.1.4   Rodová rovnosť v oblasti sociálnej ochrany a boj proti chudobe

| 3.1.4.1 | Ženy sú obzvlášť ohrozené sociálnym vylúčením a chudobou. K tejto situácii prispievajú nerovnaké postavenie na trhu práce a ich závislosť na systémoch sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

3.1.4.1

Ženy sú obzvlášť ohrozené sociálnym vylúčením a chudobou. K tejto situácii prispievajú nerovnaké postavenie na trhu práce a ich závislosť na systémoch sociálnej ochrany.

| 3.1.4.2 | Podmienky prístupu k sociálnej ochrane musia byť rovnaké pre mužov aj ženy. Skrátenie pracovného času z rodinných dôvodov, využívanie materskej a/alebo rodičovskej dovolenky na starostlivosť o rodinu, čiastočný pracovný úväzok, zamestnanie na dobu určitú, segregácia a mzdová diskriminácia sú prvkami, ktoré znižujú objem a dĺžku vyplácania budúcich sociálnych dávok, ktoré budú ženy dostávať, najmä v nezamestnanosti a na dôchodku. Na riešenie tejto nerovnosti je okrem iného nevyhnutné , aby bolo obdobie venované neplatenej práci, obdobie skráteného pracovného dňa alebo obdobie bez ekonomickej aktivity z rodinných dôvodov počítané za plne odpracované. |
| --- | --- |

3.1.4.2

Podmienky prístupu k sociálnej ochrane musia byť rovnaké pre mužov aj ženy. Skrátenie pracovného času z rodinných dôvodov, využívanie materskej a/alebo rodičovskej dovolenky na starostlivosť o rodinu, čiastočný pracovný úväzok, zamestnanie na dobu určitú, segregácia a mzdová diskriminácia sú prvkami, ktoré znižujú objem a dĺžku vyplácania budúcich sociálnych dávok, ktoré budú ženy dostávať, najmä v nezamestnanosti a na dôchodku. Na riešenie tejto nerovnosti je okrem iného nevyhnutné , aby bolo obdobie venované neplatenej práci, obdobie skráteného pracovného dňa alebo obdobie bez ekonomickej aktivity z rodinných dôvodov počítané za plne odpracované.

| 3.1.4.3 | Verejný systém sociálnej ochrany musí zabezpečovať dôstojný minimálny príjem, ktorý zníži riziko chudoby a bude venovať osobitnú pozornosť starším ženám, vdovám, ktoré poberajú vdovský dôchodok a rodinám s matkami samoživiteľkami. |
| --- | --- |

3.1.4.3

Verejný systém sociálnej ochrany musí zabezpečovať dôstojný minimálny príjem, ktorý zníži riziko chudoby a bude venovať osobitnú pozornosť starším ženám, vdovám, ktoré poberajú vdovský dôchodok a rodinám s matkami samoživiteľkami.

| 3.1.4.4 | Osobitnú pozornosť si vyžadujú súkromné dôchodkové systémy, ktoré sa uplatňujú v niektorých krajinách, keďže budúce dôchodky sa odvíjajú od individuálnych príjmov a dĺžky života, pričom negatívne postihujú najmä ženy. |
| --- | --- |

3.1.4.4

Osobitnú pozornosť si vyžadujú súkromné dôchodkové systémy, ktoré sa uplatňujú v niektorých krajinách, keďže budúce dôchodky sa odvíjajú od individuálnych príjmov a dĺžky života, pričom negatívne postihujú najmä ženy.

| 3.1.4.5 | Rok 2010 je venovaný boju proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a zároveň v rámci neho končí Lisabonská stratégia a uplatňovanie otvorenej metódy koordinácie. Nová stratégia EÚ do roku 2020 musí stanoviť konkrétne ciele a účinnejšie krátkodobé a dlhodobé opatrenia na boj proti chudobe, najmä chudobe žien. |
| --- | --- |

3.1.4.5

Rok 2010 je venovaný boju proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a zároveň v rámci neho končí Lisabonská stratégia a uplatňovanie otvorenej metódy koordinácie. Nová stratégia EÚ do roku 2020 musí stanoviť konkrétne ciele a účinnejšie krátkodobé a dlhodobé opatrenia na boj proti chudobe, najmä chudobe žien.

3.1.5   Rodový rozmer v oblasti zdravotníctva

| 3.1.5.1 | EHSV sa domnieva, že je potrebná nová stratégia v oblasti zdravotníctva, ktorá by integrovala rôzne potreby mužov a žien v tejto oblasti, avšak zdôrazňuje, že v tomto smere ešte neboli naplánované žiadne konkrétne kroky. Je preto potrebné naďalej skúmať zdravotný stav žien a choroby, ktoré ich postihujú. |
| --- | --- |

3.1.5.1

EHSV sa domnieva, že je potrebná nová stratégia v oblasti zdravotníctva, ktorá by integrovala rôzne potreby mužov a žien v tejto oblasti, avšak zdôrazňuje, že v tomto smere ešte neboli naplánované žiadne konkrétne kroky. Je preto potrebné naďalej skúmať zdravotný stav žien a choroby, ktoré ich postihujú.

| 3.1.5.2 | Starnutie obyvateľstva a zastúpenie žien na trhu práce zvýšia v budúcnosti dopyt po dlhodobých opatrovateľských službách. Členské štáty musia zabezpečiť kvalitné verejné zdravotnícke a sociálne služby, keďže ich absencia má negatívny vplyv predovšetkým na ženy, ktoré sú väčšinou zodpovedné za starostlivosť o rodinu. |
| --- | --- |

3.1.5.2

Starnutie obyvateľstva a zastúpenie žien na trhu práce zvýšia v budúcnosti dopyt po dlhodobých opatrovateľských službách. Členské štáty musia zabezpečiť kvalitné verejné zdravotnícke a sociálne služby, keďže ich absencia má negatívny vplyv predovšetkým na ženy, ktoré sú väčšinou zodpovedné za starostlivosť o rodinu.

3.1.6   Boj proti viacnásobnej diskriminácii, najmä vo vzťahu k prisťahovalkyniam a predstaviteľkám etnických menšín

| 3.1.6.1 | EHSV opätovne zdôrazňuje potrebu zahrnúť rodový rozmer do prisťahovaleckej a azylovej politiky. Prisťahovalkyniam a príslušníčkam etnických menšín musí byť venovaná väčšia pozornosť, keďže ich vo väčšej miere ovplyvňuje nerovnosť a sú vo veľkej miere ohrozené, najmä v období hospodárskej krízy (4). |
| --- | --- |

3.1.6.1

EHSV opätovne zdôrazňuje potrebu zahrnúť rodový rozmer do prisťahovaleckej a azylovej politiky. Prisťahovalkyniam a príslušníčkam etnických menšín musí byť venovaná väčšia pozornosť, keďže ich vo väčšej miere ovplyvňuje nerovnosť a sú vo veľkej miere ohrozené, najmä v období hospodárskej krízy (4).

| 3.1.6.2 | Feminizácia prisťahovalectva priamo súvisí s dopytom po pracovnej sile v oblasti starostlivosti o domácnosť a opatrovateľských služieb, ktorý je zapríčinený nedostatkom sociálnej infraštruktúry. Veľký počet prisťahovalkýň je zamestnaných v týchto odvetviach, pre ktoré sú typické neformálnosť a nestálosť. Toto zamestnanie sa musí „profesionalizovať“ a zlegalizovať a treba tiež podporovať odbornú kvalifikáciu s cieľom zlepšiť pracovné začlenenie prisťahovalkýň. |
| --- | --- |

3.1.6.2

Feminizácia prisťahovalectva priamo súvisí s dopytom po pracovnej sile v oblasti starostlivosti o domácnosť a opatrovateľských služieb, ktorý je zapríčinený nedostatkom sociálnej infraštruktúry. Veľký počet prisťahovalkýň je zamestnaných v týchto odvetviach, pre ktoré sú typické neformálnosť a nestálosť. Toto zamestnanie sa musí „profesionalizovať“ a zlegalizovať a treba tiež podporovať odbornú kvalifikáciu s cieľom zlepšiť pracovné začlenenie prisťahovalkýň.

3.2   Zosúladenie pracovného, súkromného a rodinného života

| 3.2.1 | V oblasti práce žien sa plnia ciele Lisabonskej stratégie, hoci sa neplnia ciele z Barcelony, pokiaľ ide o zariadenia starostlivosti o deti ( 33 % pokrytie pre deti do 3 rokov a 90 % pre deti od 3 do 6 rokov). Je nevyhnutné, aby existovala infraštruktúra opatrovateľskej starostlivosti s voľnými miesta a flexibilnou ponukou, ktorá zabezpečí osobný prístup a kvalitnú starostlivosť: infraštruktúra mimo pracovnej doby, počas prázdnin, jedálne, špecializované centrá podľa stupňa závislosti. Investovanie do sociálnych služieb má nielen pozitívny vplyv na hospodárstvo, a najmä zamestnanosť v sociálnych služieb, ale zároveň je veľkým sociálnym prínosom. |
| --- | --- |

3.2.1

V oblasti práce žien sa plnia ciele Lisabonskej stratégie, hoci sa neplnia ciele z Barcelony, pokiaľ ide o zariadenia starostlivosti o deti ( 33 % pokrytie pre deti do 3 rokov a 90 % pre deti od 3 do 6 rokov). Je nevyhnutné, aby existovala infraštruktúra opatrovateľskej starostlivosti s voľnými miesta a flexibilnou ponukou, ktorá zabezpečí osobný prístup a kvalitnú starostlivosť: infraštruktúra mimo pracovnej doby, počas prázdnin, jedálne, špecializované centrá podľa stupňa závislosti. Investovanie do sociálnych služieb má nielen pozitívny vplyv na hospodárstvo, a najmä zamestnanosť v sociálnych služieb, ale zároveň je veľkým sociálnym prínosom.

| 3.2.2 | Starostlivosť o deti a nezaopatrené osoby si vyžaduje časovú flexibilitu, pracovná doba preto musí byť prispôsobená rodinným a pracovným potrebám a s možnosťou využitia rovnako pre mužov aj ženy. |
| --- | --- |

3.2.2

Starostlivosť o deti a nezaopatrené osoby si vyžaduje časovú flexibilitu, pracovná doba preto musí byť prispôsobená rodinným a pracovným potrebám a s možnosťou využitia rovnako pre mužov aj ženy.

| 3.2.3 | Značný počet žien využíva skrátený pracovný úväzok ako prostriedok na zosúladenie rodinného a pracovného života, keďže je nedostatok opatrovateľských zariadení. Feminizácia práce na čiastočný úväzok nie je podmienená len rodinnými dôvodmi, ale v mnohých prípadoch predstavuje pre ženy jedinú možnosť ako sa zamestnať (5). |
| --- | --- |

3.2.3

Značný počet žien využíva skrátený pracovný úväzok ako prostriedok na zosúladenie rodinného a pracovného života, keďže je nedostatok opatrovateľských zariadení. Feminizácia práce na čiastočný úväzok nie je podmienená len rodinnými dôvodmi, ale v mnohých prípadoch predstavuje pre ženy jedinú možnosť ako sa zamestnať (5).

| 3.2.4 | V súvislosti s dovolenkami je potrebná rovnosť individuálnych práv mužov a žien bez ohľadu na typ pracovnej zmluvy (slobodné povolanie, na dobu určitú, na dobu neurčitú ...). V tomto zmysle EHSV pozitívne hodnotí dohodu o rodičovskej dovolenke uzatvorenú medzi ETUC, BUSINESSEUROPE, CEEP a UEAMPE (6), hoci považuje za potrebné napredovať k úplnej rovnosti. EHSV víta iniciatívu Komisiu na zlepšenie ochrany tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo dojčiacich pracovníčok, a ktorá zabezpečuje minimálne 18 týždňov dovolenky (7). |
| --- | --- |

3.2.4

V súvislosti s dovolenkami je potrebná rovnosť individuálnych práv mužov a žien bez ohľadu na typ pracovnej zmluvy (slobodné povolanie, na dobu určitú, na dobu neurčitú ...). V tomto zmysle EHSV pozitívne hodnotí dohodu o rodičovskej dovolenke uzatvorenú medzi ETUC, BUSINESSEUROPE, CEEP a UEAMPE (6), hoci považuje za potrebné napredovať k úplnej rovnosti. EHSV víta iniciatívu Komisiu na zlepšenie ochrany tehotných pracovníčok a pracovníčok krátko po pôrode alebo dojčiacich pracovníčok, a ktorá zabezpečuje minimálne 18 týždňov dovolenky (7).

| 3.2.5 | Je potrebné učiniť jasný záväzok, aby boli všetky sociálne subjekty zodpovedné za domáce práce a starostlivosť, ktoré väčšinou vykonávajú ženy, čo umožní dobre využiť celý ľudský kapitál. Potrebná je tiež kampaň v prospech rozdelenia domácich prác a opatrovateľskej starostlivosti, pretože to je príčinou nerovnosti, a prehodnotenie tohto typu prác. |
| --- | --- |

3.2.5

Je potrebné učiniť jasný záväzok, aby boli všetky sociálne subjekty zodpovedné za domáce práce a starostlivosť, ktoré väčšinou vykonávajú ženy, čo umožní dobre využiť celý ľudský kapitál. Potrebná je tiež kampaň v prospech rozdelenia domácich prác a opatrovateľskej starostlivosti, pretože to je príčinou nerovnosti, a prehodnotenie tohto typu prác.

3.3   Podporovanie rovnocennej účasti žien a mužov na rozhodovacom procese

| 3.3.1 | Je potrebný silnejší záväzok na dosiahnutie rovnomerného zastúpenia mužov a žien pri prijímaní rozhodnutí (8) v hospodárskej, politickej, vedeckej a technologickej oblasti. Situácia žien sa však v posledných rokoch veľmi nezmenila. Je preto potrebné stanoviť jasné ciele a termíny na ich dosiahnutie, ako aj konkrétne politiky a účinné opatrenia (pozitívna diskriminácia, plány na rovnosť, špecifické vzdelávanie, kvóty v zastúpení, informačné kampane atď.). |
| --- | --- |

3.3.1

Je potrebný silnejší záväzok na dosiahnutie rovnomerného zastúpenia mužov a žien pri prijímaní rozhodnutí (8) v hospodárskej, politickej, vedeckej a technologickej oblasti. Situácia žien sa však v posledných rokoch veľmi nezmenila. Je preto potrebné stanoviť jasné ciele a termíny na ich dosiahnutie, ako aj konkrétne politiky a účinné opatrenia (pozitívna diskriminácia, plány na rovnosť, špecifické vzdelávanie, kvóty v zastúpení, informačné kampane atď.).

| 3.3.2 | Rovnosť medzi mužmi a ženami v politike musí byť ústredným pilierom budovania Európy. Vo voľbách v roku 2009 získali ženy 35 % kresiel v Európskom parlamente a Komisiu tvorí 10 žien a 17 mužov. V národných parlamentoch je zastúpenie žien 24 %, pričom v národných vládach je 25 % žien (9). EHSV má v súčasnosti 23,6 % členiek a 76,4 % členov, pričom žien je na riadiacich postoch (riaditeľky, zástupkyne riaditeľov, zástupkyne generálnych tajomníkov) len 16,7 % v porovnaní s 83,3 % mužov. Rovnomerné zastúpenie mužov a žien musí byť kľúčovou prioritou v dosahovaní rovnosti na všetkých úrovniach. |
| --- | --- |

3.3.2

Rovnosť medzi mužmi a ženami v politike musí byť ústredným pilierom budovania Európy. Vo voľbách v roku 2009 získali ženy 35 % kresiel v Európskom parlamente a Komisiu tvorí 10 žien a 17 mužov. V národných parlamentoch je zastúpenie žien 24 %, pričom v národných vládach je 25 % žien (9). EHSV má v súčasnosti 23,6 % členiek a 76,4 % členov, pričom žien je na riadiacich postoch (riaditeľky, zástupkyne riaditeľov, zástupkyne generálnych tajomníkov) len 16,7 % v porovnaní s 83,3 % mužov. Rovnomerné zastúpenie mužov a žien musí byť kľúčovou prioritou v dosahovaní rovnosti na všetkých úrovniach.

| 3.3.3 | Pokrok vo verejnom výskume je veľmi nebadaný (39 % žien), rovnako ako v hospodárskej a finančnej oblasti (ženy nestoja na čele centrálnych bánk a len 17 % členov bankových rád sú ženy, pričom len 3 % v administratívnych radách veľkých podnikov sú ženy). |
| --- | --- |

3.3.3

Pokrok vo verejnom výskume je veľmi nebadaný (39 % žien), rovnako ako v hospodárskej a finančnej oblasti (ženy nestoja na čele centrálnych bánk a len 17 % členov bankových rád sú ženy, pričom len 3 % v administratívnych radách veľkých podnikov sú ženy).

3.4   Odstránenie rodovo podmieneného násilia a obchodovania s ľuďmi

| 3.4.1 | Násilie páchané na ženách a dievčatách je aj naďalej veľmi vážnym problémom. Ide o celosvetový a systematický jav, ktorý má rozličné formy a podoby. EHSV je spoločne s Komisiou znepokojený počtom žien, ktoré sa stali obeťami násilia, rozsahom obchodovania so ženami a prostitúcie, najmä medzi prisťahovalkyňami a pretrvávajúcim páchaním trestných činov v mene tradícií alebo náboženstva (10). |
| --- | --- |

3.4.1

Násilie páchané na ženách a dievčatách je aj naďalej veľmi vážnym problémom. Ide o celosvetový a systematický jav, ktorý má rozličné formy a podoby. EHSV je spoločne s Komisiou znepokojený počtom žien, ktoré sa stali obeťami násilia, rozsahom obchodovania so ženami a prostitúcie, najmä medzi prisťahovalkyňami a pretrvávajúcim páchaním trestných činov v mene tradícií alebo náboženstva (10).

| 3.4.2 | Je nevyhnutné využívať vhodné sociálne, ekonomické a právne opatrenia na zníženie a odstránenie situácií, ktoré vyvolávajú násilie voči ženám, akými sú: chýbajúce materiálne zdroje, ekonomická závislosť, nízka úroveň vzdelania, pretrvávanie sexuálnych stereotypov, ťažkosti pri prístupe na trh práce atď. |
| --- | --- |

3.4.2

Je nevyhnutné využívať vhodné sociálne, ekonomické a právne opatrenia na zníženie a odstránenie situácií, ktoré vyvolávajú násilie voči ženám, akými sú: chýbajúce materiálne zdroje, ekonomická závislosť, nízka úroveň vzdelania, pretrvávanie sexuálnych stereotypov, ťažkosti pri prístupe na trh práce atď.

| 3.4.3 | Osobitnú pozornosť si vyžadujú prisťahovalkyne, ktoré sú zraniteľnejšie či už z dôvodu izolovanosti od sociálneho prostredia alebo nelegálneho postavenia. Jazyk, sociálne a kultúrne rozdiely alebo neznalosť poradných štruktúr im bráni využiť pomoc, keď sú obeťami domáceho násilia. Situácia je ešte vážnejšia v prípade prisťahovalkýň bez dokladov, mali by sa zaviesť konkrétne opatrenia, ktoré odstránia prekážky a zabezpečia ich práva. |
| --- | --- |

3.4.3

Osobitnú pozornosť si vyžadujú prisťahovalkyne, ktoré sú zraniteľnejšie či už z dôvodu izolovanosti od sociálneho prostredia alebo nelegálneho postavenia. Jazyk, sociálne a kultúrne rozdiely alebo neznalosť poradných štruktúr im bráni využiť pomoc, keď sú obeťami domáceho násilia. Situácia je ešte vážnejšia v prípade prisťahovalkýň bez dokladov, mali by sa zaviesť konkrétne opatrenia, ktoré odstránia prekážky a zabezpečia ich práva.

| 3.4.4 | Okrem pokračovania existujúcich programov, ako napríklad Daphne, sú potrebné špecifické programy a väčšie finančné zdroje na prevenciu a boj proti násiliu voči ženám. Je nevyhnutné vypracovať národné akčné plány v rámci koordinovanej stratégii na európskej úrovni s konkrétnymi opatreniami a časovými horizontmi, ktoré zabezpečia ich účinné uplatňovanie. Pre členské štáty musí byť prioritou presadzovať aktuálny právny rámec v oblasti predchádzania domácemu násiliu a ochrany obetí a osôb vystavených riziku, vrátane detí. Taktiež sú potrebné ukazovatele, ktoré poskytnú podrobný prehľad o všetkých aspektoch rodovo podmieneného násilia, vrátane sexuálneho zneužívania a obchodovania s ľuďmi. Pre ďalšie napredovanie a hodnotenie tejto oblasti je nevyhnutné zjednotiť štatistiku na úrovni EÚ. |
| --- | --- |

3.4.4

Okrem pokračovania existujúcich programov, ako napríklad Daphne, sú potrebné špecifické programy a väčšie finančné zdroje na prevenciu a boj proti násiliu voči ženám. Je nevyhnutné vypracovať národné akčné plány v rámci koordinovanej stratégii na európskej úrovni s konkrétnymi opatreniami a časovými horizontmi, ktoré zabezpečia ich účinné uplatňovanie. Pre členské štáty musí byť prioritou presadzovať aktuálny právny rámec v oblasti predchádzania domácemu násiliu a ochrany obetí a osôb vystavených riziku, vrátane detí. Taktiež sú potrebné ukazovatele, ktoré poskytnú podrobný prehľad o všetkých aspektoch rodovo podmieneného násilia, vrátane sexuálneho zneužívania a obchodovania s ľuďmi. Pre ďalšie napredovanie a hodnotenie tejto oblasti je nevyhnutné zjednotiť štatistiku na úrovni EÚ.

| 3.4.5 | Vzhľadom na znepokojujúci počet násilných činov, vrátane rodovo podmienených činov, ktoré páchajú mladí ľudia, je chvályhodné, že rozhodnutie Komisie zahŕňa do projektov programov „Mládež v akcii“ aj boj proti rodovo podmienenému násiliu , pričom zároveň je však potrebné zahrnúť kultúru odmietnutia násilia a rešpektovania práv všetkých ľudí do programov vzdelávania a odbornej prípravy detí a mládeže. |
| --- | --- |

3.4.5

Vzhľadom na znepokojujúci počet násilných činov, vrátane rodovo podmienených činov, ktoré páchajú mladí ľudia, je chvályhodné, že rozhodnutie Komisie zahŕňa do projektov programov „Mládež v akcii“ aj boj proti rodovo podmienenému násiliu , pričom zároveň je však potrebné zahrnúť kultúru odmietnutia násilia a rešpektovania práv všetkých ľudí do programov vzdelávania a odbornej prípravy detí a mládeže.

3.5   Odstránenie rodových stereotypov v spoločnosti

| 3.5.1 | Rodové stereotypy sú kultúrnym a spoločenským postojom, ktorý vychádza z predpokladu, že existujú „mužské“ a „ženské“ úlohy. Tento postoj ovplyvňuje vzdelávanie a výber povolania a vedie k segregácii na trhu práce. Stereotypy sú brzdou rovnosti a plného zapojenia mužov a žien do prijímania rozhodnutí. |
| --- | --- |

3.5.1

Rodové stereotypy sú kultúrnym a spoločenským postojom, ktorý vychádza z predpokladu, že existujú „mužské“ a „ženské“ úlohy. Tento postoj ovplyvňuje vzdelávanie a výber povolania a vedie k segregácii na trhu práce. Stereotypy sú brzdou rovnosti a plného zapojenia mužov a žien do prijímania rozhodnutí.

| 3.5.2 | Napriek vysokej úrovni dosiahnutého vzdelania sa ženy naďalej koncentrujú v ekonomických odvetviach (zdravotníctvo, sociálne služby, vzdelávanie, obchod, verejná administratíva, služby v podnikoch, hoteloch a reštauráciách atď.) a v profesiách, ktoré sú tradične považované za „ženské“ (predavačky, pomocné sily v domácnosti, opatrovateľky, osobná administratíva atď.), v nižších pracovných kategóriách s nižšou možnosťou postúpiť na lepšie pracovné miesta. Segregácia sa v posledných rokoch nemení, pretože zamestnanosť žien narastá v odvetviach, v ktorých ženy už dominujú. |
| --- | --- |

3.5.2

Napriek vysokej úrovni dosiahnutého vzdelania sa ženy naďalej koncentrujú v ekonomických odvetviach (zdravotníctvo, sociálne služby, vzdelávanie, obchod, verejná administratíva, služby v podnikoch, hoteloch a reštauráciách atď.) a v profesiách, ktoré sú tradične považované za „ženské“ (predavačky, pomocné sily v domácnosti, opatrovateľky, osobná administratíva atď.), v nižších pracovných kategóriách s nižšou možnosťou postúpiť na lepšie pracovné miesta. Segregácia sa v posledných rokoch nemení, pretože zamestnanosť žien narastá v odvetviach, v ktorých ženy už dominujú.

| 3.5.3 | Na boj proti rodovým stereotypom je nevyhnutné:






  — | Viesť deti a mládež k modelom, ktoré nie sú založené na rodovom rozmere, predovšetkým dohliadaním na učebné materiály a vyučujúcich, ktoré podporujú uvedené stereotypy. EHSV víta zahrnutie rovnosti pohlaví ako osobitnej priority programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy. |
| --- | --- | --- |

3.5.3

Na boj proti rodovým stereotypom je nevyhnutné:

—

Viesť deti a mládež k modelom, ktoré nie sú založené na rodovom rozmere, predovšetkým dohliadaním na učebné materiály a vyučujúcich, ktoré podporujú uvedené stereotypy. EHSV víta zahrnutie rovnosti pohlaví ako osobitnej priority programov Spoločenstva v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy.

| — | Podporovať ženy v štúdiu vedeckých a technických odborov, v ktorých sú nedostatočne zastúpené, a tak im umožniť prístup k pracovným miestam a vyrovnávať zastúpenie mužov a žien vo všetkých odboroch. |
| --- | --- |

—

Podporovať ženy v štúdiu vedeckých a technických odborov, v ktorých sú nedostatočne zastúpené, a tak im umožniť prístup k pracovným miestam a vyrovnávať zastúpenie mužov a žien vo všetkých odboroch.

| — | Podporovať podnikateľského ducha, inovačného ducha a kreativitu u žien, či už samostatne zárobkovo činných žien alebo zamestnaných a nezamestnaných žien, ako dôležitý nástroj, ktorým je možné poukázať na prínos žien pre spoločnosť. |
| --- | --- |

—

Podporovať podnikateľského ducha, inovačného ducha a kreativitu u žien, či už samostatne zárobkovo činných žien alebo zamestnaných a nezamestnaných žien, ako dôležitý nástroj, ktorým je možné poukázať na prínos žien pre spoločnosť.

| — | Zabezpečovať účasť žien na trhu práce za rovnakých podmienok, najmä keď sú matkami a majú nezaopatrené deti. |
| --- | --- |

—

Zabezpečovať účasť žien na trhu práce za rovnakých podmienok, najmä keď sú matkami a majú nezaopatrené deti.

| — | Oceňovať „ženské“ povolania, najmä v oblasti opatrovateľských služieb a podporovať ďalšie vzdelávanie. |
| --- | --- |

—

Oceňovať „ženské“ povolania, najmä v oblasti opatrovateľských služieb a podporovať ďalšie vzdelávanie.

| — | Odstraňovať rodové stereotypy v masmédiách a reklamnom priemysle a venovať osobitnú pozornosť násiliu a obrazom znevažujúcich ženy. |
| --- | --- |

—

Odstraňovať rodové stereotypy v masmédiách a reklamnom priemysle a venovať osobitnú pozornosť násiliu a obrazom znevažujúcich ženy.

| — | Väčšie zastúpenie v žien v rozhodovacom procese v komunikačných médiách s cieľom podporovať rovnocenné zaobchádzanie a realistický obraz mužov a žien v spoločnosti. |
| --- | --- |

—

Väčšie zastúpenie v žien v rozhodovacom procese v komunikačných médiách s cieľom podporovať rovnocenné zaobchádzanie a realistický obraz mužov a žien v spoločnosti.

3.6   Podpora rodovej rovnosti mimo EÚ

| 3.6.1 | Komisia musí naďalej podporovať práva žien v medzinárodnom kontexte prostredníctvom medzinárodnej a rozvojovej politiky. Rodový rozmer by sa mal začleniť do všetkých aspektov spolupráce so špecifickými opatreniami pre ženy, malo by sa podporovať ich zastúpenie v rozhodovacom procese a ich schopnosť iniciatívy. Zároveň by sa mali podporovať kapacity rozvojových krajín v úsilí o dosiahnutie rovnosti. |
| --- | --- |

3.6.1

Komisia musí naďalej podporovať práva žien v medzinárodnom kontexte prostredníctvom medzinárodnej a rozvojovej politiky. Rodový rozmer by sa mal začleniť do všetkých aspektov spolupráce so špecifickými opatreniami pre ženy, malo by sa podporovať ich zastúpenie v rozhodovacom procese a ich schopnosť iniciatívy. Zároveň by sa mali podporovať kapacity rozvojových krajín v úsilí o dosiahnutie rovnosti.

| 3.6.2 | Rodové hľadisko by malo byť súčasťou európskej bezpečnostnej a obrannej politiky pri riešení krízových situácií. V oblasti humanitárnej pomoci by Komisia mala venovať osobitnú pozornosť ženám s deťmi alebo nezaopatrenými rodinnými príslušníkmi v prípade prírodných katastrof a ženám, ktoré sú obeťami násilia mužov v období konfliktov. |
| --- | --- |

3.6.2

Rodové hľadisko by malo byť súčasťou európskej bezpečnostnej a obrannej politiky pri riešení krízových situácií. V oblasti humanitárnej pomoci by Komisia mala venovať osobitnú pozornosť ženám s deťmi alebo nezaopatrenými rodinnými príslušníkmi v prípade prírodných katastrof a ženám, ktoré sú obeťami násilia mužov v období konfliktov.

4.   Časť II: Zlepšenie riadenie so zreteľom na rodovú rovnosť

| 4.1 | Do každej oblasti pôsobenia Komisie, vrátane rozpočtov, treba prierezovo začleniť rodovú analýzu a vyhodnocovať pritom pokrok v oblasti rovnosti v rámci vlastnej štruktúry. Na to sú potrebné ľudské zdroje s kvalifikáciou v oblasti rovnosti a správne ukazovatele, ktoré sú rozčlenené podľa pohlavia, a ktoré umožnia zmapovať situáciu žien. |
| --- | --- |

4.1

Do každej oblasti pôsobenia Komisie, vrátane rozpočtov, treba prierezovo začleniť rodovú analýzu a vyhodnocovať pritom pokrok v oblasti rovnosti v rámci vlastnej štruktúry. Na to sú potrebné ľudské zdroje s kvalifikáciou v oblasti rovnosti a správne ukazovatele, ktoré sú rozčlenené podľa pohlavia, a ktoré umožnia zmapovať situáciu žien.

| 4.2 | Komisia musí viesť otvorený a nepretržitý dialóg s organizáciami žien, so sociálnymi partnermi a inými organizáciami občianskej spoločnosti, aby lepšie pochopila problematiku nerovnosti. |
| --- | --- |

4.2

Komisia musí viesť otvorený a nepretržitý dialóg s organizáciami žien, so sociálnymi partnermi a inými organizáciami občianskej spoločnosti, aby lepšie pochopila problematiku nerovnosti.

| 4.3 | EHSV žiada Komisiu, aby naliehala na všetky útvary, aby vo všetkých dokumentoch, oficiálnych textoch, pri tlmočení vo všetkých jazykoch, ako aj na internetových stránkach používali jazyk, ktorý nie je diskriminačný z hľadiska pohlaví. |
| --- | --- |

4.3

EHSV žiada Komisiu, aby naliehala na všetky útvary, aby vo všetkých dokumentoch, oficiálnych textoch, pri tlmočení vo všetkých jazykoch, ako aj na internetových stránkach používali jazyk, ktorý nie je diskriminačný z hľadiska pohlaví.

5.   Časť III: Stratégie na obdobie po roku 2010

ESHV prekladá na návrh Komisie sériu návrhov v súvislosti s novým plánom na uplatňovanie rovnosti, ktorý sa má realizovať od roku 2010.

| 5.1 | Otázkou rovnosti medzi ženami a mužmi sa treba zaoberať z globálneho hľadiska. Cieľom politík Spoločenstva musí byť nielen napríklad posilnenie účasti žien vo všetkých oblastiach, zvládanie demografických výziev, či zvyšovanie blahobytu detí, ale opatrenia v rámci týchto politík sa musia zameriavať explicitne na znižovanie nerovnomerného rozdelenia povinností v rodine, v oblasti starostlivosti a v domácnosti, a to predovšetkým medzi ženami a mužmi, ako aj medzi všetkými sociálnymi subjektmi. |
| --- | --- |

5.1

Otázkou rovnosti medzi ženami a mužmi sa treba zaoberať z globálneho hľadiska. Cieľom politík Spoločenstva musí byť nielen napríklad posilnenie účasti žien vo všetkých oblastiach, zvládanie demografických výziev, či zvyšovanie blahobytu detí, ale opatrenia v rámci týchto politík sa musia zameriavať explicitne na znižovanie nerovnomerného rozdelenia povinností v rodine, v oblasti starostlivosti a v domácnosti, a to predovšetkým medzi ženami a mužmi, ako aj medzi všetkými sociálnymi subjektmi.

| 5.2 | Rodovú rovnosť musí Komisia začleniť ako prioritu prierezovo do všetkých oblastí, útvarov, opatrení, politík a riaditeľstiev. Rodová otázka sa netýka len Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a rovnaké príležitosti. |
| --- | --- |

5.2

Rodovú rovnosť musí Komisia začleniť ako prioritu prierezovo do všetkých oblastí, útvarov, opatrení, politík a riaditeľstiev. Rodová otázka sa netýka len Generálneho riaditeľstva pre zamestnanosť, sociálne záležitosti a rovnaké príležitosti.

| 5.3 | Sú potrební odborníci na rodové otázky, ktorý by zabezpečili odbornú prípravu a dostatočný materiál na zvýšenie povedomia, znalostí a schopností európskych zamestnancov v oblasti rovnosti. Eurostat musí aj naďalej rozlišovať pohlavia vo svojich štatistikách, zlepšovať metodológie už existujúcich štatistík a začleňovať nové ukazovatele, ktoré by umožnili lepšie spoznať realitu týkajúcu sa žien a poskytli by tak celkový prehľad o situácii v EÚ. |
| --- | --- |

5.3

Sú potrební odborníci na rodové otázky, ktorý by zabezpečili odbornú prípravu a dostatočný materiál na zvýšenie povedomia, znalostí a schopností európskych zamestnancov v oblasti rovnosti. Eurostat musí aj naďalej rozlišovať pohlavia vo svojich štatistikách, zlepšovať metodológie už existujúcich štatistík a začleňovať nové ukazovatele, ktoré by umožnili lepšie spoznať realitu týkajúcu sa žien a poskytli by tak celkový prehľad o situácii v EÚ.

| 5.4 | Problematika rovnosti pohlaví musí byť zahrnutá v rozpočte EÚ, ako aj v rozpočtoch členských krajín. Taktiež sú potrebné štúdie hodnotenia vplyvu verejnej činnosti na ženy a mužov. |
| --- | --- |

5.4

Problematika rovnosti pohlaví musí byť zahrnutá v rozpočte EÚ, ako aj v rozpočtoch členských krajín. Taktiež sú potrebné štúdie hodnotenia vplyvu verejnej činnosti na ženy a mužov.

| 5.5 | Štrukturálne fondy poskytujú jedinečný rámec na to, aby členské krajiny začlenili rovnosť pohlaví do svojich operačných programov, a to v rozličných fázach využívania fondov a uskutočnili pritom hodnotenie rodového vplyvu v každej prioritnej osi alebo činnosti daných programov. Je potrebná väčšia koordinácia a spolupráca medzi štrukturálnymi fondmi a orgánmi pre rovnaké zaobchádzanie v každej krajine s cieľom dosiahnuť lepšie výsledky. |
| --- | --- |

5.5

Štrukturálne fondy poskytujú jedinečný rámec na to, aby členské krajiny začlenili rovnosť pohlaví do svojich operačných programov, a to v rozličných fázach využívania fondov a uskutočnili pritom hodnotenie rodového vplyvu v každej prioritnej osi alebo činnosti daných programov. Je potrebná väčšia koordinácia a spolupráca medzi štrukturálnymi fondmi a orgánmi pre rovnaké zaobchádzanie v každej krajine s cieľom dosiahnuť lepšie výsledky.

| 5.6 | Komisia musí dohliadať na účinné uplatňovanie legislatívy, pričom bude predkladať príklady osvedčených postupov a postihovať krajiny, ktoré nerešpektujú zásadu rovnosti medzi ženami a mužmi. Rodovú rovnosť musí pritom kontrolovať a vyhodnocovať vo všetkých svojich politikách a riaditeľstvách. K tomu je potrebná hodnotiaca metóda, ktorá by umožnila sledovať a posudzovať mieru plnenia stanovených cieľov, dosiahnuté úspechy a neúspechy, a tiež treba vytvoriť oddelenie poverené hodnotením, ktoré by prostredníctvom ukazovateľov uvedených v pláne rovnosti systematicky dohliadalo na konanie jednotlivých krajín a hodnotilo ich. |
| --- | --- |

5.6

Komisia musí dohliadať na účinné uplatňovanie legislatívy, pričom bude predkladať príklady osvedčených postupov a postihovať krajiny, ktoré nerešpektujú zásadu rovnosti medzi ženami a mužmi. Rodovú rovnosť musí pritom kontrolovať a vyhodnocovať vo všetkých svojich politikách a riaditeľstvách. K tomu je potrebná hodnotiaca metóda, ktorá by umožnila sledovať a posudzovať mieru plnenia stanovených cieľov, dosiahnuté úspechy a neúspechy, a tiež treba vytvoriť oddelenie poverené hodnotením, ktoré by prostredníctvom ukazovateľov uvedených v pláne rovnosti systematicky dohliadalo na konanie jednotlivých krajín a hodnotilo ich.

| 5.7 | V prípade modifikácií budúceho plánu odporúčame modifikovať oblasť 1 a to jej ďalším rozdelením, pretože sú tu zahrnuté odlišné problematiky (zamestnanosť, zdravie, imigrácia), ktoré si vyžadujú rozdielne spôsoby zaobchádzania. Okrem toho sa odporúča nová oblasť „ženy a životné prostredie“, keďže ženy zohrávajú kľúčovú úlohu pri udržateľnom rozvoji vzhľadom na ich osobitný záujem o kvalitu a udržateľnosť života terajšej a budúcich generácií (11). |
| --- | --- |

5.7

V prípade modifikácií budúceho plánu odporúčame modifikovať oblasť 1 a to jej ďalším rozdelením, pretože sú tu zahrnuté odlišné problematiky (zamestnanosť, zdravie, imigrácia), ktoré si vyžadujú rozdielne spôsoby zaobchádzania. Okrem toho sa odporúča nová oblasť „ženy a životné prostredie“, keďže ženy zohrávajú kľúčovú úlohu pri udržateľnom rozvoji vzhľadom na ich osobitný záujem o kvalitu a udržateľnosť života terajšej a budúcich generácií (11).

| 5.8 | EHSV vyzdvihuje dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú sociálni partneri pri propagovaní rovnosti prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania. Dobrým príkladom je Akčný rámec pre rovnosť mužov a žien z roku 2005. |
| --- | --- |

5.8

EHSV vyzdvihuje dôležitú úlohu, ktorú zohrávajú sociálni partneri pri propagovaní rovnosti prostredníctvom sociálneho dialógu a kolektívneho vyjednávania. Dobrým príkladom je Akčný rámec pre rovnosť mužov a žien z roku 2005.

| 5.9 | Európsky inštitút pre rodovú rovnosť musí zohrávať dôležitú úlohu pri zlepšovaní riadenia a prehodnocovaní platnej legislatívy v oblasti informovanosti a rovnosti. Musí vykonávať dohľad a zaručiť, aby všetky politiky obsahovali a podporovali rovnosť. Okrem toho musí podnecovať zapojenie občanov a politiku, ktorá je zodpovednejšia a obsažnejšia v otázkach rovnosti pohlaví. |
| --- | --- |

5.9

Európsky inštitút pre rodovú rovnosť musí zohrávať dôležitú úlohu pri zlepšovaní riadenia a prehodnocovaní platnej legislatívy v oblasti informovanosti a rovnosti. Musí vykonávať dohľad a zaručiť, aby všetky politiky obsahovali a podporovali rovnosť. Okrem toho musí podnecovať zapojenie občanov a politiku, ktorá je zodpovednejšia a obsažnejšia v otázkach rovnosti pohlaví.

| 5.10 | Hospodárske a finančné problémy, ktoré trápia Európu, a demografické zmeny nesmú mať vplyv na cieľ, ktorým je dosiahnutie rovnosti, a nesmú ho odsunúť na vedľajšiu koľaj. |
| --- | --- |

5.10

Hospodárske a finančné problémy, ktoré trápia Európu, a demografické zmeny nesmú mať vplyv na cieľ, ktorým je dosiahnutie rovnosti, a nesmú ho odsunúť na vedľajšiu koľaj.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Zdroj Eurostat (EFT), údaje o zamestnanosti z februára 2009 a údaje o nezamestnanosti zo septembra 2009.

1

(2)  Podiel ekonomicky neaktívnych žien vo veku 25 a 54 rokov súvisiaci s rodinnou starostlivosťou (deti a nezaopatrené osoby) predstavuje 25,1 % v porovnaní s 2,4 % mužov a okrem toho nie je z dôvodu iných rodinných povinností ekonomicky aktívnych 19,2 % žien v porovnaní s 2,9 % mužov (Zdroj: EFT, Eurostat, 2008).

2

(3)  Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 54.

3

(4)  Pozri stanoviská Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 19 a Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 95.

4

(5)  V roku 2008 pracovalo v EÚ 31,5 % zamestnaných žien na čiastočný úväzok, v porovnaní s 8,3 % mužov. 27,5 % žien pracujúcich na čiastočný úväzok to odôvodnilo starostlivosť (o deti alebo odkázané osoby) a 29,2 % uviedlo dôvod, že nenašli zamestnanie na plný úväzok (u mužov to boli 3,3 % a 22,7 %). Zdroj: EFT, Eurostat.

5

(6)  Rodičovská dovolenka sa predlžuje z 3 na 4 mesiace, pričom jeden mesiac je neprenosne určený pre otca a týka sa všetkých pracovníkov bez ohľadu na typ zmluvy.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 277, 17.11.2009, s. 102.

7

(8)  Pred 10 rokmi na konferencii na tému Ženy a muži pri moci, ktorá sa konala v roku 1999 v Paríži, sa Európska únia zaviazala napredovať k rovnomernejšiemu zastúpeniu mužov a žien pri prijímaní rozhodnutí.

8

Ženy a muži pri moci

(9)  Údaje z októbra 2009.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 89.

10

(11)  Ako sa uvádza v Pekinskej akčnej platforme z roku 1995.

11

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/8 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/8

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Ľudia so zdravotným postihnutím: postupné zvyšovanie zamestnanosti a prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím v EÚ. Lisabonská stratégia po roku 2010“ (prieskumné stanovisko)

2010/C 354/02

Spravodajca: pán Miguel Ángel CABRA DE LUNA

Pán López Garrido, štátny tajomník ministerstva zahraničných vecí a spolupráce Európskej únie zodpovedný za otázky Európskej únie, požiadal v súlade s článkom 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v mene budúceho španielskeho predsedníctva Rady EÚ listom z 23. júla 2009 Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému:

„Ľudia so zdravotným postihnutím: postupné zvyšovanie zamestnanosti a prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím v EÚ. Lisabonská stratégia po roku 2010“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca (schôdza zo 17. marca 2010) 152 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 3 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

Stratégia EÚ do roku 2020

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) žiada, aby sa pri prijímaní stratégie EÚ do roku 2020, usmernení pre zamestnanosť a sociálnej agendy zahrnula špecifická časť o zdravotnom postihnutí s cieľom zabezpečiť, aby sa tento aspekt začlenil a lepšie koordinoval v rámci všetkých politík Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor (EHSV) žiada, aby sa pri prijímaní stratégie EÚ do roku 2020, usmernení pre zamestnanosť a sociálnej agendy zahrnula špecifická časť o zdravotnom postihnutí s cieľom zabezpečiť, aby sa tento aspekt začlenil a lepšie koordinoval v rámci všetkých politík Spoločenstva.

| 1.2 | EHSV pripomína, že začlenenie kritérií na posilnenie politiky v oblasti zdravotného postihnutia do budúcej stratégie EÚ do roku 2010 bude mať pozitívny hospodársky dosah na spoločnosť ako celok, pričom umožní pokrok v oblasti sociálneho začlenenia a nediskriminácie. |
| --- | --- |

1.2

EHSV pripomína, že začlenenie kritérií na posilnenie politiky v oblasti zdravotného postihnutia do budúcej stratégie EÚ do roku 2010 bude mať pozitívny hospodársky dosah na spoločnosť ako celok, pričom umožní pokrok v oblasti sociálneho začlenenia a nediskriminácie.

| 1.3 | EHSV považuje za potrebné prijať Európsky pakt o zdravotnom postihnutí, ktorý by bol základom pre novú európsku politiku v oblasti zdravotného postihnutia, v súlade s budúcou stratégiou Komisie pre ľudí so zdravotným postihnutím v rámci Lisabonskej zmluvy a s Dohovorom o právach ľudí so zdravotným postihnutím (UNCRPD) a jeho protokolom. Európska únia a členské štáty by mali ratifikovať tento dohovor čo najskôr. |
| --- | --- |

1.3

EHSV považuje za potrebné prijať Európsky pakt o zdravotnom postihnutí, ktorý by bol základom pre novú európsku politiku v oblasti zdravotného postihnutia, v súlade s budúcou stratégiou Komisie pre ľudí so zdravotným postihnutím v rámci Lisabonskej zmluvy a s Dohovorom o právach ľudí so zdravotným postihnutím (UNCRPD) a jeho protokolom. Európska únia a členské štáty by mali ratifikovať tento dohovor čo najskôr.

| 1.4 | EHSV žiada o prijatie politík, ktoré posilnia inováciu, budú založené na štatistických údajoch a zviditeľnia ľudí so zdravotným postihnutím vo všetkých príslušných európskych a národných štatistikách. |
| --- | --- |

1.4

EHSV žiada o prijatie politík, ktoré posilnia inováciu, budú založené na štatistických údajoch a zviditeľnia ľudí so zdravotným postihnutím vo všetkých príslušných európskych a národných štatistikách.

Zamestnanosť a ľudia so zdravotným postihnutím

| 1.5 | EHSV podporuje trh, ktorý bude inkluzívny pre všetkých a poukazuje na skutočnosť, že politiky zamestnanosti pre ľudí so zdravotným postihnutím musia byť zamerané na celé pracovné obdobie života („lifestreaming“), a najmä na vzdelávanie, prijímanie do zamestnania, udržanie zamestnania a opätovné začlenenie do pracovného procesu. Politiky zamerané na mladých ľudí so zdravotným postihnutím rovnako ako politiky, ktoré sa uplatňujú v prípadoch zdravotného postihnutia v dôsledku nehody alebo ochorenia, musia byť prioritou budúcej stratégie EÚ do roku 2020 a novej stratégie Komisie pre ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.5

EHSV podporuje trh, ktorý bude inkluzívny pre všetkých a poukazuje na skutočnosť, že politiky zamestnanosti pre ľudí so zdravotným postihnutím musia byť zamerané na celé pracovné obdobie života („lifestreaming“), a najmä na vzdelávanie, prijímanie do zamestnania, udržanie zamestnania a opätovné začlenenie do pracovného procesu. Politiky zamerané na mladých ľudí so zdravotným postihnutím rovnako ako politiky, ktoré sa uplatňujú v prípadoch zdravotného postihnutia v dôsledku nehody alebo ochorenia, musia byť prioritou budúcej stratégie EÚ do roku 2020 a novej stratégie Komisie pre ľudí so zdravotným postihnutím.

| 1.6 | EHSV žiada Komisiu, aby v lehote jedného roka predložila správu o implementácii ustanovení smernice 2000/78/ES o zdravotnom postihnutí a zamestnanosti. |
| --- | --- |

1.6

EHSV žiada Komisiu, aby v lehote jedného roka predložila správu o implementácii ustanovení smernice 2000/78/ES o zdravotnom postihnutí a zamestnanosti.

| 1.7 | EHSV pripomína, že prijímanie do bežného pracovného prostredia si vyžaduje rozvoj adekvátnych sociálnych služieb, ako aj stimulov a motivácie. Zároveň uznáva úlohu podnikov, ktoré zamestnávajú väčšinu ľudí so zdravotným postihnutím, a v širšom kontexte aj podnikov sociálneho hospodárstva a malých a stredných podnikov, čo si takisto vyžaduje podporu adekvátnych sociálnych služieb a stimulov, pričom zdôrazňuje význam sociálnych partnerov v tejto oblasti. |
| --- | --- |

1.7

EHSV pripomína, že prijímanie do bežného pracovného prostredia si vyžaduje rozvoj adekvátnych sociálnych služieb, ako aj stimulov a motivácie. Zároveň uznáva úlohu podnikov, ktoré zamestnávajú väčšinu ľudí so zdravotným postihnutím, a v širšom kontexte aj podnikov sociálneho hospodárstva a malých a stredných podnikov, čo si takisto vyžaduje podporu adekvátnych sociálnych služieb a stimulov, pričom zdôrazňuje význam sociálnych partnerov v tejto oblasti.

| 1.8 | EHSV žiada politiky zamerané na zvyšovanie povedomia s cieľom bojovať proti zaužívaným stereotypom o pracovníkoch so zdravotným postihnutím, a zdôrazňuje úlohu médií pri akceptovaní rozmanitosti. |
| --- | --- |

1.8

EHSV žiada politiky zamerané na zvyšovanie povedomia s cieľom bojovať proti zaužívaným stereotypom o pracovníkoch so zdravotným postihnutím, a zdôrazňuje úlohu médií pri akceptovaní rozmanitosti.

Prístupnosť

| 1.9 | EHSV potvrdzuje, že prístupnosť má výhody pre spoločnosť ako celok a nielen pre ľudí so zdravotným postihnutím, a prináša podnikom viac zákazníkov. |
| --- | --- |

1.9

EHSV potvrdzuje, že prístupnosť má výhody pre spoločnosť ako celok a nielen pre ľudí so zdravotným postihnutím, a prináša podnikom viac zákazníkov.

| 1.10 | Pokiaľ ide o prístupnosť, EHSV odporúča postupné vykonávanie prostredníctvom spoločných krátkodobých, strednodobých a dlhodobých cieľov (stanovenie jasných a konečných termínov pre nové, ako aj pre existujúce produkty, služby a infraštruktúry). |
| --- | --- |

1.10

Pokiaľ ide o prístupnosť, EHSV odporúča postupné vykonávanie prostredníctvom spoločných krátkodobých, strednodobých a dlhodobých cieľov (stanovenie jasných a konečných termínov pre nové, ako aj pre existujúce produkty, služby a infraštruktúry).

| 1.11 | Výbor podporuje vytvorenie Európskeho hlavného mesta univerzálnej prístupnosti. |
| --- | --- |

1.11

Výbor podporuje vytvorenie Európskeho hlavného mesta univerzálnej prístupnosti.

| 1.12 | EHSV upozorňuje, že naliehavo rastie potreba predloženia právnych predpisov o prístupnosti elektronických technológií. Znovu potvrdzuje svoj záväzok týkajúci sa zásady „dizajn pre všetkých“ a rozvoja noriem prístupnosti, vyzýva na predloženie intenzívneho akčného plánu o tejto problematike do roku 2011 a podporuje rozvoj „európskeho preukazu ľudí so zdravotným postihnutím“, ktorý uľahčí vzájomné uznávanie práv a cezhraničné presuny ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.12

EHSV upozorňuje, že naliehavo rastie potreba predloženia právnych predpisov o prístupnosti elektronických technológií. Znovu potvrdzuje svoj záväzok týkajúci sa zásady „dizajn pre všetkých“ a rozvoja noriem prístupnosti, vyzýva na predloženie intenzívneho akčného plánu o tejto problematike do roku 2011 a podporuje rozvoj „európskeho preukazu ľudí so zdravotným postihnutím“, ktorý uľahčí vzájomné uznávanie práv a cezhraničné presuny ľudí so zdravotným postihnutím.

Rodové hľadisko a zdravotné postihnutie

| 1.13 | Rodové hľadisko sa musí začleniť do navrhovania, vykonávania, doplňovania a hodnotenia politík týkajúcich sa zdravotného postihnutia s cieľom čeliť prehliadaniu a viacnásobnej diskriminácii voči ženám a dievčatám so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

1.13

Rodové hľadisko sa musí začleniť do navrhovania, vykonávania, doplňovania a hodnotenia politík týkajúcich sa zdravotného postihnutia s cieľom čeliť prehliadaniu a viacnásobnej diskriminácii voči ženám a dievčatám so zdravotným postihnutím.

Sociálny dialóg a zdravotné postihnutie

| 1.14 | EHSV uznáva význam sociálnych partnerov v rámci snahy zabezpečiť, aby ľudia so zdravotným postihnutím pracovali v rovnakých podmienkach ako ostatní, v spravodlivých a primeraných podmienkach na pracovisku. |
| --- | --- |

1.14

EHSV uznáva význam sociálnych partnerov v rámci snahy zabezpečiť, aby ľudia so zdravotným postihnutím pracovali v rovnakých podmienkach ako ostatní, v spravodlivých a primeraných podmienkach na pracovisku.

| 1.15 | Sociálni partneri by mali začleniť problematiku zdravotného postihnutia do všetkých medziodvetvových a odvetvových činností a rokovaní na úrovni podniku, najmä pokiaľ ide o otázky zamestnanosti, prístupnosti a sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

1.15

Sociálni partneri by mali začleniť problematiku zdravotného postihnutia do všetkých medziodvetvových a odvetvových činností a rokovaní na úrovni podniku, najmä pokiaľ ide o otázky zamestnanosti, prístupnosti a sociálnej ochrany.

Participácia a občiansky dialóg

| 1.16 | EHSV vyjadruje úplnú podporu zásade „žiadne rozhodnutia o zdravotne postihnutých bez zdravotne postihnutých“ a jej uplatňovaniu v rámci stratégie EÚ do roku 2020 a tiež v programoch pre ľudí so zdravotným postihnutím, ktoré sú financované z verejných zdrojov. |
| --- | --- |

1.16

EHSV vyjadruje úplnú podporu zásade „žiadne rozhodnutia o zdravotne postihnutých bez zdravotne postihnutých“ a jej uplatňovaniu v rámci stratégie EÚ do roku 2020 a tiež v programoch pre ľudí so zdravotným postihnutím, ktoré sú financované z verejných zdrojov.

| 1.17 | EÚ a členské štáty musia zaručiť podporu a financovanie rozvoja občianskej spoločnosti s cieľom dosiahnuť jej nezávislosť a schopnosť zapojiť sa do prípravy politík a/alebo poskytovania sociálnych služieb. |
| --- | --- |

1.17

EÚ a členské štáty musia zaručiť podporu a financovanie rozvoja občianskej spoločnosti s cieľom dosiahnuť jej nezávislosť a schopnosť zapojiť sa do prípravy politík a/alebo poskytovania sociálnych služieb.

2.   Úvod

| 2.1 | EHSV víta žiadosť španielskeho predsedníctva Rady EÚ o vypracovanie stanoviska na tému „Ľudia so zdravotným postihnutím: postupné zvyšovanie zamestnanosti a prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím v EÚ. Lisabonská stratégia po roku 2010“. |
| --- | --- |

2.1

EHSV víta žiadosť španielskeho predsedníctva Rady EÚ o vypracovanie stanoviska na tému „Ľudia so zdravotným postihnutím: postupné zvyšovanie zamestnanosti a prístupnosti pre osoby so zdravotným postihnutím v EÚ. Lisabonská stratégia po roku 2010“.

| 2.2 | EHSV svojimi stanoviskami vybudoval trvalý a prierezový súbor dokumentov, a to už prvým stanoviskom z vlastnej iniciatívy na tému „Integrácia zdravotne postihnutých ľudí do spoločnosti“, prijatým v júli 2002 (1). Tento súbor podporuje rovnaké zaobchádzanie a nediskrimináciu ľudí so zdravotným postihnutím a ich rodín (2). |
| --- | --- |

2.2

EHSV svojimi stanoviskami vybudoval trvalý a prierezový súbor dokumentov, a to už prvým stanoviskom z vlastnej iniciatívy na tému „Integrácia zdravotne postihnutých ľudí do spoločnosti“, prijatým v júli 2002 (1). Tento súbor podporuje rovnaké zaobchádzanie a nediskrimináciu ľudí so zdravotným postihnutím a ich rodín (2).

| 2.3 | Ľudia so zdravotným postihnutím predstavujú viac ako 16 % obyvateľstva (minimálne 80 miliónov) (3), a toto percento rastie starnutím obyvateľstva. |
| --- | --- |

2.3

Ľudia so zdravotným postihnutím predstavujú viac ako 16 % obyvateľstva (minimálne 80 miliónov) (3), a toto percento rastie starnutím obyvateľstva.

| 2.4 | EHSV uznáva pokrok dosiahnutý v legislatíve (4) a uplatňovaní európskych politík (5), ktorý spolu s Madridskou deklaráciou z roku 2002 (6) pomohol k väčšiemu začleňovaniu ľudí so zdravotným postihnutím v EÚ. Stále však existuje priestor na zlepšenie, pretože tento pokrok mal sektorový charakter, bol fragmentovaný a chýbala mu jednotná, štruktúrovaná stratégia, ako to vyplynulo zo strednodobého hodnotenia Európskeho akčného plánu na obdobie 2003 – 2010 (7). Zároveň je potrebné posilniť aj útvary Európskej komisie zodpovedné za európske politiky zamerané na ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

2.4

EHSV uznáva pokrok dosiahnutý v legislatíve (4) a uplatňovaní európskych politík (5), ktorý spolu s Madridskou deklaráciou z roku 2002 (6) pomohol k väčšiemu začleňovaniu ľudí so zdravotným postihnutím v EÚ. Stále však existuje priestor na zlepšenie, pretože tento pokrok mal sektorový charakter, bol fragmentovaný a chýbala mu jednotná, štruktúrovaná stratégia, ako to vyplynulo zo strednodobého hodnotenia Európskeho akčného plánu na obdobie 2003 – 2010 (7). Zároveň je potrebné posilniť aj útvary Európskej komisie zodpovedné za európske politiky zamerané na ľudí so zdravotným postihnutím.

| 2.5 | EHSV poukazuje na nedávne výsledky prieskumu Eurobarometra (8), ktoré ukazujú silný nárast diskriminácie z dôvodu zdravotného postihnutia (8 % za posledný rok, t. j. 53 % v roku 2009 v porovnaní so 45 % v roku 2008), pričom viac ako 33 % ľudí so zdravotným postihnutím malo pocit, že boli v roku 2009 diskriminovaní. |
| --- | --- |

2.5

EHSV poukazuje na nedávne výsledky prieskumu Eurobarometra (8), ktoré ukazujú silný nárast diskriminácie z dôvodu zdravotného postihnutia (8 % za posledný rok, t. j. 53 % v roku 2009 v porovnaní so 45 % v roku 2008), pričom viac ako 33 % ľudí so zdravotným postihnutím malo pocit, že boli v roku 2009 diskriminovaní.

| 2.6 | EHSV uznáva, že pokrok v rámci politík v oblasti zdravotného postihnutia sa dosiahol aj vďaka kampani a tlaku Európskeho hnutia zdravotne postihnutých a jeho príslušným orgánom, ktoré sa združili do Európskeho fóra zdravotne postihnutých, ako aj vďaka podpore sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

2.6

EHSV uznáva, že pokrok v rámci politík v oblasti zdravotného postihnutia sa dosiahol aj vďaka kampani a tlaku Európskeho hnutia zdravotne postihnutých a jeho príslušným orgánom, ktoré sa združili do Európskeho fóra zdravotne postihnutých, ako aj vďaka podpore sociálnych partnerov.

| 2.7 | EHSV pripomína trojici krajín predsedajúcich Rade význam zohľadnenia predkladaného stanoviska pri vykonávaní úloh v rámci ich predsedníctva. |
| --- | --- |

2.7

EHSV pripomína trojici krajín predsedajúcich Rade význam zohľadnenia predkladaného stanoviska pri vykonávaní úloh v rámci ich predsedníctva.

3.   Nová politika Spoločenstva v oblasti zdravotného postihnutia v budúcej stratégii EÚ do roku 2020

3.1   EHSV súhlasí s Komisiou, že politiky, ktoré vytvoria rámec stratégie EÚ do roku 2020 „musia teda preukázateľne prispieť k sociálnej súdržnosti, bojovať proti nezamestnanosti a podporovať sociálne začleňovanie[...].V tejto súvislosti bude potrebné prehodnotiť systémy vzdelávania a trhy práce, zvýšiť mobilitu a oživiť dynamiku Európy s cieľom uvoľniť náš inovačný a kreatívny potenciál“ (9).

3.2   EHSV sa domnieva, že v kontexte stratégie EÚ do roku 2020 bude potrebné prijať Európsky pakt o zdravotnom postihnutí, podobne ako v prípade rovnosti medzi mužmi a ženami a mládeže.

3.3   Tento pakt musí byť spoločnou dohodou schválenou Radou ministrov, vládami členských štátov, Komisiou a Európskym fórom zdravotne postihnutých, s účasťou Európskeho parlamentu, Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru a v prípade potreby aj sociálnych partnerov a zástupcov organizovanej občianskej spoločnosti. Tento pakt by mal riadiť Európsky výbor zdravotne postihnutých, ktorému by mal predsedať zástupca členských štátov spolu s výkonným sekretariátom zo strany Komisie. V tomto pakte by bola zohľadnená potreba spoločných cieľov členských štátov, ukazovatele plnenia a povinné predloženie správy na jarnom zasadnutí Európskej rady (10). Týmto spôsobom by sa na oblasť zdravotného postihnutia uplatnil variant metódy otvorenej koordinácie.

3.4   Tento pakt by mal zahŕňať rovnaký prístup k vzdelávaniu, rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a prístup k zamestnaniu, právne predpisy o minimálnom príjme a sociálnej ochrane, otázku slobody pohybu, samostatného bývania a osobnej autonómie, rovnakého prístupu k tovarom a službám pre ľudí so zdravotným postihnutím, dohodu o programe prístupnosti nových technológií, dopravy a mestského prostredia, ďalej otázku zdravia a zdravotnej starostlivosti pre všetky formy závislosti, ako aj daňové politiky na podporu začlenenia ľudí so zdravotným postihnutím a na pokrytie mimoriadnych výdavkov, ktoré vznikajú pri väčšine ich každodenných aktivít (11).

3.5   Tento pakt musí zaujať prierezový prístup k potrebám žien a dievčat so zdravotným postihnutím, mladých ľudí so zdravotným postihnutím, k starnutiu a zdravotnému postihnutiu, k ľuďom, ktorí potrebujú väčšiu pomoc na udržanie svojej osobnej nezávislosti, a k ľuďom so zdravotným postihnutím žijúcim na vidieku. To isté sa vzťahuje na podporu výskumu, vývoja a inovácie, ktoré sa týkajú ľudí so zdravotným postihnutím.

3.6   Tento pakt musí byť dohodou, ktorú bude potrebné rozvinúť v rámci Lisabonskej zmluvy, Charty základných práv a Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím, a to na základe troch pilierov:

3.6.1   (i) Historický moment revízie politiky Spoločenstva – ústredné postavenie ľudí so zdravotným postihnutím a ich v rámci politík Spoločenstva

| 3.6.1.1 | EHSV žiada, aby sa prijatím stratégie EÚ do roku 2020 a sociálnej agendy zlepšila koordinácia a obmedzený účinok súčasnej Lisabonskej stratégie a obnovenej sociálnej agendy (12), pričom treba zahrnúť osobitnú časť venovanú ľuďom so zdravotným postihnutím a ich rodinách, ktorá sa okrem iného musí zaoberať aj otázkami zamestnanosti, vzdelávania, sociálneho začlenenia a ochrany a prístupnosti s cieľom zaistiť, aby sa problematika zdravotného postihnutia zohľadnila v troch kľúčových prioritách tejto stratégie (13). |
| --- | --- |

3.6.1.1

EHSV žiada, aby sa prijatím stratégie EÚ do roku 2020 a sociálnej agendy zlepšila koordinácia a obmedzený účinok súčasnej Lisabonskej stratégie a obnovenej sociálnej agendy (12), pričom treba zahrnúť osobitnú časť venovanú ľuďom so zdravotným postihnutím a ich rodinách, ktorá sa okrem iného musí zaoberať aj otázkami zamestnanosti, vzdelávania, sociálneho začlenenia a ochrany a prístupnosti s cieľom zaistiť, aby sa problematika zdravotného postihnutia zohľadnila v troch kľúčových prioritách tejto stratégie (13).

| 3.6.1.2 | EHSV pripomína, že začlenenie politík týkajúcich sa zdravotného postihnutia do právomocí EÚ v rámci stratégie EÚ do roku 2020 bude mať pozitívny hospodársky dosah pre spoločnosť ako celok, pričom umožní aj pokrok v oblasti sociálneho začlenenia a nediskriminácie, ako to jasne vyplynulo z nedávnych analýz nákladov a výnosov (14). |
| --- | --- |

3.6.1.2

EHSV pripomína, že začlenenie politík týkajúcich sa zdravotného postihnutia do právomocí EÚ v rámci stratégie EÚ do roku 2020 bude mať pozitívny hospodársky dosah pre spoločnosť ako celok, pričom umožní aj pokrok v oblasti sociálneho začlenenia a nediskriminácie, ako to jasne vyplynulo z nedávnych analýz nákladov a výnosov (14).

| 3.6.1.3 | Európsky pakt o zdravotnom postihnutí musí byť v súlade s budúcou stratégiou Komisie pre ľudí so zdravotným postihnutím (15), ktorá má nahradiť súčasný akčný plán pre ľudí so zdravotným postihnutím na obdobie 2003 – 2010. |
| --- | --- |

3.6.1.3

Európsky pakt o zdravotnom postihnutí musí byť v súlade s budúcou stratégiou Komisie pre ľudí so zdravotným postihnutím (15), ktorá má nahradiť súčasný akčný plán pre ľudí so zdravotným postihnutím na obdobie 2003 – 2010.

| 3.6.1.4 | Európska stratégia zamestnanosti, metóda otvorenej koordinácie v sociálnom začlenení, sociálna ochrana, dôchodkové zabezpečenie, vzdelávanie, mládež a ostatné oblasti musia vo svojich usmerneniach a spoločných cieľoch pre členské štáty naďalej zahŕňať a zlepšovať problematiku zdravotného postihnutia tak, aby sa to odzrkadľovalo v ich národných plánoch, aby sa zvyšovala ich analytická schopnosť a predkladanie výsledkov v pravidelných správach. |
| --- | --- |

3.6.1.4

Európska stratégia zamestnanosti, metóda otvorenej koordinácie v sociálnom začlenení, sociálna ochrana, dôchodkové zabezpečenie, vzdelávanie, mládež a ostatné oblasti musia vo svojich usmerneniach a spoločných cieľoch pre členské štáty naďalej zahŕňať a zlepšovať problematiku zdravotného postihnutia tak, aby sa to odzrkadľovalo v ich národných plánoch, aby sa zvyšovala ich analytická schopnosť a predkladanie výsledkov v pravidelných správach.

| 3.6.1.5 | Európske politiky by mali podporiť odstránenie všetkých extrémnych foriem porušovania základných práv, najmä pokiaľ ide o umiestňovanie ľudí so zdravotným postihnutím do veľkých uzavretých inštitúcií, oddelené vzdelávanie, zbavenie právnej spôsobilosti alebo násilie voči ľuďom so zdravotným postihnutím, pričom budú zohľadnené ďalšie nevýhody, s ktorými sa stretávajú ženy a dievčatá so zdravotným postihnutím, vrátane ľudí, ktorí vo väčšej miere potrebujú pomoc (16). |
| --- | --- |

3.6.1.5

Európske politiky by mali podporiť odstránenie všetkých extrémnych foriem porušovania základných práv, najmä pokiaľ ide o umiestňovanie ľudí so zdravotným postihnutím do veľkých uzavretých inštitúcií, oddelené vzdelávanie, zbavenie právnej spôsobilosti alebo násilie voči ľuďom so zdravotným postihnutím, pričom budú zohľadnené ďalšie nevýhody, s ktorými sa stretávajú ženy a dievčatá so zdravotným postihnutím, vrátane ľudí, ktorí vo väčšej miere potrebujú pomoc (16).

| 3.6.1.6 | Potrebujeme politiky, ktoré podporia inováciu a ktoré budú založené na štatistických údajoch. Cieľom paktu by malo byť zviditeľnenie ľudí so zdravotným postihnutím vo všetkých relevantných štatistických nástrojoch (17). K dispozícii musia byť harmonizované, aktuálne a spoľahlivé štatistické zdroje, ukazovatele a nástroje, napríklad prostredníctvom vytvorenia trvalého modulu pre zdravotné postihnutie v rámci prieskumu European Labour Force Survey, ako aj modulu o sociálnom zapojení ľudí so zdravotným postihnutím a začlenenia otázok o zdravotnom postihnutí do príslušných všeobecných modulov. |
| --- | --- |

3.6.1.6

Potrebujeme politiky, ktoré podporia inováciu a ktoré budú založené na štatistických údajoch. Cieľom paktu by malo byť zviditeľnenie ľudí so zdravotným postihnutím vo všetkých relevantných štatistických nástrojoch (17). K dispozícii musia byť harmonizované, aktuálne a spoľahlivé štatistické zdroje, ukazovatele a nástroje, napríklad prostredníctvom vytvorenia trvalého modulu pre zdravotné postihnutie v rámci prieskumu European Labour Force Survey, ako aj modulu o sociálnom zapojení ľudí so zdravotným postihnutím a začlenenia otázok o zdravotnom postihnutí do príslušných všeobecných modulov.

| 3.6.1.7 | EHSV žiada, aby bola do usmernení o ľudských právach a medzinárodnom humanitárnom práve EÚ, ktoré prijme Rada EÚ, začlenená smernica o právach ľudí so zdravotným postihnutím na základe Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

3.6.1.7

EHSV žiada, aby bola do usmernení o ľudských právach a medzinárodnom humanitárnom práve EÚ, ktoré prijme Rada EÚ, začlenená smernica o právach ľudí so zdravotným postihnutím na základe Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím.

3.6.2   (ii) Vytvorenie primeraného európskeho právneho rámca pre oblasť zdravotného postihnutia

| 3.6.2.1 | EHSV sa domnieva, že nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy sa vytvorí nový právny základ. Zdôrazňuje aj význam článkov 10, 11 a 19, ako aj článkov 21 a 26 Charty základných práv, ktoré majú právny štatút zmluvy. |
| --- | --- |

3.6.2.1

EHSV sa domnieva, že nadobudnutím účinnosti Lisabonskej zmluvy sa vytvorí nový právny základ. Zdôrazňuje aj význam článkov 10, 11 a 19, ako aj článkov 21 a 26 Charty základných práv, ktoré majú právny štatút zmluvy.

| 3.6.2.2 | Dohovor o právach ľudí so zdravotným postihnutím stanovuje pre EÚ nové povinnosti. EHSV preto žiada:






  3.6.2.2.1 | aby bol v súlade s rozhodnutím Rady zo strany EÚ ukončený proces ratifikácie Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím a jeho protokolu (18). Pripomína právnu silu dohovoru ako medzinárodnej zmluvy, a vyzýva členské štáty, aby Dohovor o právach ľudí so zdravotným postihnutím urýchlene ratifikovali; |
| --- | --- | --- |

3.6.2.2

Dohovor o právach ľudí so zdravotným postihnutím stanovuje pre EÚ nové povinnosti. EHSV preto žiada:

3.6.2.2.1

aby bol v súlade s rozhodnutím Rady zo strany EÚ ukončený proces ratifikácie Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím a jeho protokolu (18). Pripomína právnu silu dohovoru ako medzinárodnej zmluvy, a vyzýva členské štáty, aby Dohovor o právach ľudí so zdravotným postihnutím urýchlene ratifikovali;

| 3.6.2.2.2 | aby sa všetky právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa vnútorného trhu, dopravy, daní, hospodárskej súťaže, zdravia, spotreby, digitálnych a elektronických médií, zamestnanosti, vzdelávania a nediskriminácie analyzovali na základe Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím; |
| --- | --- |

3.6.2.2.2

aby sa všetky právne predpisy Spoločenstva týkajúce sa vnútorného trhu, dopravy, daní, hospodárskej súťaže, zdravia, spotreby, digitálnych a elektronických médií, zamestnanosti, vzdelávania a nediskriminácie analyzovali na základe Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím;

| 3.6.2.2.3 | aby bol v rámci Komisie vytvorený koordinačný mechanizmus (19) so zapojením príslušných členov Komisie, ako aj nezávislý orgán, ako to požaduje Dohovor o právach ľudí so zdravotným postihnutím (20). |
| --- | --- |

3.6.2.2.3

aby bol v rámci Komisie vytvorený koordinačný mechanizmus (19) so zapojením príslušných členov Komisie, ako aj nezávislý orgán, ako to požaduje Dohovor o právach ľudí so zdravotným postihnutím (20).

| 3.6.2.3 | EHSV víta predloženie návrhu smernice o nediskriminácii mimo zamestnania (21), upozorňuje však, že nie je v dostatočnej miere v súlade s Dohovorom o právach ľudí so zdravotným postihnutím. Táto smernica, o ktorej sa v súčasnosti rokuje v Rade, musí zaistiť, aby koncept diskriminácie obsahoval preferenčný prístup k ľuďom so zdravotným postihnutím (za určitých okolností), pôsobnosť v oblasti sociálnej ochrany, zdravia a vzdelávania, pričom upozorňuje, že oddelené vzdelávanie je diskriminačné. Prístupnosť pre ľudí so zdravotným postihnutím sa musí uplatňovať celoplošne, vo všetkých oblastiach sa musia vykonať primerané úpravy a na ich uplatňovanie by mali byť dostupné verejné stimuly. Prístupnosť sa teda musí rozšíriť na všetky tovary a služby ponúkané verejnosti, a nakoniec, pokiaľ ide o vykonávanie, treba konkrétnejšie definovať povinnosti EÚ v tejto oblasti, ktoré sa musia uplatňovať s okamžitou platnosťou na nové budovy a, s reálnymi očakávaniami, aj na existujúce budovy. |
| --- | --- |

3.6.2.3

EHSV víta predloženie návrhu smernice o nediskriminácii mimo zamestnania (21), upozorňuje však, že nie je v dostatočnej miere v súlade s Dohovorom o právach ľudí so zdravotným postihnutím. Táto smernica, o ktorej sa v súčasnosti rokuje v Rade, musí zaistiť, aby koncept diskriminácie obsahoval preferenčný prístup k ľuďom so zdravotným postihnutím (za určitých okolností), pôsobnosť v oblasti sociálnej ochrany, zdravia a vzdelávania, pričom upozorňuje, že oddelené vzdelávanie je diskriminačné. Prístupnosť pre ľudí so zdravotným postihnutím sa musí uplatňovať celoplošne, vo všetkých oblastiach sa musia vykonať primerané úpravy a na ich uplatňovanie by mali byť dostupné verejné stimuly. Prístupnosť sa teda musí rozšíriť na všetky tovary a služby ponúkané verejnosti, a nakoniec, pokiaľ ide o vykonávanie, treba konkrétnejšie definovať povinnosti EÚ v tejto oblasti, ktoré sa musia uplatňovať s okamžitou platnosťou na nové budovy a, s reálnymi očakávaniami, aj na existujúce budovy.

3.6.3   (iii) Primerané financovanie Európskeho paktu o zdravotnom postihnutí

| 3.6.3.1 | Výbor pripomína, že ustanovenia všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch týkajúce sa nediskriminácie a prístupnosti pre ľudí so zdravotným postihnutím ako kritériá na výber a realizáciu projektov spolufinancovaných EÚ (22), sa musia zachovať a posilniť v rámci budúcej politiky súdržnosti, ktorá by takisto mala zabezpečiť opatrenia zamerané na ľudí so zdravotným postihnutím alebo nimi vykonávané opatrenia ako celok vo všetkých členských štátoch pomocou primeraných finančných nástrojov. Tieto zásady by sa mali rozšíriť aj na európsky rozpočet a ostatné európske programy týkajúce sa spolupráce v oblasti výskumu, konkurencieschopnosti, odborného vzdelávania, zamestnanosti, sociálnych vecí a vývoja, okrem iného vrátane nových programov od roku 2014. |
| --- | --- |

3.6.3.1

Výbor pripomína, že ustanovenia všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch týkajúce sa nediskriminácie a prístupnosti pre ľudí so zdravotným postihnutím ako kritériá na výber a realizáciu projektov spolufinancovaných EÚ (22), sa musia zachovať a posilniť v rámci budúcej politiky súdržnosti, ktorá by takisto mala zabezpečiť opatrenia zamerané na ľudí so zdravotným postihnutím alebo nimi vykonávané opatrenia ako celok vo všetkých členských štátoch pomocou primeraných finančných nástrojov. Tieto zásady by sa mali rozšíriť aj na európsky rozpočet a ostatné európske programy týkajúce sa spolupráce v oblasti výskumu, konkurencieschopnosti, odborného vzdelávania, zamestnanosti, sociálnych vecí a vývoja, okrem iného vrátane nových programov od roku 2014.

| 3.6.3.2 | EHSV uznáva, že zapojenie občianskej spoločnosti do priameho riadenia Európskeho sociálneho fondu (v oblasti odborného vzdelávania a zamestnanosti) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja prinieslo veľmi povzbudzujúce výsledky, a žiada, aby sa tento model zaviedol do operačných programov štrukturálnych fondov po roku 2013. |
| --- | --- |

3.6.3.2

EHSV uznáva, že zapojenie občianskej spoločnosti do priameho riadenia Európskeho sociálneho fondu (v oblasti odborného vzdelávania a zamestnanosti) a Európskeho fondu regionálneho rozvoja prinieslo veľmi povzbudzujúce výsledky, a žiada, aby sa tento model zaviedol do operačných programov štrukturálnych fondov po roku 2013.

| 3.6.3.3 | EHSV sa domnieva, že ďalším poskytovaním finančnej podpory prostredníctvom programu PROGRESS na podporu európskych organizácií ľudí so zdravotným postihnutím, vrátane Európskeho fóra zdravotne postihnutých, ako aj subjektov zameraných na sociálnu integráciu, sa posilní demokracia v EÚ a štruktúrovaná občianska spoločnosť. |
| --- | --- |

3.6.3.3

EHSV sa domnieva, že ďalším poskytovaním finančnej podpory prostredníctvom programu PROGRESS na podporu európskych organizácií ľudí so zdravotným postihnutím, vrátane Európskeho fóra zdravotne postihnutých, ako aj subjektov zameraných na sociálnu integráciu, sa posilní demokracia v EÚ a štruktúrovaná občianska spoločnosť.

4.   EÚ a zamestnanie pre ľudí so zdravotným postihnutím

| 4.1 | Zamestnanosť ľudí so zdravotným postihnutím musí byť integrálnou súčasťou európskej stratégie zamestnanosti. Zamestnanosť pracovníkov je v Európe zložitá, ale situácia pracovníkov so zdravotným postihnutím je ešte zložitejšia, preto je potrebné posilniť trh, ktorý bude inkluzívny pre všetkých. |
| --- | --- |

4.1

Zamestnanosť ľudí so zdravotným postihnutím musí byť integrálnou súčasťou európskej stratégie zamestnanosti. Zamestnanosť pracovníkov je v Európe zložitá, ale situácia pracovníkov so zdravotným postihnutím je ešte zložitejšia, preto je potrebné posilniť trh, ktorý bude inkluzívny pre všetkých.

| 4.2 | EHSV vyjadruje obavy, pokiaľ ide o stav nezamestnanosti ľudí so zdravotným postihnutím, pretože aj pred krízou nemalo 78 % ľudí s vážnym zdravotným postihnutím prístup k pracovnému trhu, pričom miera nečinnosti bola v porovnaní s ostatným obyvateľstvom dvojnásobná a miera zamestnanosti v prípade ľudí so zdravotným postihnutím uviazla na úrovni 20 % pod priemerom (23). |
| --- | --- |

4.2

EHSV vyjadruje obavy, pokiaľ ide o stav nezamestnanosti ľudí so zdravotným postihnutím, pretože aj pred krízou nemalo 78 % ľudí s vážnym zdravotným postihnutím prístup k pracovnému trhu, pričom miera nečinnosti bola v porovnaní s ostatným obyvateľstvom dvojnásobná a miera zamestnanosti v prípade ľudí so zdravotným postihnutím uviazla na úrovni 20 % pod priemerom (23).

| 4.3 | Kríza [ktorá zvýšila mieru nezamestnanosti až na 10 % (24)] sťažuje situáciu ľudí so zdravotným postihnutím na pracovnom trhu dvomi spôsobmi: v prvom rade, vstup na trh práce sa ešte viac sťaží (25) a v druhom rade, vlády budú chcieť upraviť svoj deficit verejných financií znížením všetkých typov pomoci a dôchodkov. EHSV upozorňuje, že ľudia so zdravotným postihnutím sa nesmú stať hlavnými obeťami krízy, a namieta proti akémukoľvek zníženiu pomoci týmto ľuďom (26). |
| --- | --- |

4.3

Kríza [ktorá zvýšila mieru nezamestnanosti až na 10 % (24)] sťažuje situáciu ľudí so zdravotným postihnutím na pracovnom trhu dvomi spôsobmi: v prvom rade, vstup na trh práce sa ešte viac sťaží (25) a v druhom rade, vlády budú chcieť upraviť svoj deficit verejných financií znížením všetkých typov pomoci a dôchodkov. EHSV upozorňuje, že ľudia so zdravotným postihnutím sa nesmú stať hlavnými obeťami krízy, a namieta proti akémukoľvek zníženiu pomoci týmto ľuďom (26).

| 4.4 | Existuje nebezpečenstvo, že kríza zvýši riziko vzniku chudoby medzi ľuďmi so zdravotným postihnutím a ich rodinami. Na druhej strane, kríza by mohla poskytnúť príležitosť na inkluzívnejšiu obchodnú činnosť so stimulmi a podporiť produktivitu podnikov, čo prispeje k všeobecnému zlepšeniu hospodárstva ako celku. |
| --- | --- |

4.4

Existuje nebezpečenstvo, že kríza zvýši riziko vzniku chudoby medzi ľuďmi so zdravotným postihnutím a ich rodinami. Na druhej strane, kríza by mohla poskytnúť príležitosť na inkluzívnejšiu obchodnú činnosť so stimulmi a podporiť produktivitu podnikov, čo prispeje k všeobecnému zlepšeniu hospodárstva ako celku.

| 4.5 | Výbor zastáva názor, že posilnenie zamestnanosti ľudí so zdravotným postihnutím musí byť jedným z hlavných cieľov európskej stratégie zamestnanosti, a žiada, aby bol do usmernení pre zamestnanosť začlenený cieľ zohľadňujúci bod 34 záverov z jarného zasadnutia Európskej rady v roku 2006 (27)„Kľúčovým cieľom je zvýšiť účasť na trhu práce, najmä čo sa týka [...] osôb so zdravotným postihnutím [...]. Na dosiahnutie týchto cieľov by členské štáty mali úzko spolupracovať so sociálnymi partnermi.“. Mal by sa vypracovať zoznam opatrení, ktoré majú členské štáty uplatňovať prostredníctvom svojich národných plánov. |
| --- | --- |

4.5

Výbor zastáva názor, že posilnenie zamestnanosti ľudí so zdravotným postihnutím musí byť jedným z hlavných cieľov európskej stratégie zamestnanosti, a žiada, aby bol do usmernení pre zamestnanosť začlenený cieľ zohľadňujúci bod 34 záverov z jarného zasadnutia Európskej rady v roku 2006 (27)„Kľúčovým cieľom je zvýšiť účasť na trhu práce, najmä čo sa týka [...] osôb so zdravotným postihnutím [...]. Na dosiahnutie týchto cieľov by členské štáty mali úzko spolupracovať so sociálnymi partnermi.“. Mal by sa vypracovať zoznam opatrení, ktoré majú členské štáty uplatňovať prostredníctvom svojich národných plánov.

| 4.6 | Sociálni partneri zohrávajú kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o umožnenie vstupu na trh práce ľuďom so zdravotným postihnutím prostredníctvom kolektívneho vyjednávania, a ich začlenenie do podniku. Zároveň pomáhajú pri rozvoji politík rozmanitosti a prispievajú k rokovaniam o plánoch rozmanitosti na základe dohody so zamestnávateľmi, ktorým je v tomto smere potrebné ponúknuť stimuly a na tento účel môžu využiť politiku sociálnej zodpovednosti podnikov. EHSV následne blahoželá európskym sociálnym partnerom k úspešnému ukončeniu rokovaní o novej autonómnej dohode o inkluzívnych trhoch práce v decembri 2009. |
| --- | --- |

4.6

Sociálni partneri zohrávajú kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o umožnenie vstupu na trh práce ľuďom so zdravotným postihnutím prostredníctvom kolektívneho vyjednávania, a ich začlenenie do podniku. Zároveň pomáhajú pri rozvoji politík rozmanitosti a prispievajú k rokovaniam o plánoch rozmanitosti na základe dohody so zamestnávateľmi, ktorým je v tomto smere potrebné ponúknuť stimuly a na tento účel môžu využiť politiku sociálnej zodpovednosti podnikov. EHSV následne blahoželá európskym sociálnym partnerom k úspešnému ukončeniu rokovaní o novej autonómnej dohode o inkluzívnych trhoch práce v decembri 2009.

| 4.7 | EHSV žiada, aby bola v lehote jedného roka predložená správa o uplatňovaní ustanovení smernice 2000/78 týkajúcich sa zdravotného postihnutia a zamestnanosti (28). |
| --- | --- |

4.7

EHSV žiada, aby bola v lehote jedného roka predložená správa o uplatňovaní ustanovení smernice 2000/78 týkajúcich sa zdravotného postihnutia a zamestnanosti (28).

| 4.8 | EHSV opätovne potvrdzuje, že ľudia so zdravotným postihnutím sú rovnako ako všetci ostatní schopní naplno rozvíjať pracovnú činnosť a ich schopnosti by sa nemali podceňovať, ale naopak podporovať. Ľudia so zdravotným postihnutím majú právo na prácu rovnako ako všetci ostatní. |
| --- | --- |

4.8

EHSV opätovne potvrdzuje, že ľudia so zdravotným postihnutím sú rovnako ako všetci ostatní schopní naplno rozvíjať pracovnú činnosť a ich schopnosti by sa nemali podceňovať, ale naopak podporovať. Ľudia so zdravotným postihnutím majú právo na prácu rovnako ako všetci ostatní.

| 4.9 | EHSV upozorňuje na skutočnosť, že podľa výskumu nadácie Eurofound sa v dôsledku rastúcej miery duševných problémov stáva táto forma zdravotného postihnutia hlavnou príčinou predčasného odchodu z trhu práce, čo v niektorých krajinách predstavuje približne 40 % (29) predčasného odchodu do dôchodku. Treba zmeniť spôsob, akým široká verejnosť a orgány vnímajú situáciu takýchto pracovníkov. |
| --- | --- |

4.9

EHSV upozorňuje na skutočnosť, že podľa výskumu nadácie Eurofound sa v dôsledku rastúcej miery duševných problémov stáva táto forma zdravotného postihnutia hlavnou príčinou predčasného odchodu z trhu práce, čo v niektorých krajinách predstavuje približne 40 % (29) predčasného odchodu do dôchodku. Treba zmeniť spôsob, akým široká verejnosť a orgány vnímajú situáciu takýchto pracovníkov.

| 4.10 | EHSV pripomína, že na uznanie týchto schopností sú potrebné mechanizmy, ktoré by potvrdili takéto znalosti získané buď prostredníctvom (neregulovaných) skúseností alebo prostredníctvom formálneho vzdelávania. EHSV preto žiada o zavedenie „pasu kvalifikácií“ (30), ktorý by ľuďom so zdravotným postihnutím umožnil mobilitu v rámci profesie v EÚ. |
| --- | --- |

4.10

EHSV pripomína, že na uznanie týchto schopností sú potrebné mechanizmy, ktoré by potvrdili takéto znalosti získané buď prostredníctvom (neregulovaných) skúseností alebo prostredníctvom formálneho vzdelávania. EHSV preto žiada o zavedenie „pasu kvalifikácií“ (30), ktorý by ľuďom so zdravotným postihnutím umožnil mobilitu v rámci profesie v EÚ.

| 4.11 | Politiky zamestnanosti pre ľudí so zdravotným postihnutím musia zahŕňať celé pracovné obdobie života [„lifestreaming“ (31)] so zameraním na riešenie otázok bývania, základného vzdelania, odbornej prípravy, zadlženia domácností, finančných ťažkostí, zdravia, nepriaznivého prostredia a miestneho hospodárstva, ako aj prijímanie do zamestnania, udržanie zamestnania a opätovné začlenenie do práce. |
| --- | --- |

4.11

Politiky zamestnanosti pre ľudí so zdravotným postihnutím musia zahŕňať celé pracovné obdobie života [„lifestreaming“ (31)] so zameraním na riešenie otázok bývania, základného vzdelania, odbornej prípravy, zadlženia domácností, finančných ťažkostí, zdravia, nepriaznivého prostredia a miestneho hospodárstva, ako aj prijímanie do zamestnania, udržanie zamestnania a opätovné začlenenie do práce.

| 4.12 | Sloboda pohybu (zásada Spoločenstva) nebola v prípade ľudí so zdravotným postihnutím dosiahnutá v plnej miere, čo má vplyv na ich presun za prácou v ostatných krajinách EÚ, a zároveň aj na štúdium, odchod do dôchodku a všetky ostatné činnosti. |
| --- | --- |

4.12

Sloboda pohybu (zásada Spoločenstva) nebola v prípade ľudí so zdravotným postihnutím dosiahnutá v plnej miere, čo má vplyv na ich presun za prácou v ostatných krajinách EÚ, a zároveň aj na štúdium, odchod do dôchodku a všetky ostatné činnosti.

| 4.13 | Jednou z najväčších prekážok voľného pohybu je neexistencia prevodu práv, ako v prípade osobnej asistencie, ktoré by sa mohli uskutočniť prostredníctvom praktických opatrení na koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia, celoeurópskych kampaní na zvyšovanie povedomia a vzdelávacích kampaní. |
| --- | --- |

4.13

Jednou z najväčších prekážok voľného pohybu je neexistencia prevodu práv, ako v prípade osobnej asistencie, ktoré by sa mohli uskutočniť prostredníctvom praktických opatrení na koordináciu systémov sociálneho zabezpečenia, celoeurópskych kampaní na zvyšovanie povedomia a vzdelávacích kampaní.

| 4.14 | EHSV zdôrazňuje, že „aktívne začlenenie“ musí byť v súlade s trhom práce a poskytovať primeranú výšku príjmov a prístup k vysoko kvalitným sociálnym službám, čo sa odrazí v aj zlepšení životných podmienok nezamestnaných (32). |
| --- | --- |

4.14

EHSV zdôrazňuje, že „aktívne začlenenie“ musí byť v súlade s trhom práce a poskytovať primeranú výšku príjmov a prístup k vysoko kvalitným sociálnym službám, čo sa odrazí v aj zlepšení životných podmienok nezamestnaných (32).

| 4.15 | EHSV pripomína, že prijímanie do bežného pracovného prostredia si vyžaduje služby zamestnanosti, zariadenia na odbornú rekvalifikáciu a sociálne, a zdravotné služby, ako aj zachovanie/riadenie príjmov a poskytovanie stimulov (33). |
| --- | --- |

4.15

EHSV pripomína, že prijímanie do bežného pracovného prostredia si vyžaduje služby zamestnanosti, zariadenia na odbornú rekvalifikáciu a sociálne, a zdravotné služby, ako aj zachovanie/riadenie príjmov a poskytovanie stimulov (33).

| 4.16 | EHSV vyzýva na úpravu sociálnych výhod a daňových systémov tak, aby vstup na trh práce nepredstavoval pre ľudí so zdravotným postihnutím stratu kúpnej sily a aby poskytovali motiváciu na prácu v dobre platenom, kvalitnom zamestnaní. Takisto podporuje zavedenie finančných stimulov na podporu prijímania do zamestnania zo strany podnikov, podporované zamestnávanie na bežnom trhu, samostatnú zárobkovú činnosť ľudí so zdravotným postihnutím a podporu ich podnikania, okrem iného prostredníctvom mikrofinancovania (34), ako aj mimovládne organizácie, ktoré by poskytovali služby na pomoc pracovníkom so zdravotným postihnutím a ich rodinám. |
| --- | --- |

4.16

EHSV vyzýva na úpravu sociálnych výhod a daňových systémov tak, aby vstup na trh práce nepredstavoval pre ľudí so zdravotným postihnutím stratu kúpnej sily a aby poskytovali motiváciu na prácu v dobre platenom, kvalitnom zamestnaní. Takisto podporuje zavedenie finančných stimulov na podporu prijímania do zamestnania zo strany podnikov, podporované zamestnávanie na bežnom trhu, samostatnú zárobkovú činnosť ľudí so zdravotným postihnutím a podporu ich podnikania, okrem iného prostredníctvom mikrofinancovania (34), ako aj mimovládne organizácie, ktoré by poskytovali služby na pomoc pracovníkom so zdravotným postihnutím a ich rodinám.

| 4.17 | Je potrebné zaviesť opatrenia na udržanie zamestnania ľudí, ktorí zostali zdravotne postihnutí v dôsledku nehody alebo ochorenia, alebo na získanie nového uplatnenia pre týchto ľudí, aby nemuseli predčasne odísť z trhu práce. Žiada o úpravu pracovísk a ich okolia (primerané prispôsobenie) pre ľudí so zdravotným postihnutím a o zaistenie programov odborného vzdelávania a preškolenia týchto ľudí s cieľom prispieť k rozvoju ich profesionálnej kariéry (35). V tých krajinách, v ktorých platí systém kvót, je potrebné zabezpečiť plnenie cieľov v oblasti prijímania do zamestnania pomocou primeraných mechanizmov podpory. Sociálny rozmer verejného obstarávania môže takisto podporiť zamestnanosť ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

4.17

Je potrebné zaviesť opatrenia na udržanie zamestnania ľudí, ktorí zostali zdravotne postihnutí v dôsledku nehody alebo ochorenia, alebo na získanie nového uplatnenia pre týchto ľudí, aby nemuseli predčasne odísť z trhu práce. Žiada o úpravu pracovísk a ich okolia (primerané prispôsobenie) pre ľudí so zdravotným postihnutím a o zaistenie programov odborného vzdelávania a preškolenia týchto ľudí s cieľom prispieť k rozvoju ich profesionálnej kariéry (35). V tých krajinách, v ktorých platí systém kvót, je potrebné zabezpečiť plnenie cieľov v oblasti prijímania do zamestnania pomocou primeraných mechanizmov podpory. Sociálny rozmer verejného obstarávania môže takisto podporiť zamestnanosť ľudí so zdravotným postihnutím.

| 4.18 | EHSV je pevne presvedčený o výhodách financovania zamestnanosti voči príspevkom v nezamestnanosti, ako aj o význame motivovania ľudí so zdravotným postihnutím, aby sa zamestnali, podnikov, aby ich zamestnávali a podpory samostatne zárobkovej činnosti ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

4.18

EHSV je pevne presvedčený o výhodách financovania zamestnanosti voči príspevkom v nezamestnanosti, ako aj o význame motivovania ľudí so zdravotným postihnutím, aby sa zamestnali, podnikov, aby ich zamestnávali a podpory samostatne zárobkovej činnosti ľudí so zdravotným postihnutím.

| 4.19 | EHSV vyjadruje podporu politikám zameraným na pomoc mladým ľuďom so zdravotným postihnutím, vrátane včasného vzdelávania, a na ich prechod zo vzdelávania do prvého zamestnania, ako aj politikám uplatňovaným v prípade ľudí s nadobudnutým zdravotným postihnutím, ktoré zabezpečia udržanie zamestnania alebo nové uplatnenie. Tieto skupiny musia mať v budúcej stratégii EÚ po roku 2020 prioritnú pozíciu a musia byť začlenené do revízie stratégie Komisie pre ľudí so zdravotným postihnutím. V tejto súvislosti EHSV pripomína svoje stanovisko SOC/349, v ktorom hovorí o potrebe vypracovať stratégiu nielen pre mládež, ale aj s mládežou (36). |
| --- | --- |

4.19

EHSV vyjadruje podporu politikám zameraným na pomoc mladým ľuďom so zdravotným postihnutím, vrátane včasného vzdelávania, a na ich prechod zo vzdelávania do prvého zamestnania, ako aj politikám uplatňovaným v prípade ľudí s nadobudnutým zdravotným postihnutím, ktoré zabezpečia udržanie zamestnania alebo nové uplatnenie. Tieto skupiny musia mať v budúcej stratégii EÚ po roku 2020 prioritnú pozíciu a musia byť začlenené do revízie stratégie Komisie pre ľudí so zdravotným postihnutím. V tejto súvislosti EHSV pripomína svoje stanovisko SOC/349, v ktorom hovorí o potrebe vypracovať stratégiu nielen pre mládež, ale aj s mládežou (36).

| 4.20 | EHSV uznáva úlohu podnikov, ktoré zamestnávajú veľkú časť ľudí so zdravotným postihnutím a ostatných podnikov, ktoré sa aktívnejšie zasadzujú v tejto oblasti, a v širšom kontexte aj podnikov sociálneho hospodárstva, ako sú družstvá, vzájomné poisťovne, združenia a nadácie, ktoré podporujú sociálne začlenenie a účasť ľudí so zdravotným postihnutím na trhu práce s rovnakými pracovnými právami, pričom im zaručujú osobitné ustanovenia na základe rozhodnutia členských štátov. |
| --- | --- |

4.20

EHSV uznáva úlohu podnikov, ktoré zamestnávajú veľkú časť ľudí so zdravotným postihnutím a ostatných podnikov, ktoré sa aktívnejšie zasadzujú v tejto oblasti, a v širšom kontexte aj podnikov sociálneho hospodárstva, ako sú družstvá, vzájomné poisťovne, združenia a nadácie, ktoré podporujú sociálne začlenenie a účasť ľudí so zdravotným postihnutím na trhu práce s rovnakými pracovnými právami, pričom im zaručujú osobitné ustanovenia na základe rozhodnutia členských štátov.

| 4.21 | EHSV zdôrazňuje podporu pre MSP, aby získali inkluzívny náhľad na prácu a realizovali svoju kľúčovú úlohu v rámci zabezpečenia účinnosti opatrení pre ľudí so zdravotným postihnutím v zamestnaní. |
| --- | --- |

4.21

EHSV zdôrazňuje podporu pre MSP, aby získali inkluzívny náhľad na prácu a realizovali svoju kľúčovú úlohu v rámci zabezpečenia účinnosti opatrení pre ľudí so zdravotným postihnutím v zamestnaní.

| 4.22 | Inštitúcie a orgány EÚ a členských štátov si musia uvedomiť túto situáciu a ísť príkladom v začleňovaní pracovníkov so zdravotným postihnutím medzi svoju pracovnú silu prostredníctvom praktického akčného plánu na zlepšenie súčasnej miery začlenenia, ktorá je veľmi nízka. |
| --- | --- |

4.22

Inštitúcie a orgány EÚ a členských štátov si musia uvedomiť túto situáciu a ísť príkladom v začleňovaní pracovníkov so zdravotným postihnutím medzi svoju pracovnú silu prostredníctvom praktického akčného plánu na zlepšenie súčasnej miery začlenenia, ktorá je veľmi nízka.

| 4.23 | EHSV zdôrazňuje význam konceptu flexiistoty pre ľudí so zdravotným postihnutím, t. j. zvýšenia flexibility a prispôsobenia ľudských zdrojov v rámci podniku pomocou kvalitnejších pracovných podmienok a bezpečnosti v zamestnaní. Prostredníctvom stratégii sa musí zabezpečiť vyváženosť pracovného a súkromného života, celoživotné vzdelávanie a opatrenia na prechod medzi rôznymi možnými sociálnymi zdrojmi a situáciami a zamestnaním v rámci životného cyklu ľudí so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

4.23

EHSV zdôrazňuje význam konceptu flexiistoty pre ľudí so zdravotným postihnutím, t. j. zvýšenia flexibility a prispôsobenia ľudských zdrojov v rámci podniku pomocou kvalitnejších pracovných podmienok a bezpečnosti v zamestnaní. Prostredníctvom stratégii sa musí zabezpečiť vyváženosť pracovného a súkromného života, celoživotné vzdelávanie a opatrenia na prechod medzi rôznymi možnými sociálnymi zdrojmi a situáciami a zamestnaním v rámci životného cyklu ľudí so zdravotným postihnutím.

| 4.24 | EHSV podporuje snahu o vytvorenie nových ekologických a sociálnych pracovných odvetví a podporu prístupnosti a zásady dizajnu pre všetkých, ktoré ľuďom so zdravotným postihnutím ponúkajú pracovné príležitosti. |
| --- | --- |

4.24

EHSV podporuje snahu o vytvorenie nových ekologických a sociálnych pracovných odvetví a podporu prístupnosti a zásady dizajnu pre všetkých, ktoré ľuďom so zdravotným postihnutím ponúkajú pracovné príležitosti.

| 4.25 | EHSV sa zasadzuje za podporu tých pracovníkov so zdravotným postihnutím, ktorí potrebujú pomoc, ako aj za služby, ktoré sú potrebné na to, aby mohli rodinní príslušníci ľudí so zdravotným postihnutím zotrvať v zamestnaní. |
| --- | --- |

4.25

EHSV sa zasadzuje za podporu tých pracovníkov so zdravotným postihnutím, ktorí potrebujú pomoc, ako aj za služby, ktoré sú potrebné na to, aby mohli rodinní príslušníci ľudí so zdravotným postihnutím zotrvať v zamestnaní.

| 4.26 | Politiky zamerané na zvyšovanie povedomia môžu pomáhať v boji proti stereotypom (37) o pracovníkoch so zdravotným postihnutím a musia sa zameriavať na sociálnych partnerov, vedúcich a riadiacich pracovníkov a zamestnancov, zdravotnícky personál a verejnú správu (38). |
| --- | --- |

4.26

Politiky zamerané na zvyšovanie povedomia môžu pomáhať v boji proti stereotypom (37) o pracovníkoch so zdravotným postihnutím a musia sa zameriavať na sociálnych partnerov, vedúcich a riadiacich pracovníkov a zamestnancov, zdravotnícky personál a verejnú správu (38).

| 4.27 | Spomenuté nástroje podpory musia byť pre podniky a pracovníkov ľahko využiteľné a verejné orgány ich musia účinne propagovať a používať. |
| --- | --- |

4.27

Spomenuté nástroje podpory musia byť pre podniky a pracovníkov ľahko využiteľné a verejné orgány ich musia účinne propagovať a používať.

| 4.28 | Zároveň je potrebné zdôrazniť úlohu médií, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri zvyšovaní povedomia a šírení informácií na podporu zásad tolerancie, sociálneho začlenenia a akceptovania rozmanitosti v európskej spoločnosti. |
| --- | --- |

4.28

Zároveň je potrebné zdôrazniť úlohu médií, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri zvyšovaní povedomia a šírení informácií na podporu zásad tolerancie, sociálneho začlenenia a akceptovania rozmanitosti v európskej spoločnosti.

| 4.29 | EHSV podporuje rozvoj inovačných iniciatív, ako sú spomenutý „pas kvalifikácií“ a „lifestreaming“, a poukazuje na ďalšie príklady:






  4.29.1 | služby zamerané na pracovné poradenstvo („job coaching“) ako model pre poskytovanie trvalej podpory a školenie v bežnom pracovnom prostredí; |
| --- | --- | --- |

4.29

EHSV podporuje rozvoj inovačných iniciatív, ako sú spomenutý „pas kvalifikácií“ a „lifestreaming“, a poukazuje na ďalšie príklady:

4.29.1

služby zamerané na pracovné poradenstvo („job coaching“) ako model pre poskytovanie trvalej podpory a školenie v bežnom pracovnom prostredí;

| 4.29.2 | vytvorenie „systému akreditácie predchádzajúceho vzdelania“ (39), ktorý by zohľadňoval postupné získavanie znalostí; |
| --- | --- |

4.29.2

vytvorenie „systému akreditácie predchádzajúceho vzdelania“ (39), ktorý by zohľadňoval postupné získavanie znalostí;

| 4.29.3 | podpora počas celej doby pracovného života v podnikoch a vo verejnej správe; |
| --- | --- |

4.29.3

podpora počas celej doby pracovného života v podnikoch a vo verejnej správe;

| 4.29.4 | využívanie nových technológií so systémami podpory, ako sú systémy výukových videí („video tutorial system“) (40), a vo všeobecnosti poskytovanie podporných technológií a zabezpečenie prístupnosti bežných technológií na pracovisku; |
| --- | --- |

4.29.4

využívanie nových technológií so systémami podpory, ako sú systémy výukových videí („video tutorial system“) (40), a vo všeobecnosti poskytovanie podporných technológií a zabezpečenie prístupnosti bežných technológií na pracovisku;

| 4.29.5 | rozvoj modelu riadenia v oblasti zdravotného postihnutia („disability management model“) (41) v rámci všeobecných politík podnikov v oblasti rozmanitosti. |
| --- | --- |

4.29.5

rozvoj modelu riadenia v oblasti zdravotného postihnutia („disability management model“) (41) v rámci všeobecných politík podnikov v oblasti rozmanitosti.

5.   Prístupnosť pre ľudí so zdravotným postihnutím

| 5.1 | EHSV pripomína uznesenie Rady EÚ zo 17. marca 2008, v ktorom sa uvádza, že „prístupnosť predstavuje základný kameň začleňujúcej spoločnosti založenej na nediskriminácii“ (42), pričom zásadnú úlohu v tomto procese zohrávajú sociálni partneri, keďže prístupnosť je predpokladom pre zamestnanosť. |
| --- | --- |

5.1

EHSV pripomína uznesenie Rady EÚ zo 17. marca 2008, v ktorom sa uvádza, že „prístupnosť predstavuje základný kameň začleňujúcej spoločnosti založenej na nediskriminácii“ (42), pričom zásadnú úlohu v tomto procese zohrávajú sociálni partneri, keďže prístupnosť je predpokladom pre zamestnanosť.

| 5.2 | EHSV opätovne potvrdzuje svoje prieskumné stanovisko na tému „Rovnaké príležitosti pre ľudí so zdravotným postihnutím“ (43), ktoré zdôrazňuje rovnaké práva, ale odlišné potreby a odlišné formy prístupu k tovarom a službám. |
| --- | --- |

5.2

EHSV opätovne potvrdzuje svoje prieskumné stanovisko na tému „Rovnaké príležitosti pre ľudí so zdravotným postihnutím“ (43), ktoré zdôrazňuje rovnaké práva, ale odlišné potreby a odlišné formy prístupu k tovarom a službám.

| 5.3 | EHSV odporúča postupné vykonávanie prostredníctvom krátkodobých, strednodobých a dlhodobých cieľov (vrátane jasného a konečného termínu pre nové a existujúce tovary, služby a infraštruktúry), ktoré by zaviazali členské štáty, aby okrem iných metód využívali aj potenciál verejného obstarávania. |
| --- | --- |

5.3

EHSV odporúča postupné vykonávanie prostredníctvom krátkodobých, strednodobých a dlhodobých cieľov (vrátane jasného a konečného termínu pre nové a existujúce tovary, služby a infraštruktúry), ktoré by zaviazali členské štáty, aby okrem iných metód využívali aj potenciál verejného obstarávania.

| 5.4 | EHSV uznáva, že prístupnosť je základným predpokladom pre okamžité uplatnenie politických a občianskych práv, a táto skutočnosť sa musí odzrkadľovať v konkrétnych plánoch prístupnosti, ktoré budú obsahovať normy a sankcie záväzné pre všetky verejné orgány, pričom ľudia so zdravotným postihnutím budú mať možnosť využiť mechanizmy na ochranu svojich práv. Nemali by sa konať žiadne ďalšie voľby do Európskeho parlamentu bez toho, aby bol zaručený prístup do volebných miestností a bez významného zastúpenia ľudí so zdravotným postihnutím medzi kandidátmi. Na národnej úrovni je preto potrebné prijať primerané opatrenia. |
| --- | --- |

5.4

EHSV uznáva, že prístupnosť je základným predpokladom pre okamžité uplatnenie politických a občianskych práv, a táto skutočnosť sa musí odzrkadľovať v konkrétnych plánoch prístupnosti, ktoré budú obsahovať normy a sankcie záväzné pre všetky verejné orgány, pričom ľudia so zdravotným postihnutím budú mať možnosť využiť mechanizmy na ochranu svojich práv. Nemali by sa konať žiadne ďalšie voľby do Európskeho parlamentu bez toho, aby bol zaručený prístup do volebných miestností a bez významného zastúpenia ľudí so zdravotným postihnutím medzi kandidátmi. Na národnej úrovni je preto potrebné prijať primerané opatrenia.

| 5.5 | EHSV víta úsilie členských štátov EÚ a Komisie o zabezpečenie prístupnosti, cieľom ktorého musí byť zaistiť univerzálnu prístupnosť (verejné budovy, budovy verejného záujmuiii, súkromné podniky, tovary a služby, cestovný ruch, elektronický obchod, informácie, doprava, technológie a komunikácie). |
| --- | --- |

5.5

EHSV víta úsilie členských štátov EÚ a Komisie o zabezpečenie prístupnosti, cieľom ktorého musí byť zaistiť univerzálnu prístupnosť (verejné budovy, budovy verejného záujmuiii, súkromné podniky, tovary a služby, cestovný ruch, elektronický obchod, informácie, doprava, technológie a komunikácie).

| 5.6 | EHSV potvrdzuje, že prístupnosť je prínosom pre všetkých (starnutie, tehotné ženy, znížená pohyblivosť atď.). Prístupné podniky pritiahnu viac zákazníkov (15 % zákazníkov). Nové výrobky podnietia vznik väčšieho množstva trhov a sú zdrojom trvalo udržateľného hospodárskeho rastu. |
| --- | --- |

5.6

EHSV potvrdzuje, že prístupnosť je prínosom pre všetkých (starnutie, tehotné ženy, znížená pohyblivosť atď.). Prístupné podniky pritiahnu viac zákazníkov (15 % zákazníkov). Nové výrobky podnietia vznik väčšieho množstva trhov a sú zdrojom trvalo udržateľného hospodárskeho rastu.

| 5.7 | EHSV ďalej zdôrazňuje, že záväzok prístupnosti je záväzkom v oblasti základných práv európskeho občianstva, ako uvádza vo svojom stanovisku o prístupnosti elektronických technológií (44). |
| --- | --- |

5.7

EHSV ďalej zdôrazňuje, že záväzok prístupnosti je záväzkom v oblasti základných práv európskeho občianstva, ako uvádza vo svojom stanovisku o prístupnosti elektronických technológií (44).

| 5.8 | EHSV pripomína európskym inštitúciám, a najmä Komisii, že počet ich budov a elektronických systémov informačných technológií (napr. internetových stránok, oddelenia Komisie pre verejné konzultácie), ktoré sú prístupné, je stále nízky. Preto je potrebné vypracovať plán prístupnosti, ktorý bude odrážať skutočný záväzok voči ľuďom so zdravotným postihnutím (45). |
| --- | --- |

5.8

EHSV pripomína európskym inštitúciám, a najmä Komisii, že počet ich budov a elektronických systémov informačných technológií (napr. internetových stránok, oddelenia Komisie pre verejné konzultácie), ktoré sú prístupné, je stále nízky. Preto je potrebné vypracovať plán prístupnosti, ktorý bude odrážať skutočný záväzok voči ľuďom so zdravotným postihnutím (45).

| 5.9 | EHSV žiada o štátnu pomoc (46) pre súkromné spoločnosti a služby na dosiahnutie cieľa primeraného prispôsobenia stanoveného v smernici 2000/78 (47). V oblasti súkromných služieb sa musí zaviesť zásada predbežnej prístupnosti. |
| --- | --- |

5.9

EHSV žiada o štátnu pomoc (46) pre súkromné spoločnosti a služby na dosiahnutie cieľa primeraného prispôsobenia stanoveného v smernici 2000/78 (47). V oblasti súkromných služieb sa musí zaviesť zásada predbežnej prístupnosti.

| 5.10 | Rozvoj noriem prístupnosti na podporu právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania by mal pokračovať podľa príkladu úspešných amerických právnych predpisov. EHSV pripomína význam dialógu medzi inštitúciami, priemyselnými odvetviami a občianskou spoločnosťou pri definovaní takýchto noriem (48). |
| --- | --- |

5.10

Rozvoj noriem prístupnosti na podporu právnych predpisov v oblasti verejného obstarávania by mal pokračovať podľa príkladu úspešných amerických právnych predpisov. EHSV pripomína význam dialógu medzi inštitúciami, priemyselnými odvetviami a občianskou spoločnosťou pri definovaní takýchto noriem (48).

| 5.11 | EHSV podporuje vyhlásenie Európskeho hlavného mesta univerzálnej prístupnosti, založeného na systéme prideľovania vlajok, ktoré udelí uznanie európskym občanom a regiónom za ich úsilie v oblasti vytvorenia prístupnosti k miestam, tovarom a službám, a posilní trvalo udržateľný rozvoj miestnych orgánov. |
| --- | --- |

5.11

EHSV podporuje vyhlásenie Európskeho hlavného mesta univerzálnej prístupnosti, založeného na systéme prideľovania vlajok, ktoré udelí uznanie európskym občanom a regiónom za ich úsilie v oblasti vytvorenia prístupnosti k miestam, tovarom a službám, a posilní trvalo udržateľný rozvoj miestnych orgánov.

| 5.12 | EHSV očakáva, že nové nariadenia o námornej doprave, mestskej a medzimestskej autobusovej doprave či taxíkoch primerane zohľadnia rôzne potreby ľudí so zdravotným postihnutím tým, že upravia všetky dopravné prostriedky a ich vybavenie podľa vzoru platných nariadení v oblasti leteckej a železničnej dopravy. |
| --- | --- |

5.12

EHSV očakáva, že nové nariadenia o námornej doprave, mestskej a medzimestskej autobusovej doprave či taxíkoch primerane zohľadnia rôzne potreby ľudí so zdravotným postihnutím tým, že upravia všetky dopravné prostriedky a ich vybavenie podľa vzoru platných nariadení v oblasti leteckej a železničnej dopravy.

| 5.13 | EHSV privítal oznámenie Komisie o prístupnosti elektronických technológií (49), a vyzval EÚ, aby začlenila navrhnuté činnosti do strategického rámca pre informačnú spoločnosť. Je naliehavo potrebné predložiť právne predpisy o prístupnosti elektronických technológií v oblastiach, ako napríklad prístupnosť internetových stránok, inkluzívna komunikácia, telefonické služby, mobilné telefóny, digitálna technológia a bankomaty. Tieto ciele boli stanovené už v roku 2003 v ministerskom vyhlásení z Kréty (50) a z Rigy. Existujú odôvodnené pochybnosti, pokiaľ ide o ich dosiahnutie v stanovenom termíne, EHSV preto žiada o intenzívny akčný plán na dosiahnutie týchto cieľov do roku 2011. |
| --- | --- |

5.13

EHSV privítal oznámenie Komisie o prístupnosti elektronických technológií (49), a vyzval EÚ, aby začlenila navrhnuté činnosti do strategického rámca pre informačnú spoločnosť. Je naliehavo potrebné predložiť právne predpisy o prístupnosti elektronických technológií v oblastiach, ako napríklad prístupnosť internetových stránok, inkluzívna komunikácia, telefonické služby, mobilné telefóny, digitálna technológia a bankomaty. Tieto ciele boli stanovené už v roku 2003 v ministerskom vyhlásení z Kréty (50) a z Rigy. Existujú odôvodnené pochybnosti, pokiaľ ide o ich dosiahnutie v stanovenom termíne, EHSV preto žiada o intenzívny akčný plán na dosiahnutie týchto cieľov do roku 2011.

| 5.14 | EHSV opätovne potvrdzuje svoj záväzok v súvislosti so zásadou „dizajn pre všetkých“ a domnieva sa, že je dôležité, aby sa tento koncept začlenil do osnov v rámci odborného vzdelávania a univerzitných kurzov, aby túto zásadu uplatňovali všetci odborníci. |
| --- | --- |

5.14

EHSV opätovne potvrdzuje svoj záväzok v súvislosti so zásadou „dizajn pre všetkých“ a domnieva sa, že je dôležité, aby sa tento koncept začlenil do osnov v rámci odborného vzdelávania a univerzitných kurzov, aby túto zásadu uplatňovali všetci odborníci.

| 5.15 | EHSV podporuje rozvoj „európskeho preukazu ľudí so zdravotným postihnutím“, ktorý pri cezhraničných presunoch zdravotne postihnutým zabezpečí vzájomné uznávanie ich práv, vrátane rovnakej úrovne prístupu k doprave, kultúre a aktivitám vo voľnom čase podľa príkladu európskej parkovacej karty. |
| --- | --- |

5.15

EHSV podporuje rozvoj „európskeho preukazu ľudí so zdravotným postihnutím“, ktorý pri cezhraničných presunoch zdravotne postihnutým zabezpečí vzájomné uznávanie ich práv, vrátane rovnakej úrovne prístupu k doprave, kultúre a aktivitám vo voľnom čase podľa príkladu európskej parkovacej karty.

6.   Rodové hľadisko a zdravotné postihnutie

| 6.1 | EHSV poukazuje na skutočnosť, že ženy predstavujú 60 % ľudí so zdravotným postihnutím v Európe, a že sa s nimi nezaobchádza rovnako, pretože sú naďalej diskriminované pri uznávaní práva na prístup k tovarom a službám (zdravie, vzdelanie a ochrana pred násilím páchaným na ženách, atď.). |
| --- | --- |

6.1

EHSV poukazuje na skutočnosť, že ženy predstavujú 60 % ľudí so zdravotným postihnutím v Európe, a že sa s nimi nezaobchádza rovnako, pretože sú naďalej diskriminované pri uznávaní práva na prístup k tovarom a službám (zdravie, vzdelanie a ochrana pred násilím páchaným na ženách, atď.).

| 6.2 | Úroveň zamestnanosti žien so zdravotným postihnutím zostáva už desaťročie nezmenená, pričom miera nečinnosti a nezamestnanosti je vysoká, platy sú nižšie a vyskytujú sa ďalšie problémy pri vstupe na pracovný trh. |
| --- | --- |

6.2

Úroveň zamestnanosti žien so zdravotným postihnutím zostáva už desaťročie nezmenená, pričom miera nečinnosti a nezamestnanosti je vysoká, platy sú nižšie a vyskytujú sa ďalšie problémy pri vstupe na pracovný trh.

| 6.3 | Do navrhovania, vykonávania, doplňovania a hodnotenia politík v oblasti zdravotného postihnutia je potrebné začleniť rodové hľadisko. Treba vytvoriť konkrétne opatrenia a činnosti s cieľom zaručiť prístup k zamestnaniu a posilniť prijímanie žien do zamestnania. |
| --- | --- |

6.3

Do navrhovania, vykonávania, doplňovania a hodnotenia politík v oblasti zdravotného postihnutia je potrebné začleniť rodové hľadisko. Treba vytvoriť konkrétne opatrenia a činnosti s cieľom zaručiť prístup k zamestnaniu a posilniť prijímanie žien do zamestnania.

7.   Sociálny dialóg a zdravotné postihnutie

| 7.1 | EHSV vyzýva sociálnych partnerov, aby zabezpečili, aby ľudia so zdravotným postihnutím mohli pracovať v rovnakých podmienkach ako ostatní, v spravodlivých a priaznivých pracovných podmienkach, a najmä s rovnakými príležitosťami a rovnakým odmeňovaním za prácu rovnakej hodnoty, a aby mohli uplatňovať svoje pracovné a odborové práva. Povzbudzuje obzvlášť ľudí so zdravotným postihnutím, aby sa zapájali do profesijných a odborových organizácií a žiada, aby sa subdodávateľská práca vykonávala v rovnakých pracovných podmienkach (51) (článok 27 Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím). |
| --- | --- |

7.1

EHSV vyzýva sociálnych partnerov, aby zabezpečili, aby ľudia so zdravotným postihnutím mohli pracovať v rovnakých podmienkach ako ostatní, v spravodlivých a priaznivých pracovných podmienkach, a najmä s rovnakými príležitosťami a rovnakým odmeňovaním za prácu rovnakej hodnoty, a aby mohli uplatňovať svoje pracovné a odborové práva. Povzbudzuje obzvlášť ľudí so zdravotným postihnutím, aby sa zapájali do profesijných a odborových organizácií a žiada, aby sa subdodávateľská práca vykonávala v rovnakých pracovných podmienkach (51) (článok 27 Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím).

| 7.2 | Sociálny dialóg zohráva kľúčovú úlohu pri ochrane práv, rovnakých príležitostí a nediskriminácie ľudí so zdravotným postihnutím v zamestnaní, v oblasti sociálneho zabezpečenia, bezpečnosti pri práci a ostatných súvislostiach, ako aj v pracovných vzťahoch vo všeobecnosti. Je základným predpokladom pre realizáciu pozitívnych opatrení v oblasti zamestnanosti a prístupnosti, ako aj pri odbornom vzdelávaní, podpore a pomoci pracovníkom so zdravotným postihnutím. |
| --- | --- |

7.2

Sociálny dialóg zohráva kľúčovú úlohu pri ochrane práv, rovnakých príležitostí a nediskriminácie ľudí so zdravotným postihnutím v zamestnaní, v oblasti sociálneho zabezpečenia, bezpečnosti pri práci a ostatných súvislostiach, ako aj v pracovných vzťahoch vo všeobecnosti. Je základným predpokladom pre realizáciu pozitívnych opatrení v oblasti zamestnanosti a prístupnosti, ako aj pri odbornom vzdelávaní, podpore a pomoci pracovníkom so zdravotným postihnutím.

| 7.3 | Sociálni partneri musia začleniť problematiku zdravotného postihnutia do všetkých medziodvetvových a odvetvových činností a rokovaní na úrovni podniku, najmä pokiaľ ide o otázky zamestnanosti, prístupnosti a sociálnej ochrany, a to v spolupráci s organizovanou občianskou spoločnosťou a ľuďmi so zdravotnými postihnutím. |
| --- | --- |

7.3

Sociálni partneri musia začleniť problematiku zdravotného postihnutia do všetkých medziodvetvových a odvetvových činností a rokovaní na úrovni podniku, najmä pokiaľ ide o otázky zamestnanosti, prístupnosti a sociálnej ochrany, a to v spolupráci s organizovanou občianskou spoločnosťou a ľuďmi so zdravotnými postihnutím.

| 7.4 | Sociálni partneri sa musia zapájať do monitorovania a uplatňovania Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím v oblasti pracovných vzťahov a sociálnej ochrany. |
| --- | --- |

7.4

Sociálni partneri sa musia zapájať do monitorovania a uplatňovania Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím v oblasti pracovných vzťahov a sociálnej ochrany.

8.   Participácia a občiansky dialóg

| 8.1 | EHSV vyjadruje svoju celkovú podporu zásade „žiadne rozhodnutia o zdravotne postihnutých bez zdravotne postihnutých“ (52) a verí v politiky zamerané na posilnenie ich postavenia a presadzovanie ich individuálnych práv. |
| --- | --- |

8.1

EHSV vyjadruje svoju celkovú podporu zásade „žiadne rozhodnutia o zdravotne postihnutých bez zdravotne postihnutých“ (52) a verí v politiky zamerané na posilnenie ich postavenia a presadzovanie ich individuálnych práv.

| 8.2 | EHSV sa domnieva, že občiansky dialóg s ľuďmi so zdravotným postihnutím a ich rodinami je najlepším rámcom na zlepšenie riadenia EÚ, a to prostredníctvom vytvorenia záväzných mechanizmov a protokolov a participačných a konzultačných orgánov ad hoc v rámci EÚ. |
| --- | --- |

8.2

EHSV sa domnieva, že občiansky dialóg s ľuďmi so zdravotným postihnutím a ich rodinami je najlepším rámcom na zlepšenie riadenia EÚ, a to prostredníctvom vytvorenia záväzných mechanizmov a protokolov a participačných a konzultačných orgánov ad hoc v rámci EÚ.

| 8.3 | Organizácie ľudí so zdravotným postihnutím by sa mali zapájať do pravidelných správ o hodnotení politík zamestnanosti a prístupnosti, vykonávania Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím a finančných programov a nástrojov Komisie s cieľom zohľadniť postoj občianskej spoločnosti, napríklad prostredníctvom alternatívnych správ. |
| --- | --- |

8.3

Organizácie ľudí so zdravotným postihnutím by sa mali zapájať do pravidelných správ o hodnotení politík zamestnanosti a prístupnosti, vykonávania Dohovoru o právach ľudí so zdravotným postihnutím a finančných programov a nástrojov Komisie s cieľom zohľadniť postoj občianskej spoločnosti, napríklad prostredníctvom alternatívnych správ.

| 8.4 | EÚ a členské štáty musia podporovať a zabezpečiť finančné prostriedky na rozvoj občianskej spoločnosti, zaistenie jej nezávislosti a schopnosti zúčastňovať sa na rámcových politikách a/alebo poskytovaní sociálnych služieb. |
| --- | --- |

8.4

EÚ a členské štáty musia podporovať a zabezpečiť finančné prostriedky na rozvoj občianskej spoločnosti, zaistenie jej nezávislosti a schopnosti zúčastňovať sa na rámcových politikách a/alebo poskytovaní sociálnych služieb.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 241, 7.10.2002, s. 89.

1

(2)  Stanoviská EHSV: Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 19 – Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2008, s. 80 – Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 32 – Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 102 – Ú. v. EÚ C 185, 8.8.2006, s. 46 – Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006, s. 22 – Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 26 – Ú. v. EÚ C 24, 31.1.2006, s. 15 – Ú. v. EÚ C 110, 30.4.2004, s. 26 – Ú. v. EÚ C 133, 6.6.2003, s. 50 – Ú. v. EÚ 36, 8.2.2002, s. 72.

2

(3)  http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/microdata/eu_silc

3

(4)  Smernica Komisie 2000/78/ES z 27. novembra 2000 – nariadenie Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006; nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2006 z 5. júla 2006 [Ú. v. EÚ L 204, 26.7.2006] a smernica o telekomunikáciách, KOM(2007) 697 v konečnom znení – 2007/0247 (COD).

4

(5)  Oznámenie Komisie o sociálnom programe, KOM(2005) 33 v konečnom znení, a oznámenie Komisie na tému Rovnaké príležitosti pre ľudí so zdravotným postihnutím: Európsky akčný plán, KOM(2003) 650 v konečnom znení.

5

Rovnaké príležitosti pre ľudí so zdravotným postihnutím: Európsky akčný plán,

(6)  http://antiguo.cermi.es/graficos/declaracion-madrid.asp

6

(7)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=3784&langId=en

7

(8)  Eurobarometer: Diskriminácia v EÚ v roku 2009 (na základe prác v teréne vykonaných v čase od 29. mája do 14. júna 2009).

8

(9)  KOM(2009) 647 v konečnom znení.

9

(10)  Uznesenie Rady (2008/C75/01).

10

(11)  Stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007.

11

(http://w3.bcn.es/fitxers/baccessible/greugecomparatiueconmic.683.pdf).

http://www.feaps.org/actualidad/23_04_09/ultima_hora/sobreesfuerzo_15_04_09.pdf

(12)  KOM(2009) 58 v konečnom znení.

12

(13)  KOM(2009) 647 v konečnom znení.

13

(14)  Gregorio RODRÍGUEZ CAMPO, Carlos GARCÍA SERRANO a Luis TOHARIA: „Evaluation of employment policies for persons with disabilities and formulation and economic cost of new proposals for labour integration“ („Hodnotenie politiky zamestnanosti pre osoby so zdravotným postihnutím a formulácia a ekonomické náklady nových návrhov na začlenenie do trhu práce“) v Colección Telefónica Accessible no. 9, Ediciones Cinca, apríl 2009, ISBN: 978-84-96889-48-4, Madrid, Španielsko.

14

(15)  Uznesenie Rady (2008/ C 75/01).

15

(16)  http://cms.horus.be/files/99909/MediaArchive/EDF%20declaration%20on%20girls%20and%20women%20with%20disabilities.doc

16

(17)  Stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 10, 15.1.2008, s. 80.

17

(18)  Rozhodnutie Rady 15540/09 z 24. novembra 2009.

18

(19)  http://cms.horus.be/files/99909/MediaArchive/library/EDF_contribution_OHCHR_contribution_national_frameworks_for_implementation_CRPD(final).doc

19

(20)  http://www.efc.be/Networking/InterestGroupsAndFora/Disability/Pages/TheEuropeanConsortiumofFoundationsonHumanRightsandDisability.aspx

20

(21)  Návrh smernice Rady, KOM(2008) 426 v konečnom znení, 2.7.2008.

21

(22)  http://www.observatoriodeladiscapacidad.es/?q=es/informacion/agenda/18112009/presentaci_n_de_innet16_european_inclusion_network_lanzamiento_del_obser

22

(23)  Statistics in Focus, Theme 3: Zamestnanosť zdravotne postihnutých ľudí v Európe 2002, Eurostat 26/2003.

23

Zamestnanosť zdravotne postihnutých ľudí v Európe 2002

http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-NK-03-026/EN/KS-NK-03-026-EN.PDF.

(24)  Štatistický úrad Európskych spoločenstiev (Eurostat) – Január 2010.

24

(25)  Eurobarometer: „Diskriminácia v EÚ v roku 2009“ a stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 256, 27.10.2007, s. 102.

25

(26)  http://www.cermi.es/NR/rdonlyres/6487C9F8-F423-493B-83B8-562CB09201B8/30184/EstudioCERMICrisisyDiscapacidad.doc

26

www.cermi.es

(27)  Závery predsedníctva Európskej rady zo zasadnutia v Bruseli 23. a 24. marca 2006.

27

(28)  Smernica Rady 2000/78.

28

(29)  Analýza Európskej nadácie za zlepšovanie životných a pracovných podmienok vykonaná na základe údajov z nemeckej databázy spolkových zdravotných zisťovaní (2007). http://www.gbe-bund.de/gbe10/pkg_isgbe5.prc_isgbe?p_uid=gastd&p_sprache=E.

29

(30)  Európske centrum zamestnávateľov a podnikov poskytujúcich služby pre verejnosť (CEEP). http://www.ceep.eu

30

(31)  Európske centrum zamestnávateľov a podnikov poskytujúcich služby pre verejnosť (CEEP). http://www.ceep.eu.

31

(32)  Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok.

32

(33)  Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok.

33

(34)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=es&catId=89&newsId=547.

34

(35)  Príručka Creating an inclusive society: mainstreaming disability based on the social economy example (Vytvárame inkluzívnu spoločnosť: všeobecné zohľadňovanie zdravotného postihnutia podľa vzoru sociálneho hospodárstva).

35

Creating an inclusive society: mainstreaming disability based on the social economy example (Vytvárame inkluzívnu spoločnosť: všeobecné zohľadňovanie zdravotného postihnutia podľa vzoru sociálneho hospodárstva).

http://www.socialeconomy.eu.org/IMG/pdf/Guide_on_Disability_Mainstreaming_and_Social_Economy.pdf.

(36)  Stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 113.

36

(37)  www.fundaciononce.es.

37

(38)  Európska nadácia pre zlepšovanie životných a pracovných podmienok, http://www.eurofound.europa.eu.

38

(39)  Centrum zamestnávateľov a podnikov poskytujúcich služby pre verejnosť (CEEP) http://www.ceep.eu.

39

(40)  Centrum zamestnávateľov a podnikov poskytujúcich služby pre verejnosť (CEEP) http://www.ceep.eu.

40

(41)  Centrum zamestnávateľov a podnikov poskytujúcich služby pre verejnosť (CEEP) http://www.ceep.eu

41

(42)  Uznesenie Rady (2008/C 75/01).

42

(43)  Stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 32.

43

(44)  Stanovisko EHSV, Ú. v. EÚ C 110, 9.5.2006, s. 26 a uznesenie Rady zo 6. februára 2003, Ú. v. EÚ C 39, 2003, s. 5.

44

(45)  KOM(2007) 501 v konečnom znení.

45

(46)  Články 41 a 42 nariadenia Komisie (ES) č. 800/2008 zo 6. augusta 2008.

46

(47)  Smernica Rady 2000/78 z 27. novembra 2000.

47

(48)  http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/archive/deploy/pubproc/eso-m376/index_en.htm

48

http://cms.horus.be/files/99909/MediaArchive/M420%20Mandate%20Access%20Built%20Environment.pdf.

(49)  KOM(2005) 425 v končenom znení, KOM (2008) 804 v konečnom znení.

49

(50)  Vyhlásenie ministrov dopravy a telekomunikácií krajín Európskej únie o digitálnej integrácii, apríl 2003.

50

(51)  Článok 27 Dohovoru OSN o právach osôb so zdravotným postihnutím (UNCRPD).

51

(52)  Slogan Európskeho fóra zdravotne postihnutých (EDF), valné zhromaždenie EDF 2009.

52

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/16

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Integrácia pracovníkov z radov prisťahovalcov“ (prieskumné stanovisko)

2010/C 354/03

Spravodajca: Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Pán Diego López Garrido, štátny tajomník pre Európsku úniu ministerstva zahraničných vecí a spolupráce, listom z 23. júla 2009 podľa článku 262 Zmluvy o ES požiadal v mene budúceho španielskeho predsedníctva Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Integrácia pracovníkov z radov prisťahovalcov“.

Odborná sekcia pre zamestnanosť, sociálne veci a občianstvo poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 23. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca) prijal 138 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 8 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   EHSV zdôrazňuje význam európskej pridanej hodnoty politík zamestnanosti, prisťahovalectva a integračných politík. Výlučne národne politiky nefungujú, preto bude potrebné posilniť európsky základ týchto politík.

1.2   Pracovníci a pracovníčky z radov prisťahovalcov pozitívne prispievajú k hospodárskemu rozvoju a sociálnemu blahobytu v Európe. Z dôvodu demografickej situácie bude musieť Európa vo väčšej miere prijímať nových prisťahovalcov.

1.3   Je potrebné zlepšiť integračné procesy tak vzhľadom na hospodársku účinnosť, ako aj sociálnu súdržnosť. Zamestnanosť je základným aspektom integrácie.

1.4   Integrácia je obojsmerný sociálny proces vzájomného prispôsobovania, ktorý musia uľahčiť dobré právne predpisy a dobré riadenie. EHSV žiada Radu, aby schválila smernicu, ktorá má zaručiť spoločný právny rámec pre pracovníkov z radov prisťahovalcov, a aby zlepšila protidiskriminačné právne predpisy.

1.5   Integrácia na pracovisku, pri ktorej budú poskytnuté rovnaké príležitosti a rovnaké zaobchádzanie, je tiež výzvou pre sociálnych partnerov, ktorí ju musia podporovať v rámci kolektívneho vyjednávania a sociálneho dialógu, a to aj na európskej úrovni. Pracovníci a pracovníčky z radov prisťahovalcov musia mať k integrácii pozitívny postoj.

1.6   Podniky pôsobia v stále rozmanitejšom prostredí. Je potrebné, aby si podniky osvojili pozitívny prístup ku kultúrnej rozmanitosti a tým zlepšili integráciu a zvýšili počet príležitosti.

1.7   EHSV navrhuje Komisii, aby predložila žiadosť o vpracovanie prieskumného stanoviska v súvislosti s vytvorením európskej platformy pre dialóg o riadení migrácie pracovnej sily. Jej vytvorenie je zakotvené v Štokholmskom programe.

2.   Kontext stanoviska

2.1   Španielske predsedníctvo Rady EÚ požiadalo EHSV o vypracovanie prieskumného stanoviska, aby EÚ zlepšila integráciu pracovníkov z radov prisťahovalcov. Preto sa EHSV v tomto stanovisku zameria na integráciu pracovníkov z radov prisťahovalcov v zamestnaní a na iné aspekty, ktoré priamo alebo nepriamo súvisia s trhom práce.

2.2   Všeobecné aspekty prisťahovaleckej a integračnej politiky budú posudzované len vtedy, ak so stanoviskom priamo súvisia. Výbor prijal viaceré stanoviská na tému integrácie (1) s všeobecnejším zameraním a vypracoval stanovisko z vlastnej iniciatívy zamerané na posilnenie integrácie v rámci novej agendy sociálnej politiky EÚ v oblastiach ako vzdelávanie a odborná príprava, rovnosť mužov a žien, zdravie, bývanie, politika rodiny a mládeže, chudoba a sociálne vylúčenie atď.

2.3   Európa musí v spoločnej prisťahovaleckej politike posilniť integračný prístup. Výbor vytvoril stálu študijnú skupinu pre integráciu, aby mohol spolupracovať s Európskym fórom pre integráciu.

2.4   Lisabonská zmluva poskytuje pevnejší právny základ (2) na to, aby EÚ „podporila činnosť členských štátov s cieľom presadzovať integráciu štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sa oprávnene zdržiavajú na ich územiach“.

3.   Prisťahovalci prispievajú k hospodárskemu rozvoju a blahobytu Európy

3.1   V priebehu posledných rokov Európa prijala mnoho osôb, ktoré prišli z tretích krajín ako prisťahovalci hľadajúci nové príležitosti. Reštrikčné politiky, ktoré uplatňujú mnohé európske vlády, však obmedzujú možnosti podnikov legálne zamestnať pracovníkov z radov prisťahovalcov.

3.2   Európska Komisia vo svojej správe (3) o zamestnanosti v Európe v roku 2008 tvrdí, že „prisťahovalci výrazne prispeli k celkovému hospodárskemu rastu a rastu zamestnanosti v EÚ od roku 2000, pretože pomohli vyriešiť nedostatok pracovných síl a zručností a zvýšili flexibilitu trhu práce“.

3.2.1   Vo svojej spoločnej správe o zamestnanosti (2009 – 2010) (4) Komisia uvádza, že aj keď EÚ zažíva krízu, ktorá likviduje pracovné miesta, v niektorých členských štátoch a v niektorých kategóriách povolaní pretrváva nedostatok pracovnej sily. Komisia tiež navrhuje posilniť integráciu prisťahovalcov, ktorí sú už usadení a ktorých kríza zvlášť zasiahla, ako aj stimulovať podniky, aby menili zloženie svojej pracovnej sily a uplatňovali chartu rozmanitosti.

3.3   Od roku 2000 sa v EÚ dosiahol 21 % nárast HDP a vzniklo 25 % nových pracovných miest vďaka prispeniu prisťahovalcov. V niektorých odvetviach hospodárstva by došlo k stagnácii alebo obmedzeniu rastu, keby v nich neboli zamestnaní prevažne pracovníci z radov prisťahovalcov.

3.4   Treba vziať do úvahy, že v niektorých krajinách (Spojenom kráľovstve, Írsku, Švédsku atď.) boli zrušené obmedzenia pre zamestnávanie štátnych príslušníkov nových členských štátov v EÚ.

3.5   Výbor chce zdôrazniť význam podnikateľského ducha mnohých prisťahovalcov, ktorí v Európe vytvárajú podniky, a tým prispievajú k vytváraniu pracovných miest a bohatstva, a to aj napriek tomu, že právne predpisy o prisťahovalectve kladú ťažko prekonateľné prekážky.

3.6   Aj keď intenzita migračných tokov je v jednotlivých členských štátoch EÚ rozdielna, možno pozorovať, že tie krajiny, ktoré prijímali viacej prisťahovalcov, zaznamenali vyšší rast hospodárstva a zamestnanosti. V niektorých členských štátoch, ako je Španielsko, Spojené kráľovstvo, Írsko, Taliansko a iné, je toto percento vyššie (5).

3.7   Nárast prisťahovalectva v európskych spoločnostiach tiež spôsobuje nové problémy a predstavuje veľkú výzvu pre sociálnu súdržnosť. Európske spoločnosti čelia mnohým sociálnym problémom vyplývajúcim z prisťahovalectva, ku ktorým treba pristupovať komplexne, ako to EHSV navrhol v iných stanoviskách.

3.8   Výbor sa nazdáva, že mnohé sociálne problémy (rasizmus, zločinnosť, násilie založené na rodovej nerovnosti, vylúčenie, zlyhanie v škole atď.) poukazujú na potrebu zlepšiť integráciu. Orgány štátnej správy, najmä na miestnej úrovni, musia často riešiť príliš veľa problémov.

3.9   Média niekedy využívajú problémy prisťahovalectva na senzácie, čím vyvolávajú medzi obyvateľstvom nepokoj. Aj niektorí politickí činitelia využívajú tieto problémy oportunisticky a nezodpovedne.

3.10   Výbor so znepokojením pozoruje, že rasizmus a xenofóbia zasahuje mnohé sociálne sektory. Extrémistické strany a hnutia využívajú problémy súvisiace s prisťahovalectvom na šírenie strachu medzi obyvateľstvom a podporu netolerantnej, násilnej politiky popierajúcej ľudské práva.

3.11   V trestnom práve sa rasizmus považuje za trestný čin, ale politické orgány a osoby so spoločenskou zodpovednosťou majú často neprijateľný netolerantný prístup. Je nutné, aby politické a súdne orgány, tvorcovia verejnej mienky, média a politickí činitelia zmenili postoj a bojovali proti rasizmu s väčšou rozhodnosťou a lepším uplatňovaním sociálnej pedagogiky.

4.   V budúcnosti sa zvýši počet prisťahovalcov do Európy

4.1   Demografická situácia EÚ naznačuje, že v dôsledku starnutia populácie a nízkej pôrodnosti budú trhy práce potrebovať účasť pracovníkov a pracovníčiek z radov prisťahovalcov. Podľa najnovších demografických prognóz Eurostatu začne po roku 2012 klesať počet obyvateľov v produktívnom veku, a to aj za predpokladu, že v tomto desaťročí k nám ročne príde 1,5 milióna prisťahovalcov. Ak sa migračné toky v priebehu budúceho desaťročia nezvýšia, počet obyvateľstva v produktívnom veku sa zníži o 14 miliónov.

4.2   Na druhej strane však vieme, že vo svete sa zvýši medzinárodná mobilita pracovníkov, pretože veľa ľudí je nútených vysťahovať sa z vlastnej krajiny pôvodu, pretože tam nenachádza dôstojnú prácu, a niektorí z nich chcú prísť do Európy hľadať nové pracovné a osobné príležitosti.

4.3   EHSV považuje skutočnosť, že noví prisťahovalci chcú svoj migračný plán zamerať na Európu za veľkú príležitosť.

4.4   Výbor sa nazdáva, že na to, aby pracovníci z radov prisťahovalcov využili svoje príležitosti a aby európske spoločnosti zlepšili sociálnu súdržnosť, je potrebná politika, ktorá zlepší sociálnu integráciu, pretože úspech migračných plánov tak pre pracovníkov z radov prisťahovalcov, ako aj pre hostiteľskú spoločnosť závisí od spôsobu, akým prebiehajú integračné procesy.

4.5   Hospodárska kríza a rast nezamestnanosti postihuje všetky sociálne oblasti, domácich pracovníkov, ako aj prisťahovalcov. Údaje z trhov práce v Európe ukazujú, že pracovníci z radov prisťahovalcov s nízkou kvalifikáciou, ktorí sú zamestnaní na menej kvalitných pracovných miestach, sú prvými obeťami krízy a že ženy prisťahovalkyne vo väčšej miere trpia nezamestnanosťou.

4.6   Napriek súčasnému hospodárskemu úpadku a rastu nezamestnanosti v Európe demografické správy ukazujú, že po prekonaní krízy a dosiahnutí pôvodného hospodárskeho rastu a zamestnanosti bude potrebné, aby noví prisťahovalci prispeli k uspokojeniu potrieb európskych trhov práce, pričom bude potrebné zohľadniť špecifiká každého členského štátu.

5.   Európske právne predpisy týkajúce sa prijímania prisťahovalcov: pretrvávajúca výzva

5.1   Pred desiatimi rokmi EÚ nastúpila na cestu, ktorá má viesť k spoločnej prisťahovaleckej politike, hlavný problém však spočíva v tvorbe právnych predpisov pre prijímanie nových prisťahovalcov, pretože každý členský štát má svoje vlastné právne predpisy s veľmi rozdielnym zameraním.

5.2   Prisťahovalecká politika a právne predpisy v oblasti prisťahovalectva a prístup k zamestnaniu súvisia s vývojom trhov práce, preto je potrebná aktívna účasť sociálnych partnerov a je potrebné, aby boli založené na dodržiavaní ľudských práv prisťahovalcov.

5.3   Výbor sa domnieva, že právne predpisy v oblasti prisťahovalectva musia uľahčovať integráciu a považovať pracovníkov z radov prisťahovalcov za nových občanov, za ľudí s právami, ktoré musia byť chránené, a nielen za pracovnú silu na uspokojenie potrieb trhov práce.

5.4   Sociálni partneri sa musia do tohto procesu zapájať na rôznych úrovniach. Výbor so záujmom sleduje návrh Komisie vytvoriť európsku platformu pre dialóg o riadení migrácie pracovnej sily, do ktorej sa budú môcť zapojiť sociálni partneri.

5.5   EHSV navrhol spoločnú prisťahovaleckú politiku a harmonizované právne predpisy, aby prisťahovalci prichádzali legálne, aby sa im dostávalo spravodlivého zaobchádzania, aby boli chránené ich základné práva a aby boli lepšie integrovaní.

5.6   Európa však prisťahovalcov neprijala uplatnením príslušných vnútroštátnych právnych predpisov a politík, ale vzhľadom na reštriktívny charakter väčšiny vnútroštátnych politík a právnych predpisov sa mnohí prisťahovalci do Európy dostali neregulárnymi cestami, a preto sú nútení pracovať v neformálnom hospodárstve. Výbor sa nazdáva, že EÚ musí prijať nové iniciatívy zamerané na zmenu neformálnej práce na prácu legálnu.

5.7   Výbor sa nazdáva, že uľahčením konaní legálneho prisťahovalectva sa zníži neregulárne prisťahovalectvo a riziko, že niektorí neregulárni prisťahovalci sa stanú obeťami zločineckých sietí zaoberajúcich sa obchodovaním s ľuďmi. Štokholmský program obsahuje nové záväzky EÚ v boji proti týmto zločineckým sieťam.

5.8   EHSV sa nazdáva, že reštriktívne opatrenia majú veľmi negatívny dosah na integračné procesy, pretože prisťahovalcov označujú za nevítaných ľudí, ktorí nie sú akceptovaní.

5.9   Tieto opatrenia sú niekedy sprevádzané politickými a sociálnymi prejavmi, ktoré kriminalizujú prisťahovalectvo, spôsobujú vylúčenie a podnecujú xenofóbiu a diskrimináciu.

5.10   V súčasnosti platí rámec Európskeho paktu o prisťahovalectve a azyle, ktorý sa bude v najbližších rokoch rozvíjať prostredníctvom Štokholmského programu. Možno predpokladať, že vďaka Lisabonskej zmluve sa budú dať ľahšie prijímať rozhodnutia v Rade, a že aj spolurozhodovanie Parlamentu uľahčí harmonizáciu legislatívy.

5.11   EHSV by uprednostnil horizontálne právne predpisy, avšak Rada a Komisia sa rozhodli vypracovať odvetvové smernice. Nedávno bola schválené modrá karta (6), ktorá by mala uľahčiť prijímanie vysoko kvalifikovaných pracovníkov. Komisia plánuje v budúcich mesiacoch pripraviť ďalšie nové návrhy smerníc.

5.12   Výbor sa nazdáva, že je veľmi dôležité, aby mala EÚ primerané právne predpisy pre oblasť prijímania, pretože integrácia úzko súvisí s rovnakým zaobchádzaním a nediskrimináciou. EHSV preto podporil (7) (niekoľkými návrhmi na zlepšenie) rámcovú smernicu o súbore práv pre pracovníkov z radov prisťahovalcov, ktorú navrhla Komisia (8) a o ktorej sa rokuje v Rade. Prístup aktuálnej verzie, s ktorou pracuje Rada, je nedostatočný a pre občiansku spoločnosť a výbor neprijateľný.

5.13   Rada by mala prijať rámcovú smernicu, ktorá by zabezpečila primeranú úroveň práv pre všetkých pracovníkov z radov prisťahovalcov a znemožňovala by diskrimináciu. Výbor navrhuje španielskemu predsedníctvu, aby Rada presmerovala diskusiu o rámcovej smernici tak, aby bola urýchlene prijatá za predpokladu, že bude obsahovať postačujúci súbor práv spoločných pre celú EÚ, ktoré budú založené na rovnakom zaobchádzaní s pracovníkmi z radov prisťahovalcov, hlavne v oblasti pracovného a sociálneho práva.

5.14   EHSV nedávno prijal stanovisko z vlastnej iniciatívy, v ktorom vyzýva, aby právne predpisy v oblasti prisťahovalectva rešpektovali základné ľudské práva (9) a navrhuje rozšírený rámec práv a povinností. Rovnako je potrebné reformovať smernicu o práve na zlúčenie rodiny.

6.   Zamestnanosť je podstatnou súčasťou procesu integrácie

6.1   Integrácia je obojsmerný sociálny proces vzájomného prispôsobovania, ktorý zahŕňa prisťahovalcov a hostiteľskú spoločnosť. Je to prvá zo základných spoločných zásad integrácie, ktoré prijala Rada v roku 2004.

6.2   Integrácia si vyžaduje výrazné vedúce postavenie orgánov, sociálnych partnerov a organizácií. Verejné politiky môžu podporiť tieto sociálne procesy. Veľmi dôležitá je aj aktívna účasť občianskej spoločnosti. Vo svojom ďalšom stanovisku (10) EHSV zdôraznil úlohu miestnych a regionálnych orgánov.

6.3   Aj pracovníčky a pracovníci z radov prisťahovalcov musia mať pozitívny prístup k integrácii. Musia sa snažiť naučiť sa jazyk, osvojiť si zákony a zvyky hostiteľskej spoločnosti.

6.4   EHSV sa spolu s Komisiou zapojil do činnosti Európskeho fóra pre integráciu a chce znovu zdôrazniť, že je dôležité, aby sa organizácie občianskej spoločnosti zapájali do rôznych úrovní riadenia a aby boli konzultované.

6.5   Integrácia osôb prisťahovaleckého pôvodu sa netýka len oblasti práce, ktorej sa týka toto stanovisko, pretože integrácia je veľmi dôležitá najmä v rodine, v školách a na univerzitách, v dedinách a mestských štvrtiach, v náboženských inštitúciách, v športových a kultúrnych organizáciách.

6.6   Zamestnanosť predstavuje podstatnú časť sociálneho procesu integrácie, pretože zamestnanie v dôstojných podmienkach je nevyhnutné pre dosiahnutie finančnej samostatnosti imigrantov, pomáha rozvíjať sociálne vzťahy a vzájomné spoznávanie medzi hostiteľskou spoločnosťou a prisťahovalcami.

6.7   Základom sociálnej Európy je práca a integrácia má zásadný význam pre rozvoj sociálnej Európy. Európske podniky sú nevyhnutnými sociálnymi subjektmi, majú záujem o integráciu a podieľajú sa na nej.

6.8   Hospodárska kríza a zvyšovanie nezamestnanosti oslabujú proces integrácie a vyostrujú niektoré konflikty v spoločnosti a na trhu práce. EHSV sa domnieva, že v tejto situácii je nutné, aby integračné úsilie znásobili všetky zúčastnené subjekty: prisťahovalci, verejné orgány, sociálni partneri a občianska spoločnosť.

6.9   Pracovníci z radov prisťahovalcov v Európe musia mať zabezpečené spravodlivé zaobchádzanie, nakoľko sú chránení medzinárodnými dohovormi o ochrane ľudských práv, zásadami a právami zakotvenými v dohovoroch MOP. V inom stanovisku (11) EHSV uviedol práva a povinnosti, ktoré musia európske právne predpisy zaručiť pracovníkom z radov prisťahovalcov.

6.10   EHSV sa domnieva, že právne predpisy a verejné politiky mali byť dopĺňané účasťou sociálnych partnerov, pretože integrácia v oblasti práce je taktiež otázkou sociálneho prístupu a záväzkov odborových organizácií a zamestnávateľov.

6.11   Pracovné úrady musia podporiť programy na zlepšenie prístupu prisťahovalcov k pracovným príležitostiam: uľahčiť uznávanie odborných kvalifikácií, zlepšiť jazykové a odborné vzdelanie bez diskriminácie, poskytovať vhodné informácie o pracovných systémoch hostiteľskej krajiny.

6.12   Odbory, organizácie zamestnávateľov, združenia prisťahovalcov a iné organizácie občianskej spoločnosti zohrávajú dôležitú úlohu pri poskytovaní informácií a zabezpečovaní prístupu prisťahovalcov k pracovným príležitostiam.

6.13   Väčšina podnikov v Európe sú malé a stredné podniky. Tieto podniky poskytujú zamestnanie väčšine obyvateľstva v pracovne aktívnom veku a tiež prisťahovalcom. Sociálne integračné procesy teda prebiehajú vo veľkej miere práve v malých a stredných podnikoch.

7.   Rovnaké zaobchádzanie a nediskriminácia ako piliere integrácie

7.1   EHSV zastáva názor, že je veľmi dôležitý spôsob, akým orgány a podniky prijmú pracovníkov z radov prisťahovalcov a ako s nimi zaobchádzajú. Títo sú totiž v porovnaní s domácimi pracovníkmi často znevýhodnení.

7.2   V jednotlivých členských štátoch je situácia odlišná, pretože sú v nich odlišné pracovno-právne predpisy a sociálna prax. V Európe sú však mnohí pracovníci z radov prisťahovalcov znevýhodnení a majú problémy pri hľadaní zamestnania a s uznávaním získanej kvalifikácie. Okrem toho často nehovoria jazykom krajiny a nepoznajú zákony, zvyky ani sociálne inštitúcie.

7.3   Dobré protidiskrimináčné právne predpisy sú východiskovým bodom. Na vnútroštátnej úrovni však stále existujú právne predpisy, ktoré robia rozdiely medzi domácimi pracovníkmi a prisťahovalcami. Hlavne však sa však stále uplatňujú priame alebo nepriame diskriminačné praktiky voči pracovníkom pre ich národnostný, etnický alebo kultúrny pôvod.

7.4   Rovnaké zaobchádzanie a politiky boja proti diskriminácii sú piliermi integračnej politiky. Z hľadiska obojsmerného prístupu v oblasti integrácie sa výbor nazdáva, že podniky, odbory a príslušné orgány musia pracovníkom z radov prisťahovalcov poskytnúť rovnaké zaobchádzanie a vyhnúť sa akejkoľvek forme diskriminácie.

7.5   Zamestnávatelia a pracovníci z radov prisťahovalcov musia dodržiavať pracovné normy a kolektívne zmluvy platné v každom podniku alebo odvetví v súlade s vnútroštátnymi zákonmi a zaužívanou praxou. Výbor by rád zdôraznil, že rasizmus a diskriminácia sú formami trestného správania, ktoré musí byť potrestané aj v podnikoch v rámci pracovno-právnych predpisov.

7.6   Na uľahčenie integrácie v zamestnaní je nutné, aby boli pracovníci z radov prisťahovalcov informovaní o pracovno-právnych predpisoch a kolektívnych zmluvách, ktoré upravujú ich práva a povinnosti na pracovisku.

7.7   Integrujúce politické a sociálne prostredie pracovníkom z radov prisťahovalcov uľahčí zapojiť sa do integračných programov, ktoré by im príslušné orgány mali poskytnúť. Ide napríklad o učenie sa jazyka, spoznávanie zákonov a zvykov krajiny.

7.8   Smernica EÚ o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní a povolaní (12) a smernica o rovnakom zaobchádzaní nezávisle od rasového alebo etnického pôvodu (13) sú základnými právnymi nástrojmi na určenie legislatívy a postupov v členských štátoch v boji proti diskriminácii a pri podpore pracovnej integrácie.

7.9   Parlament nedávno prijal uznesenie o novej smernici proti diskriminácii (14), ktoré dopĺňa už platné smernice. EHSV tiež vydal stanovisko, v ktorom vyjadruje podporu návrhu Komisie a navrhuje, aby sa brala do úvahy aj viacnásobná diskriminácia. Keď táto smernica bude nakoniec prijatá, zásada nediskriminácie sa rozšíri aj na oblasti, ako je vzdelávanie, zdravie, sociálna ochrana a bývanie.

7.10   EHSV sa nazdáva, že protidiskriminačné smernice neboli primerane transponované do vnútroštátnych právnych predpisov, a preto niektoré členské štáty nemajú dobré protidiskriminačné právne prepisy. Nová smernica sa po prijatí stane veľmi pozitívnym právnym nástrojom.

7.11   Sociálni partneri, ktorí sú hlavnými aktérmi na trhu práce a predstavujú základné piliere hospodárskeho a sociálneho života v Európe, zohrávajú pri integrácii významnú úlohu. V oblasti kolektívneho vyjednávania musia prijať zodpovednosť, ktorú majú v oblasti integrácie prisťahovalcov, pričom z kolektívnych zmlúv, noriem a z pracovnej praxe vôbec treba vylúčiť akékoľvek priame alebo nepriame aspekty diskriminácie.

7.12   V rámci kolektívneho vyjednávania, zvlášť v podnikoch, treba vytvoriť mechanizmy, ktoré zabezpečia, aby bol prístup k práci a prijímanie do zamestnania v súlade so zásadou rovnosti príležitostí. V tejto oblasti je zvlášť dôležité disponovať nástrojmi, ktoré umožnia zabrániť nielen priamej, ale aj nepriamej diskriminácii.

7.13   V súčasnosti však v praxi nie je rovnaké zaobchádzanie v oblasti odmeňovania a pracovných podmienok zaručené mnohým pracovníkom z radov prisťahovalcov. Sociálni partneri a pracovné úrady musia vypracovať postupy, ktoré zabránia diskriminácii, a musia proaktívne podporovať rovnosť.

7.14   V Európe je stále viacej duálnych pracovných modelov: kvalitné pracovné miesta pre väčšinu európskych občanov a vysokokvalifikovaných prisťahovalcov a nekvalitné pracovné miesta pre väčšinu prisťahovalcov. Nízka kvalita zamestnania je teda tiež faktorom diskriminácie, keď sú prisťahovalci využívaní ako „najzraniteľnejšia“ pracovná sila.

7.15   EHSV v niekoľkých stanoviskách navrhol, aby členské štáty zlepšili svoje systémy homologizácie diplomov (15) a aby EÚ zaviedla systém uznávania diplomov, ktorý by mohli využiť pracovníci z radov prisťahovalcov (16). V európskych podnikoch mnohí prisťahovalci vykonávajú práce, ktoré sú pod úrovňou ich kvalifikácie.

7.16   Aj v oblasti rozvoja pracovnej kariéry a povyšovania sú mnohí pracovníci z radov prisťahovalcov znevýhodňovaní a diskriminovaní. Pracovno-právne predpisy, kolektívne zmluvy a prax v podnikoch musia byť zárukou dodržiavania zásady rovnosti príležitostí v oblasti povyšovania pracovníkov. Sociálni partneri sa musia chopiť nových iniciatív.

7.17   Odborná a praktická príprava je veľmi dôležitým nástrojom zlepšenia zamestnateľnosti pracovníkov z radov prisťahovalcov. Niektoré zákony a prax v jednotlivých krajinách z nej však vylučujú príslušníkov tretích krajín alebo obmedzuje ich počet. EHSV sa nazdáva, že verejné orgány a sociálni partneri by mali pracovníkom z radov prisťahovalcov uľahčiť prístup k odbornej príprave za rovnakých podmienok a s rovnakým zaobchádzaním.

7.18   Niektoré členské štáty v spolupráci s podnikmi vyvíjajú programy odbornej prípravy v krajine pôvodu pred udelením povolenia na pobyt. Tieto programy pomôžu príslušníkom tretích krajín integrovať sa v zamestnaní, keď prídu do Európy.

7.19   Európska únia zatiaľ ešte uspokojivo nevyriešila prenosnosť dôchodkových práv pre európskych pracovníkov. Pracovníci z radov prisťahovalcov majú tiež veľa problémov vyplývajúcich z vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré im primerane nezaručujú dôchodkové práva za čas odpracovaný v Európe. Dôvody sú rôzne a závisia od vnútroštátnych právnych predpisov a dohôd s tretími krajinami.

7.20   Výbor navrhuje, aby Európska komisia prijala napríklad iniciatívu, ktorá by mohla byť legislatívna a ktorá by umožnila, aby boli pracovníkom z radov prisťahovalcov v EÚ zaručené dôchodkové práva, keď zmenia miesto pobytu v EÚ a keď sa vrátia do krajiny pôvodu alebo budú žiť v inej krajine.

7.21   Odbory by mali medzi svojich členov integrovať pracovníkov z radov prisťahovalcov a umožniť im prístup k zastupiteľským a riadiacim funkciám. V Európe väčšina odborov zostavila osvedčené postupy na zabezpečenie rovnakého zaobchádzania a boj proti diskriminácii.

7.22   EHSV sa nazdáva, že je potrebné zaviesť aktívne politiky a nové záväzky sociálnych partnerov na presadenie integračných sociálnych postojov, rovnakého zaobchádzania a boja proti diskriminácii na pracovisku. Európsky sociálny dialóg môže byť vhodným rámcom na to, aby sociálni partneri prijali nové záväzky na takej úrovni, ako uznajú za vhodné.

7.23   Európska agentúra pre základné práva preskúmala (17) pracovnú diskrimináciu etnického pôvodu na trhoch práce v Európe a potvrdila, že aj napriek právnym predpisom tu je vysoká miera diskriminácie.

8.   Riadenie rozmanitosti

8.1   Európska spoločnosť je stále rozmanitejšia a táto rozmanitosť sa v budúcnosti ešte zvýši. Správnu integráciu prisťahovalcov v pracovnej oblasti nemožno dosiahnuť bez pozitívneho prístupu ku kultúrnej rozmanitosti, ktorá je pre podniky a pracovníkov stále aktuálnejšou.

8.2   Veľké spoločnosti majú vlastnú podnikovú kultúru, ktorú postupne vytvorili medzi pracovníkmi, v sociálnom prostredí a vo vzťahu k zákazníkom.

8.3   Európske podniky vyvíjajú svoju činnosť v mestách, ktorých rozmanitosť stále narastá. Výbor regiónov a Dublinská nadácia si prostredníctvom siete CLIP (18) vymenili skúsenosti s cieľom zlepšiť rozmanitosť na pracovných miestach vo verejnom sektore.

8.4   Kultúrna rozmanitosť vyplývajúca z prisťahovalectva znamená novú výzvu, ktorú treba prijať, aby sa rozšírila kultúra podniku prostredníctvom integrácie nových pracovníkov na rôznych úrovniach: vedenia podniku, stredného manažmentu a na úrovni ostatných pracovníkov.

8.5   Aj v dôsledku globalizácie sa podniky dostávajú do kontaktu s novým sociálnym a kultúrnym prostredím, novými trhmi a klientmi rôznych kultúr.

8.6   Mnohé podniky uznávajú, že riadenie rozmanitosti má svoj význam. Vývoj posledných desaťročí smerom k ekonomike služieb zvýšil význam kontaktov medzi podnikmi a zákazníkmi. Okrem toho globalizácia prinútila podniky hľadať nové trhy po celom svete. Narastá rozmanitosť zákazníkov a užívateľov, na ktorých sa podniky obracajú.

8.7   Dobré riadenie tejto rozmanitosti vo vnútri podniku umožňuje lepšie využiť schopnosti všetkých pracovníkov iného pôvodu a kultúry a zvýšiť efektivitu vonkajších vzťahov podniku s trhom, ktorý je tiež rozmanitý.

8.8   Podniky, ktoré dobre riadia rozmanitosť, dokážu lepšie pritiahnuť talenty z ktorejkoľvek časti sveta, ako aj získať zákazníkov na nových trhoch. Okrem toho môžu zlepšiť kreativitu a inovačnú schopnosť svojich zamestnancov do takej miery, do akej dokážu vytvoriť pre všetkých pracovníkov (vrátane prisťahovalcov) vľúdnu atmosféru, ktorá je pre dosiahnutie týchto zlepšení priaznivá.

8.9   Malé európske podniky často nemajú špecializované útvary riadenia ľudských zdrojov a preto je potrebné, aby im pomáhali špecializované štruktúry príslušných orgánov a organizácii zamestnávateľov.

8.10   Riadenie rozmanitosti je založené na prísnom uplatňovaní opatrení v prospech rovnosti zaobchádzania a boja proti diskriminácií. Okrem toho k nemu však patrí aj vypracúvanie programov prijatia pracovníkov z radov prisťahovalcov, opatrenia na prispôsobenie sa kultúrnym rozdielom, komunikačné systémy zohľadňujúce jazykovú rozmanitosť, návody na riešenie konfliktov zmierom atď.

8.11   Na riadenie rozmanitosti je potrebná odborná príprava. Odborná príprava vo vnútri podnikov môže byť zameraná na rôzne skupiny: vedenie podniku, stredný manažment a ostatných zamestnancov, rovnako aj na odbory a organizácie zamestnávateľov.

8.12   Tak podniky, ako aj organizácie zamestnávateľov a odbory by mali mať k dispozícii oddelenia špecializované v oblasti riadenia rozmanitosti, ktoré by podporovali iniciatívy, hodnotili výsledky a iniciovali zmeny.

8.13   Verejné orgány by mali spolupracovať pri riadení rozmanitosti v podnikoch aj formou hospodárskych a daňových stimulov pre podniky, ktoré vypracujú príslušné plány, a podporiť výmenu osvedčených postupov, rozvoj programov odborného vzdelávania a uskutočnenie propagačných kampaní.

9.   Problémy integrácie v neformálnom hospodárstve a neregulárne prisťahovalectvo

9.1   Pracovníci z radov prisťahovalcov, ktorí nemajú „papiere“ (teda potrebné doklady) a preto sa nachádzajú v neregulárnej situácii, sú nútení vykonávať pracovnú činnosť v neformálnom hospodárstve a zamestnaní, čo má relatívne väčší vplyv na hospodárstvo v tých členských štátoch, ktoré majú vyšší počet neregulárnych prisťahovalcov. Prisťahovalci v neregulárnej situácii (bez povolenia na pobyt) sú často obeťami extrémneho pracovného vykorisťovania zo strany niektorých zamestnávateľov.

9.1.1   Prisťahovalci v neregulárnej situácii (bez povolenia na pobyt) sú často obeťami extrémneho pracovného vykorisťovania zo strany niektorých zamestnávateľov.

9.2   EHSV prijal stanovisko (19) týkajúce sa návrhu smernice, ktorá navrhuje sankcie pre zamestnávateľov, ktorí vykorisťujú pracovníkov z radov prisťahovalcov.

9.3   Pracovníčky „bez papierov“ vykonávajúce domáce práce sa nachádzajú vo veľmi zraniteľnej situácii, v niektorých prípadoch v podmienkach podobných otroctvu. Právne predpisy niektorých členských štátov nezaručujú v plnej miere pracovné a sociálne práva pre tento druh práce. Tieto problémy sa vyostrujú v prípade osôb, ktoré sa nachádzajú v neregulárnej situácii a pracujú v čiernej ekonomike. Výbor navrhuje Európskej komisii, aby prijala nové opatrenia, ktoré by primerane chránili pracovné a profesijné práva týchto pracovníčok.

9.4   V posledných rokoch sú v právnych predpisoch niektorých členských štátov kriminalizované humanitárne združenia, ktoré pomáhajú osobám v neregulárnej situácii vyhnúť sa sociálnemu vylúčeniu a uľahčujú im integráciu. Výbor upozorňuje, že tieto právne predpisy popierajú ľudské práva a sú v rozpore s morálnou zásadou solidarity. Európska komisia a Európska agentúra pre základné práva so sídlom vo Viedni by mali tento stav zhodnotiť a prijať potrebné opatrenia.

9.5   Keďže sociálna integrácia je ťažšia v prípadoch, keď sa prisťahovalci nachádzajú v neregulárnej situácii, výbor navrhol, aby prebehli individualizované procesy regularizácie situácie neregulárnych prisťahovalcov, pri ktorých by sa zohľadnil stupeň ich sociálneho a pracovného etablovania, na základe záväzku Európskej rady v rámci Európskeho paktu o prisťahovalectve a azyle (20). V tomto pakte je dohodnuté, že sa uskutočnia individuálne regularizácie v rámci právnych predpisov členských štátov, z humanitárnych alebo hospodárskych dôvodov, predovšetkým v tých odvetviach, kde pracuje veľa osôb nachádzajúcich sa v neregulárnej situácii.

10.   Niektoré iniciatívy Štokholmského programu

10.1   Komisia navrhla vytvoriť európsku platformu pre dialóg o riadení migrácie pracovnej sily, do ktorej by sa zapojili zamestnávatelia, odbory, úrady práce a iné zainteresované subjekty.

10.2   EHSV navrhuje Komisii, aby podobne ako v prípade vytvorenia Európskeho fóra pre integráciu požiadala o vypracovanie prieskumného stanoviska v roku 2010. Takto by výbor mohol za účasti všetkých zainteresovaných subjektov navrhnúť spôsob vytvorenia tejto európskej platformy, s ktorou by chcel spolupracovať.

10.3   Komisia tiež navrhla, aby EÚ prijala kódex prisťahovalca, ktorým sa legálnym prisťahovalcom zaručia jednotné práva porovnateľné s právami európskych občanov. Takáto kodifikácia existujúcich právnych textov bude v prípade potreby zahŕňať úpravy potrebné na zjednodušenie alebo rozšírenie existujúcich opatrení a na zlepšenie ich uplatňovania.

10.4   EHSV sa nazdáva, že európske právne predpisy v oblasti prisťahovalectva musí doplniť horizontálny spoločný právny rámec (európsky štatút), ktorý by zaručil rešpektovanie a ochranu práv a slobôd prisťahovalcov v Európe, bez ohľadu na ich pracovné zaradenie a právny štatút. Ak by rámcová smernica, o ktorej sa diskutuje v Rade, bola schválená s vysokou úrovňou ochrany, bola by dobrým právnym nástrojom na ochranu práv prisťahovalcov.

10.5   Výbor víta iniciatívu Komisie predstaviť Európsky kódex prisťahovalca, pokiaľ pôjde o legislatívny návrh, ktorým sa prisťahovalcom zaručia základné práva na úrovni porovnateľnej s úrovňou práv občanov Spoločenstva.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009
  Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 29.

1

Ú. v. EÚ C 80, 30.3.2004

Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006

Ú. v. ES C 125, 27.5.2002

Ú. v. EÚ C 208, 3.9.2003.

(2)  Článok 79.

2

(3)  KOM(2008) 758 v konečnom znení.

3

(4)  KOM(2009) 674 v konečnom znení.

4

(5)  „The Economic and Fiscal Impact of Immigrants“, National Institute of Economic and Social Research, október 2007 a „Coyuntura española - Los efectos de la inmigración sobre el empleo y los salarios“ Informe Mensual de la Caixa, č. 295, október 2006.

5

(6)  Smernica 2009/50/ES.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 114.

7

(8)  KOM(2007) 638 v konečnom znení.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 29.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 29.

11

(12)  Smernica 2000/78/ES.

12

(13)  Smernica 2000/43/ES.

13

(14)  P6_TA(2009)0211.

14

(15)  Pozri hlavne Ú. v. EÚ C 162, 25.6.2008, s. 90.

15

(16)  Pozri o.i. Ú. v. EÚ C 218, 11.9.2009.

16

(17)  EU-MIDIS European Union Minorities and Discrimination Survey: Main Results Report, European Union Agency for Fundamental Rights, 9.12.2009.

17

(18)  Mestá pre politiku integrácie prisťahovalcov na miestnej úrovni - sieť vyše 30 európskych miest spravovaných Eurofondom.

18

(19)  Ú. v. EÚ C 204, 9.8.2008.

19

(20)  Rada EÚ, 13440/08, 24. septembra 2008.

20

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/23

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Európska dopravná politika v rámci Lisabonskej stratégie po roku 2010 a stratégie trvalo udržateľného rozvoja“ (prieskumné stanovisko)

2010/C 354/04

Spravodajca: pán BUFFETAUT

Španielske predsedníctvo požiadalo listom z 23. júla 2009 podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva Európsky hospodársky a sociálny výbor o vypracovanie prieskumného stanoviska na tému

„Európska dopravná politika v rámci Lisabonskej stratégie po roku 2010 a stratégie trvalo udržateľného rozvoja“.

Odborná sekcia pre dopravu, energetiku, infraštruktúru a informačnú spoločnosť poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 24. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) prijal 152 hlasmi za, pričom 1 člen hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Európsky hospodársky a sociálny výbor zdôrazňuje, že konkurencieschopnosť, spoľahlivosť, plynulosť a rentabilita dopravy sú podmienkami hospodárskej prosperity Európy a že voľný pohyb osôb a tovaru patrí medzi základné slobody Európskej únie. Od dopravy sa teda bude očakávať, že výrazne prispeje k realizácii cieľov stratégie EÚ 2020. Výbor upriamuje pozornosť aj na skutočnosť, že celý sektor dopravy hlboko zasiahla hospodárska kríza, ktorou prechádzame. Uvedomuje si však, že trvalá udržateľnosť v tomto sektore nie je dostatočná.

1.2   Podporuje úsilie, ktoré sa vynakladá na to, aby sa dosiahla účinná komodalita a optimalizácia, ako aj na prepojenie jednotlivých druhov dopravy s cieľom získať integrovaný systém dopravy a zabezpečiť jej maximálnu plynulosť. Zároveň však zdôrazňuje, že sa nesmieme vzdať ambície uprednostňovať prechod na iné druhy dopravy, pretože inak bude rozvoj druhov dopravy bez emisií CO2 stagnovať a, naopak, preťaženie a emisie sa budú neprestajne zvyšovať.

1.3   Európsky hospodársky a sociálny výbor si uvedomuje závislosť sektora dopravy od fosílnych palív, čo vplýva tak na emisie, ako aj na úsilie dosiahnuť bezpečnosť dodávok a energetickú nezávislosť EÚ, a nezabúda na to, že zdroje, predovšetkým ropné, sú obmedzené, a preto si myslí, že európska dopravná politika by sa mala v budúcnosti zamerať na štyri hlavné ciele, pričom sa v rámci stratégie EÚ 2020 konkurencieschopnosť sektora musí zachovať. Týmito cieľmi by mali byť: podpora druhov dopravy s nízkymi emisiami CO2, energetickú účinnosť, bezpečnosť a nezávislosť zásobovania, ako aj boj proti dopravnému preťaženiu.

1.4   Hlavné problémy, ktoré je potrebné riešiť, a aspekty, ktoré je potrebné zohľadniť v trvalo udržateľnej dopravnej politike, predstavujú: narastajúca urbanizácia, požiadavka pohodlia pri každodennej doprave, ochrana verejného zdravia, ktorá si vyžaduje zníženie emisií znečisťujúcich látok a skleníkových plynov, snaha o optimalizáciu obchodných výmen, ktorá zahŕňa nevyhnutnosť zníženia emisií, vymedzenie homogénnych oblastí v záujme vytvorenia skutočnej integrovanej dopravnej politiky, pochopenie a súhlas obyvateľstva a hospodárskych činiteľov so zavádzaním nových opatrení a nových návykov z hľadiska mobility. Je však jasné, že úsilie Európskej únie vyjde nazmar, ak bude konať osamotene. Je zrejmé, že je potrebná medzinárodná dohoda o znížení emisií skleníkových plynov, a to tak z dôvodov súvisiacich s globálnym otepľovaním, ako aj v dôsledku zmenšujúcich sa zásob tradičných zdrojov energie.

1.5   Za týchto podmienok EHSV odporúča, aby územné samosprávy ako aj členské štáty zaviedli sériu konkrétnych opatrení s podporou a na podnet Európskej únie. Európska únia má na to vhodné nástroje, či už v podobe legislatívnych aktov, prostriedkov z Kohézneho fondu či fondu regionálneho rozvoja, nových usmernení pre transeurópsku dopravnú sieť alebo intervencií Európskej investičnej banky. Predovšetkým by v rámci vyššie uvedených hlavných cieľov bolo treba:

| — | zaviesť ambiciózny plán pre výskum a vývoj v oblasti mobility a dopravy (motorizácia, palivá, boj proti emisiám, energetická účinnosť), |
| --- | --- |

—

zaviesť ambiciózny plán pre výskum a vývoj v oblasti mobility a dopravy (motorizácia, palivá, boj proti emisiám, energetická účinnosť),

| — | vytvoriť stránku pre výmenu osvedčených postupov v oblasti mestskej dopravy či diaľkovej dopravy, |
| --- | --- |

—

vytvoriť stránku pre výmenu osvedčených postupov v oblasti mestskej dopravy či diaľkovej dopravy,

| — | budovať záchytné parkoviská a verejnú dopravu, predovšetkým prostredníctvom autobusových liniek jazdiacich v dopravných pásoch, ktoré sú im vyhradené, prostredníctvom električiek a metra, |
| --- | --- |

—

budovať záchytné parkoviská a verejnú dopravu, predovšetkým prostredníctvom autobusových liniek jazdiacich v dopravných pásoch, ktoré sú im vyhradené, prostredníctvom električiek a metra,

| — | zdokonaliť IKT ako prostriedok na zabezpečenie účinnej, spoľahlivej a bezpečnej verejnej dopravy, |
| --- | --- |

—

zdokonaliť IKT ako prostriedok na zabezpečenie účinnej, spoľahlivej a bezpečnej verejnej dopravy,

| — | zaviesť služby, ktoré by skutočne riadili mobilitu v dostatočne rozsiahlych oblastiach a mali by na starosti optimalizáciu a zabezpečenie plynulosti a správneho spojenia jednotlivých druhov dopravy, |
| --- | --- |

—

zaviesť služby, ktoré by skutočne riadili mobilitu v dostatočne rozsiahlych oblastiach a mali by na starosti optimalizáciu a zabezpečenie plynulosti a správneho spojenia jednotlivých druhov dopravy,

| — | vytvoriť dodávateľské priestory v danej lokalite a mestské distribučné centrá pre hypercentrum, |
| --- | --- |

—

vytvoriť dodávateľské priestory v danej lokalite a mestské distribučné centrá pre hypercentrum,

| — | zachovať železničné trate v mestách, |
| --- | --- |

—

zachovať železničné trate v mestách,

| — | podporovať prostredníctvom daňových opatrení energeticky účinnejšie dopravné prostriedky a technológie s nižšími emisiami CO2 a iných znečisťujúcich látok, |
| --- | --- |

—

podporovať prostredníctvom daňových opatrení energeticky účinnejšie dopravné prostriedky a technológie s nižšími emisiami CO2 a iných znečisťujúcich látok,

| — | vybudovať bezpečné a pohodlné odpočívadlá pre vodičov nákladných áut, zlepšiť ich pracovné podmienky a odbornú prípravu, |
| --- | --- |

—

vybudovať bezpečné a pohodlné odpočívadlá pre vodičov nákladných áut, zlepšiť ich pracovné podmienky a odbornú prípravu,

| — | rýchle vytvoriť železničné siete zamerané prioritne na nákladnú dopravu a vybudovať skutočnú kultúru zákazníckych služieb v tejto osobitej oblasti, |
| --- | --- |

—

rýchle vytvoriť železničné siete zamerané prioritne na nákladnú dopravu a vybudovať skutočnú kultúru zákazníckych služieb v tejto osobitej oblasti,

| — | podporovať vozidlá využívajúce alternatívne druhy energie a biopalivá 3. generácie, v prípade potreby aj prostredníctvom daňových opatrení, |
| --- | --- |

—

podporovať vozidlá využívajúce alternatívne druhy energie a biopalivá 3. generácie, v prípade potreby aj prostredníctvom daňových opatrení,

| — | spustiť ozajstný európsky plán rozvoja vozidiel na elektrický pohon, ktorý by Európsku úniu oprávnil určovať medzinárodné štandardy v tomto perspektívnom sektore alebo prispievať k ich určovaniu, |
| --- | --- |

—

spustiť ozajstný európsky plán rozvoja vozidiel na elektrický pohon, ktorý by Európsku úniu oprávnil určovať medzinárodné štandardy v tomto perspektívnom sektore alebo prispievať k ich určovaniu,

| — | rozvinúť pojem „zelené prístavy“ a vytvoriť námorné diaľnice, |
| --- | --- |

—

rozvinúť pojem „zelené prístavy“ a vytvoriť námorné diaľnice,

| — | zlepšiť pracovné a vzdelávacie podmienky námorníkov, |
| --- | --- |

—

zlepšiť pracovné a vzdelávacie podmienky námorníkov,

| — | vytvoriť riečne a riečno-námorné diaľnice a začať používať nové nákladné člny vhodnejšie najmä pre prepravu návesov a kontajnerov, |
| --- | --- |

—

vytvoriť riečne a riečno-námorné diaľnice a začať používať nové nákladné člny vhodnejšie najmä pre prepravu návesov a kontajnerov,

| — | pri výbere dopravnej infraštruktúry zohľadňovať požiadavky trvalej udržateľnosti a ochrany životného prostredia, |
| --- | --- |

—

pri výbere dopravnej infraštruktúry zohľadňovať požiadavky trvalej udržateľnosti a ochrany životného prostredia,

| — | internalizovať externé náklady na dopravu vo všetkých dopravných sektoroch, aby na to neprávom nejaký druh dopravy nedoplácal a aby sme zistili, aké sú skutočné náklady na dopravu, |
| --- | --- |

—

internalizovať externé náklady na dopravu vo všetkých dopravných sektoroch, aby na to neprávom nejaký druh dopravy nedoplácal a aby sme zistili, aké sú skutočné náklady na dopravu,

| — | orgány verejnej správy by mali stanoviť realistické ciele z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok a v oblasti trvalej udržateľnosti v súvislosti s miestnou dopravou, |
| --- | --- |

—

orgány verejnej správy by mali stanoviť realistické ciele z hľadiska znižovania emisií skleníkových plynov a iných znečisťujúcich látok a v oblasti trvalej udržateľnosti v súvislosti s miestnou dopravou,

| — | zohľadniť tieto ciele pri koncipovaní systémov verejnej dopravy a pri výbere infraštruktúry, |
| --- | --- |

—

zohľadniť tieto ciele pri koncipovaní systémov verejnej dopravy a pri výbere infraštruktúry,

| — | pred zavedením navrhovaných krokov a opatrení systematicky vypracúvať spoľahlivé a realistické hodnotenia dosahu. |
| --- | --- |

—

pred zavedením navrhovaných krokov a opatrení systematicky vypracúvať spoľahlivé a realistické hodnotenia dosahu.

1.6   V praxi sa nová dopravná politika musí usilovať zachovať dynamizmus sektora a jeho konkurencieschopnosť, pričom jej cieľom by malo byť znížiť emisie skleníkových plynov a znečisťujúcich látok, uľahčiť prechod na iné druhy dopravy, skrátiť vzdialenosti, podporovať plynulosť dopravy a presvedčiť viac ľudí, aby prešli na druhy dopravy s nižšími emisiami, v prepočte km/pasažier alebo km/tovar.

1.7   Na dosiahnutie týchto cieľov existujú jednoduché riešenia, ktoré môžu mať priamy, rýchly a hmatateľný dosah a nevyžadujú si mimoriadne veľké náklady: používať najekologickejšie palivá z najobnoviteľnejších zdrojov, používať bioplyn vyrábaný recykláciou odpadov, opätovne využívať existujúce priestory (napríklad opustené železničné alebo prístavné priestory) a vyhradiť ich pre služby mobility, zlepšiť spojovacie priestory tam, kde sa už vyskytujú, zjednotiť cestovné lístky v regionálnych a/alebo mestských dopravných prostriedkoch, vytvoriť dopravné pásy vyhradené autobusovým linkám, podporovať spoločné využívanie áut, uľahčiť výmenu informácií medzi železničnými prepravcami.

1.8   Zároveň existujú i riešenia, ktoré si vyžadujú ráznejšie politické rozhodnutia s väčšími finančnými dôsledkami: vybudovať odpočívadlá pre automobily spojené s hodnovernou dopravnou alternatívou, zaviesť centralizovaný informačný systém, ktorý by umožňoval reguláciu vstupov/výstupov pre všetky druhy dopravy na danom území, čo najvhodnejšie usporiadať mestá s cieľom znížiť nútenú mobilitu, investovať do električiek alebo metra, internalizovať externé náklady v predajných cenách, rozvinúť IKT, ktoré umožnia, že účastníkom reťazca mobility budú poskytované spoľahlivé informácie, meranie účinnosti zvolených druhov dopravy, zaviesť do praxe postupy na výrobu energie z obnoviteľných zdrojov a čo najlepšie túto energiu využiť (elektrina pre trolejbusy, plyn pre niektoré vozidlá atď.).

2.   Úvod

2.1   Zavŕšenie jednotného trhu si vyžaduje účinný a spoľahlivý systém dopravy osôb a tovaru. Samotná globalizácia obchodu sa mohla uskutočniť len vďaka revolúcii v doprave a vďaka poklesu nákladov, zvýšeniu počtu prevádzkovateľov, súťaženiu a vybudovaniu infraštruktúry.

2.2   Doprava je nevyhnutná nielen pre hospodársky a pracovný život, ale aj pre súkromný život človeka. Doprava je podmienkou obchodu a sloboda pohybu je jednou zo základných slobôd.

2.3   Dopravná činnosť je teda prirodzene dôležitým prvkom európskeho hospodárstva. Predstavuje približne 7 % HDP a 5 % pracovných miest, pričom prispieva k tvorbe 30 % HDP priemyslu a poľnohospodárstva a 70 % HDP služieb.

2.4   Je potrebné zdôrazniť, že vysoká administratívna záťaž v dopravnom sektore, ako aj skutočnosť, že táto záťaž je v každom členskom štáte iná, spôsobujú skryté náklady a predstavujú prekážky, ktoré bránia obchodu v rámci Spoločenstva. Tieto náklady ako aj administratívne zaťaženie mimoriadne zaťažujú najmä malé a stredné podniky.

2.5   Európska únia sa síce teší z ekonomickej efektivity dopravy a jej konkurencieschopnosti, trvalá udržateľnosť v tomto sektore však i naďalej nie je dostatočná. Nuž a trvalo udržateľný dopravný systém musí nielen spĺňať jednotlivé ekonomické ciele dopravy, ale taktiež rešpektovať sociálny pilier ako aj environmentálny pilier trvalo udržateľného rozvoja.

2.6   Samotný koncept trvalo udržateľnej dopravy si vyžaduje, aby boli vytvorené podmienky pre ekonomický rast a zabezpečené dôstojné pracovné podmienky a kvalifikované povolania pre výkon sociálne zodpovednej činnosti bez ujmy na životnom prostredí.

2.7   I napriek pokroku v motorizácii vozidiel a kvalite palív a napriek dobrovoľným záväzkom konštruktérov ostáva sektor dopravy sektorom, v ktorom je nárast emisií skleníkových plynov najvyšší.

2.8   Objem nákladnej dopravy neprestajne narastá, a to viac než HDP, zatiaľ čo objem prepravy osôb síce v rokoch 1995 – 2007 vzrástol v priemere o 1,7 % ročne, ale bolo to stále menej ako rast HDP (2,7 %) v tom istom období.

2.9   Prechod z cestnej dopravy na iné druhy dopravy, ako napríklad železnica a plavebné cesty sa od roku 2001 spomalil. A čo je ešte horšie, v niektorých prípadoch došlo k návratu späť na cestné komunikácie.

2.10   Sektor ostáva napokon z 97 % závislý od fosílnych palív, čo má neblahé následky tak na životné prostredie, ako aj na energetickú závislosť.

2.11   Dlhodobá politika si teda vyžaduje potvrdiť účinnosť našej dopravy, zlepšiť jej vplyv na životné prostredie a bezpečnosť, zvýšiť komodalitu, podporovať prechod na iné druhy dopravy, zlepšiť pracovné podmienky a vynaložiť potrebné investičné úsilie.

2.12   Je to o to dôležitejšie, že štúdie Komisie na rok 2020 predpokladajú, že ak nedôjde k žiadnej zmene, objem dopravy sa výrazne zvýši:

| — | vnútorná doprava v západnej Európe o 33 %, |
| --- | --- |

—

vnútorná doprava v západnej Európe o 33 %,

| — | vnútorná doprava vo východnej Európe o 77 %, |
| --- | --- |

—

vnútorná doprava vo východnej Európe o 77 %,

| — | doprava zo západnej Európy do východnej Európy o 68 %, |
| --- | --- |

—

doprava zo západnej Európy do východnej Európy o 68 %,

| — | doprava z východnej Európy do západnej Európy o 55 %. |
| --- | --- |

—

doprava z východnej Európy do západnej Európy o 55 %.

2.13   Ak sa tieto predpoklady naplnia, hlavné komunikácie budú neustále preťažené. Príliš veľa dopravy bude napokon znamenať jej koniec. Preto musíme vyvinúť značné úsilie v oblasti výskumu a rozvoja dopravných techník (motorizácia, palivá, energetická účinnosť, boj proti znečisťovaniu...), viac investovať do infraštruktúry, zlepšiť komodalitu, znovu zatraktívniť železničnú nákladnú dopravu, rozvinúť riečnu a námornú dopravu. Ak chceme dosiahnuť ciele Komisie v oblasti zníženia emisií CO2, budeme potrebovať ozajstný Marshallov plán pre nové technológie a investície v doprave. Odborníci na dopravu vyvinuli, okrem iného, koncept „optimodality“, čiže optimalizácie technických, ekonomických a environmentálnych vlastností reťazcov nákladnej dopravy a vytvorili združenie Okruh pre optimodalitu v Európe. Cieľom je dosiahnuť, aby sa hospodársky rast prestal spájať s negatívnymi účinkami dopravy.

2.14   Vyvstala tiež otázka podstaty dopravy a jej spoločenského a hospodárskeho úžitku. Je to chúlostivá otázka. Sloboda pohybu patrí medzi základné práva a voľný pohyb osôb, tovaru a služieb je jednou z hlavných zásad Európskej únie, na ktorej spočívajú pravidlá Svetovej obchodnej organizácie. Okrem toho kto by mohol rozhodnúť o užitočnosti či neužitočnosti dopravy? Je to však naozaj zbytočná otázka? Nie je, pretože v súčasnosti je nevyhnutné zistiť, aké sú reálne náklady na dopravu, to znamená internalizovať externé náklady, ktoré každý typ dopravy vytvára a ktoré dnes znášajú územné samosprávy, predovšetkým z hľadiska životného prostredia, ale tiež z hľadiska verejného zdravia a bezpečnosti. Ak budeme mať pravdivejšie ekonomické údaje o doprave, a teda aj realistickejšie informácie o nákladoch, niektoré dopravné toky by sa mohli znížiť v prospech dopravy na kratšie vzdialenosti.

3.   Pozemná doprava

3.1   Európskym leitmotívom sa stala komodalita, teda optimalizácia každého druhu dopravy a podpora lepšej komplementárnosti a čo najúčinnejšej interakcie medzi jednotlivými druhmi dopravy. 80 % pozemnej dopravy predstavuje vzdialenosti kratšie ako 100 km. Preto je potrebné nájsť vhodné riešenie pre tento dopyt, ktorý okrem cestnej dopravy môže uspokojiť i železničná doprava v danej lokalite, riečna či námorná preprava, ktorá sa zdá byť v prípade krátkych vzdialeností menej použiteľná. V každom prípade je potrebné dôrazne podporiť prechod na iné druhy dopravy vždy, keď je to prínosom, inak sa Európskej únii nepodarí vytvoriť hospodárnu dopravu s nízkymi emisiami CO2.

3.2   Mestská a regionálna doprava

| 3.2.1 | Na tento druh dopravy sa kladú osobitné nároky a obmedzenia. Premávka v mestách je totiž zodpovedná za 40 % percent emisií CO2 a 70 % emisií ostatných znečisťujúcich látok pochádzajúcich z cestnej dopravy. Navyše dopravné zápchy v mestách spôsobujú okrem neblahých účinkov na verejné zdravie a životné prostredie aj náklady vo výške 2 % HDP Európskej únie. Verejnú dopravu je nevyhnutné rozvinúť, avšak na to, aby zodpovedala požiadavkám skutočnej služby všeobecného záujmu a mohla byť vhodnou náhradou osobného auta, musí spĺňať určité kritériá: frekvencia, rýchlosť, bezpečnosť, pohodlie, prístupnosť, dostupná cena, dostatočne rozvinutá sieť, jednoduché spojenia. Umožňuje nielen splniť environmentálne ciele, ale i ciele v oblasti sociálnej súdržnosti, ako aj zmierniť izolovanosť predmestí. |
| --- | --- |

3.2.1

Na tento druh dopravy sa kladú osobitné nároky a obmedzenia. Premávka v mestách je totiž zodpovedná za 40 % percent emisií CO2 a 70 % emisií ostatných znečisťujúcich látok pochádzajúcich z cestnej dopravy. Navyše dopravné zápchy v mestách spôsobujú okrem neblahých účinkov na verejné zdravie a životné prostredie aj náklady vo výške 2 % HDP Európskej únie. Verejnú dopravu je nevyhnutné rozvinúť, avšak na to, aby zodpovedala požiadavkám skutočnej služby všeobecného záujmu a mohla byť vhodnou náhradou osobného auta, musí spĺňať určité kritériá: frekvencia, rýchlosť, bezpečnosť, pohodlie, prístupnosť, dostupná cena, dostatočne rozvinutá sieť, jednoduché spojenia. Umožňuje nielen splniť environmentálne ciele, ale i ciele v oblasti sociálnej súdržnosti, ako aj zmierniť izolovanosť predmestí.

| 3.2.2 | Využívanie dopravy s pohonom na elektrickú energiu je žiaduce, avšak samotná elektrina musí byť vyrábaná trvalo udržateľným spôsobom a, pokiaľ je to možné, bez emisií CO2. Takisto sa musí podporovať spoločné využívanie jedného automobilu viacerými osobami. |
| --- | --- |

3.2.2

Využívanie dopravy s pohonom na elektrickú energiu je žiaduce, avšak samotná elektrina musí byť vyrábaná trvalo udržateľným spôsobom a, pokiaľ je to možné, bez emisií CO2. Takisto sa musí podporovať spoločné využívanie jedného automobilu viacerými osobami.

| 3.2.3 | Bolo by potrebné zaviesť skutočnú politiku trvalo udržateľnej mestskej mobility. Znamená to obmedziť individuálnu dopravu, prípadne zavedením mýtneho v mestách, ale predovšetkým zlepšením kvality a zjednodušením používania verejnej dopravy, čo si vyžaduje rozvoj infraštruktúry a služieb, ktoré sú pre účinnú intermodalitu potrebné. Vzhľadom na stav verejných financií v mnohých členských krajinách Európskej únie môže tejto situácii v určitých prípadoch napomôcť vytváranie partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom pri realizácii nových infraštruktúr, ako sú autobusové linky premávajúce v osobitnom pruhu, električkové a trolejbusové trate alebo metro, nové regionálne železničné trate či opätovné využitie tratí, ktoré sa prestali používať, rozvoj informačných a komunikačných technológií v oblasti dopravy, modernizácia a zjednodušenie predaja cestovných lístkov... |
| --- | --- |

3.2.3

Bolo by potrebné zaviesť skutočnú politiku trvalo udržateľnej mestskej mobility. Znamená to obmedziť individuálnu dopravu, prípadne zavedením mýtneho v mestách, ale predovšetkým zlepšením kvality a zjednodušením používania verejnej dopravy, čo si vyžaduje rozvoj infraštruktúry a služieb, ktoré sú pre účinnú intermodalitu potrebné. Vzhľadom na stav verejných financií v mnohých členských krajinách Európskej únie môže tejto situácii v určitých prípadoch napomôcť vytváranie partnerstiev medzi verejným a súkromným sektorom pri realizácii nových infraštruktúr, ako sú autobusové linky premávajúce v osobitnom pruhu, električkové a trolejbusové trate alebo metro, nové regionálne železničné trate či opätovné využitie tratí, ktoré sa prestali používať, rozvoj informačných a komunikačných technológií v oblasti dopravy, modernizácia a zjednodušenie predaja cestovných lístkov...

| 3.2.4 | Pragmatické opatrenia, ako je budovanie záchytných parkovísk spojených s centrami mestských aglomerácií, zriaďovanie autobusových liniek premávajúcich v osobitnom jazdnom pruhu či opätovné využívanie železničných tratí, ktoré sa už nepoužívali, by umožnili dosiahnuť skutočný pokrok za prijateľnú cenu. |
| --- | --- |

3.2.4

Pragmatické opatrenia, ako je budovanie záchytných parkovísk spojených s centrami mestských aglomerácií, zriaďovanie autobusových liniek premávajúcich v osobitnom jazdnom pruhu či opätovné využívanie železničných tratí, ktoré sa už nepoužívali, by umožnili dosiahnuť skutočný pokrok za prijateľnú cenu.

| 3.2.5 | Zdokonaľovanie informačných a komunikačných techník bude účinným nástrojom, ktorý pomôže rozvinúť intermodalitu dopravy prostredníctvom skutočnej územnej politiky dopravnej správy. Tieto technológie umožňujú presnejšie riadiť premávku a mali by umožniť vytvoriť systémy energetickej optimalizácie premávky v cestnej sieti. Zároveň zabezpečujú informovanosť cestujúcich v reálnom čase počas celej cesty, zjednodušujú a optimalizujú predaj cestovných lístkov, uľahčujú rezerváciu. Vďaka týmto technikám bude môcť cestujúci zoptimalizovať svoju cestu, poznať odchody a príchody, frekvenciu spojov a dokonca si bude môcť urobiť energetickú bilanciu druhu dopravy, pre ktorý sa rozhodol. IKT tak budú fungovať ako prostriedok na dosiahnutie súčinnosti medzi druhom dopravy, využitím infraštruktúry a energetickou účinnosťou. |
| --- | --- |

3.2.5

Zdokonaľovanie informačných a komunikačných techník bude účinným nástrojom, ktorý pomôže rozvinúť intermodalitu dopravy prostredníctvom skutočnej územnej politiky dopravnej správy. Tieto technológie umožňujú presnejšie riadiť premávku a mali by umožniť vytvoriť systémy energetickej optimalizácie premávky v cestnej sieti. Zároveň zabezpečujú informovanosť cestujúcich v reálnom čase počas celej cesty, zjednodušujú a optimalizujú predaj cestovných lístkov, uľahčujú rezerváciu. Vďaka týmto technikám bude môcť cestujúci zoptimalizovať svoju cestu, poznať odchody a príchody, frekvenciu spojov a dokonca si bude môcť urobiť energetickú bilanciu druhu dopravy, pre ktorý sa rozhodol. IKT tak budú fungovať ako prostriedok na dosiahnutie súčinnosti medzi druhom dopravy, využitím infraštruktúry a energetickou účinnosťou.

| 3.2.6 | Problémy riadenia dopravných systémov často presahujú rámec jedinej obce a týkajú sa širokého územia okolo veľkého mesta v danej oblasti. Na podnet miestnych úradov tejto lokality by sa v širokých a logicky ohraničených geografických oblastiach mohli vytvoriť skutočné služby zamerané na riadenie mobility, napríklad formou delegovania verejnej služby. Úlohou takéhoto „správcu mobility“ by bolo najmä:






  — | analyzovať mobilitu na danom území s ohľadom na miestnych prevádzkovateľov, množstvo cestujúcich, geografické a mestské obmedzenia atď., |
| --- | --- | --- |

3.2.6

Problémy riadenia dopravných systémov často presahujú rámec jedinej obce a týkajú sa širokého územia okolo veľkého mesta v danej oblasti. Na podnet miestnych úradov tejto lokality by sa v širokých a logicky ohraničených geografických oblastiach mohli vytvoriť skutočné služby zamerané na riadenie mobility, napríklad formou delegovania verejnej služby. Úlohou takéhoto „správcu mobility“ by bolo najmä:

—

analyzovať mobilitu na danom území s ohľadom na miestnych prevádzkovateľov, množstvo cestujúcich, geografické a mestské obmedzenia atď.,

| — | zoptimalizovať ponuku v oblasti mobility a prispôsobiť je zisteným potrebám, |
| --- | --- |

—

zoptimalizovať ponuku v oblasti mobility a prispôsobiť je zisteným potrebám,

| — | riadiť pridružené služby s cieľom uľahčiť intermodalitu: poskytovanie informácií, predaj cestovných lístkov a elektronické cestovné lístky, doprava na objednávku, doprava osôb so zníženou pohyblivosťou, využívanie jedného vozidla viacerými osobami, |
| --- | --- |

—

riadiť pridružené služby s cieľom uľahčiť intermodalitu: poskytovanie informácií, predaj cestovných lístkov a elektronické cestovné lístky, doprava na objednávku, doprava osôb so zníženou pohyblivosťou, využívanie jedného vozidla viacerými osobami,

| — | vykonávať audity riadenia mobility a jej vplyvu na životné prostredie. |
| --- | --- |

—

vykonávať audity riadenia mobility a jej vplyvu na životné prostredie.

| 3.2.7 | Hlavný zodpovedný úrad by si, samozrejme, mohol ďalej slobodne vyberať miestnych prevádzkovateľov, určovať sadzby, stanovovať svoju dopravnú politiku a politiku v oblasti mobility a územného plánovania. Zabezpečoval by zmluvnú transparentnosť, stanovoval by zmluvy o konkrétnych cieľoch zaväzujúce správcu a zainteresované samosprávy, stanovoval by ciele v oblasti kvality služieb. |
| --- | --- |

3.2.7

Hlavný zodpovedný úrad by si, samozrejme, mohol ďalej slobodne vyberať miestnych prevádzkovateľov, určovať sadzby, stanovovať svoju dopravnú politiku a politiku v oblasti mobility a územného plánovania. Zabezpečoval by zmluvnú transparentnosť, stanovoval by zmluvy o konkrétnych cieľoch zaväzujúce správcu a zainteresované samosprávy, stanovoval by ciele v oblasti kvality služieb.

| 3.2.8 | EHSV už zdôraznil rozhodujúcu úlohu miestnych orgánov pri organizácii verejnej dopravy a územného plánovania. Zásada subsidiarity hrá samozrejme svoju rolu aj v tejto oblasti, avšak Európska únia chce právom podporovať také modely mestskej dopravy, ktoré budú najviac zodpovedať požiadavke trvalej udržateľnosti. Už poskytla finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu, ako aj prostredníctvom programu CIVITAS. Bolo by potrebné, aby tiež posilnila výmenu osvedčených postupov v oblasti mestskej dopravy, ale aby zároveň v rámci nasledujúceho rámcového programu financovala aj výskum zameraný na interakciu medzi dopravou a mestským územným plánovaním. |
| --- | --- |

3.2.8

EHSV už zdôraznil rozhodujúcu úlohu miestnych orgánov pri organizácii verejnej dopravy a územného plánovania. Zásada subsidiarity hrá samozrejme svoju rolu aj v tejto oblasti, avšak Európska únia chce právom podporovať také modely mestskej dopravy, ktoré budú najviac zodpovedať požiadavke trvalej udržateľnosti. Už poskytla finančné prostriedky zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu, ako aj prostredníctvom programu CIVITAS. Bolo by potrebné, aby tiež posilnila výmenu osvedčených postupov v oblasti mestskej dopravy, ale aby zároveň v rámci nasledujúceho rámcového programu financovala aj výskum zameraný na interakciu medzi dopravou a mestským územným plánovaním.

3.3   Mestská nákladná doprava

| 3.3.1 | Tento typ dopravy má za následok veľmi veľkú premávku. Napríklad v Paríži predstavuje 20 % premávky a 26 % emisií skleníkových plynov. Preto je potrebné zoptimalizovať mestskú logistiku a uprednostniť, pokiaľ je to možné, prechod na železničnú či riečnu dopravu. |
| --- | --- |

3.3.1

Tento typ dopravy má za následok veľmi veľkú premávku. Napríklad v Paríži predstavuje 20 % premávky a 26 % emisií skleníkových plynov. Preto je potrebné zoptimalizovať mestskú logistiku a uprednostniť, pokiaľ je to možné, prechod na železničnú či riečnu dopravu.

| 3.3.2 | Je možné predstaviť si:






  — | zoskupovanie dodávok, keby sa vytvorili priestory pre dodávky priamo v danej lokalite, odstavné a manipulačné plochy v blízkosti susediacich budov závodov a podnikov, |
| --- | --- | --- |

3.3.2

Je možné predstaviť si:

—

zoskupovanie dodávok, keby sa vytvorili priestory pre dodávky priamo v danej lokalite, odstavné a manipulačné plochy v blízkosti susediacich budov závodov a podnikov,

| — | mestské distribučné strediská, ktoré by zabezpečovali dodávky v hypercentrách s obmedzením tonáže, povinný prechod cez logistické platformy, optimalizácia naloženia, využívanie elektromobilov, |
| --- | --- |

—

mestské distribučné strediská, ktoré by zabezpečovali dodávky v hypercentrách s obmedzením tonáže, povinný prechod cez logistické platformy, optimalizácia naloženia, využívanie elektromobilov,

| — | pokiaľ je to možné zachovanie železničných tratí v meste so zaručeným prístupom pre všetkých prevádzkovateľov, |
| --- | --- |

—

pokiaľ je to možné zachovanie železničných tratí v meste so zaručeným prístupom pre všetkých prevádzkovateľov,

| — | vybudovanie infraštruktúr riečnych prístavov vo veľkých mestách, ktoré sa nachádzajú pri riekach. |
| --- | --- |

—

vybudovanie infraštruktúr riečnych prístavov vo veľkých mestách, ktoré sa nachádzajú pri riekach.

3.4   Cestná nákladná doprava

| 3.4.1 | Nárast objemu cestnej nákladnej dopravy nás stavia pred množstvo problémov, ktoré treba vyriešiť: nárast emisií CO2, veľká závislosť dopravného sektora od fosilných palív, nevyhnutnosť zlepšiť infraštruktúru, predovšetkým z hľadiska bezpečnosti, nevyhnutnosť zabezpečiť vhodné pracovné podmienky a prostredie pre vodičov. |
| --- | --- |

3.4.1

Nárast objemu cestnej nákladnej dopravy nás stavia pred množstvo problémov, ktoré treba vyriešiť: nárast emisií CO2, veľká závislosť dopravného sektora od fosilných palív, nevyhnutnosť zlepšiť infraštruktúru, predovšetkým z hľadiska bezpečnosti, nevyhnutnosť zabezpečiť vhodné pracovné podmienky a prostredie pre vodičov.

| 3.4.2 | Pokiaľ ide o emisie CO2, na to, aby sa ich podarilo znížiť, je potrebné zintenzívniť výskum a vývoj. Treba predovšetkým vyvinúť nové motory, ako aj alternatívne energie. Podpora výrobkov a/alebo opatrení zameraných na alternatívne pohonné látky prostredníctvom daňových opatrení a zníženie emisií CO2 sú tým účinnejšie, čím ambicióznejšia je politika výskumu. Preto sa internalizácia externých nákladov (1) musí spravodlivo vzťahovať na všetky dopravné prostriedky. |
| --- | --- |

3.4.2

Pokiaľ ide o emisie CO2, na to, aby sa ich podarilo znížiť, je potrebné zintenzívniť výskum a vývoj. Treba predovšetkým vyvinúť nové motory, ako aj alternatívne energie. Podpora výrobkov a/alebo opatrení zameraných na alternatívne pohonné látky prostredníctvom daňových opatrení a zníženie emisií CO2 sú tým účinnejšie, čím ambicióznejšia je politika výskumu. Preto sa internalizácia externých nákladov (1) musí spravodlivo vzťahovať na všetky dopravné prostriedky.

| 3.4.3 | Vývoj technologických riešení a zavádzanie informačných a komunikačných technológií v cestnej nákladnej doprave budú rozhodujúce pri riešení problémov, ktorým tento sektor čelí, v úsilí znížiť energetickú závislosť, emisie vozidiel a preťaženie dopravných sietí. Bolo by vhodné vytvoriť jasný rámec, aby sa mohli zaviesť nové technológie a vytvoriť otvorené štandardy zabezpečujúce interoperabilitu a zvýšiť náklady na výskum a vývoj technológií, ktoré ešte nedosiahli takú úroveň, aby mohli byť uvedené na trh. Tieto technológie by zároveň mali umožniť znížiť počet ciest s nevyťaženými vozidlami vďaka lepšej informovanosti v logistike. Môžu zohrať dôležitú úlohu z hľadiska zvýšenia bezpečnosti dopravy. |
| --- | --- |

3.4.3

Vývoj technologických riešení a zavádzanie informačných a komunikačných technológií v cestnej nákladnej doprave budú rozhodujúce pri riešení problémov, ktorým tento sektor čelí, v úsilí znížiť energetickú závislosť, emisie vozidiel a preťaženie dopravných sietí. Bolo by vhodné vytvoriť jasný rámec, aby sa mohli zaviesť nové technológie a vytvoriť otvorené štandardy zabezpečujúce interoperabilitu a zvýšiť náklady na výskum a vývoj technológií, ktoré ešte nedosiahli takú úroveň, aby mohli byť uvedené na trh. Tieto technológie by zároveň mali umožniť znížiť počet ciest s nevyťaženými vozidlami vďaka lepšej informovanosti v logistike. Môžu zohrať dôležitú úlohu z hľadiska zvýšenia bezpečnosti dopravy.

| 3.4.4 | Zároveň by sa mala zlepšiť infraštruktúra, najmä pokiaľ ide o parkovacie plochy a dobre vybavené, bezpečné a strážené odpočívadlá, chránené pred krádežami a vandalizmom, aby sa vodičom zaručila bezpečnosť. |
| --- | --- |

3.4.4

Zároveň by sa mala zlepšiť infraštruktúra, najmä pokiaľ ide o parkovacie plochy a dobre vybavené, bezpečné a strážené odpočívadlá, chránené pred krádežami a vandalizmom, aby sa vodičom zaručila bezpečnosť.

| 3.4.5 | Je nevyhnutné zabezpečiť, aby táto profesia bola i naďalej pre vodičov príťažlivá, a to vďaka vhodným pracovným podmienkam a pracovnému prostrediu, napríklad regulovaním pracovného času, harmonizáciou ustanovení týkajúcich sa času vedenia motorového vozidla a doby odpočinku, ktoré by nemali byť len uvedené v právnych predpisoch, ale je potrebné zaviesť ich do praxe (2). |
| --- | --- |

3.4.5

Je nevyhnutné zabezpečiť, aby táto profesia bola i naďalej pre vodičov príťažlivá, a to vďaka vhodným pracovným podmienkam a pracovnému prostrediu, napríklad regulovaním pracovného času, harmonizáciou ustanovení týkajúcich sa času vedenia motorového vozidla a doby odpočinku, ktoré by nemali byť len uvedené v právnych predpisoch, ale je potrebné zaviesť ich do praxe (2).

3.5   Železničná doprava

| 3.5.1 | Hoci železničná osobná doprava sa stále zlepšuje, predovšetkým pokiaľ ide o dopravu na veľké vzdialenosti vysokorýchlostnými vlakmi, železničná nákladná doprava je stále veľmi málo využívaná, prepravuje len zhruba 8 % celkového množstva prepravovaného tovaru. Vo všeobecnosti by bolo treba dbať na to, aby sa pri modernizácii a zvyšovaní konkurencieschopnosti železničnej dopravy kládol veľký dôraz najmä na bezpečnosť a zabezpečenie plynulosti prevádzky aj za nepriaznivých poveternostných podmienok. |
| --- | --- |

3.5.1

Hoci železničná osobná doprava sa stále zlepšuje, predovšetkým pokiaľ ide o dopravu na veľké vzdialenosti vysokorýchlostnými vlakmi, železničná nákladná doprava je stále veľmi málo využívaná, prepravuje len zhruba 8 % celkového množstva prepravovaného tovaru. Vo všeobecnosti by bolo treba dbať na to, aby sa pri modernizácii a zvyšovaní konkurencieschopnosti železničnej dopravy kládol veľký dôraz najmä na bezpečnosť a zabezpečenie plynulosti prevádzky aj za nepriaznivých poveternostných podmienok.

| 3.5.2 | EHSV podporuje návrh Komisie vytvoriť železničné siete s prioritou nákladnej dopravy, je však potrebné vybudovať istú kultúru zákazníckych služieb, obchodného a konkurencieschopného prístupu. Otvorenie sa konkurencii by tento prechod malo uľahčiť. |
| --- | --- |

3.5.2

EHSV podporuje návrh Komisie vytvoriť železničné siete s prioritou nákladnej dopravy, je však potrebné vybudovať istú kultúru zákazníckych služieb, obchodného a konkurencieschopného prístupu. Otvorenie sa konkurencii by tento prechod malo uľahčiť.

| 3.5.3 | Myšlienka železničnej siete s prioritou nákladnej dopravy spočíva v tom, že sa stanovia časové a geografické úseky, v ktorých by nákladné železničné súpravy mali prednosť, pričom by to neobmedzovalo prepravu osôb. |
| --- | --- |

3.5.3

Myšlienka železničnej siete s prioritou nákladnej dopravy spočíva v tom, že sa stanovia časové a geografické úseky, v ktorých by nákladné železničné súpravy mali prednosť, pričom by to neobmedzovalo prepravu osôb.

| 3.5.4 | Je potrebné pripomenúť, že v Európskej únii existuje už niekoľko takýchto príkladov. Niektoré linky boli dokonca vyhradené pre nákladnú dopravu, ako je Betuwe line medzi Rotterdamským prístavom a Nemeckom. V tejto súvislosti možno spomenúť i projekty New opera a Ferrmed. |
| --- | --- |

3.5.4

Je potrebné pripomenúť, že v Európskej únii existuje už niekoľko takýchto príkladov. Niektoré linky boli dokonca vyhradené pre nákladnú dopravu, ako je Betuwe line medzi Rotterdamským prístavom a Nemeckom. V tejto súvislosti možno spomenúť i projekty New opera a Ferrmed.

| 3.5.5 | Rozvoj nákladnej železničnej dopravy je možný, ak:






  — | sa budú ponúkať skutočné logistické služby, a nielen zabezpečenie dopravy, |
| --- | --- | --- |

3.5.5

Rozvoj nákladnej železničnej dopravy je možný, ak:

—

sa budú ponúkať skutočné logistické služby, a nielen zabezpečenie dopravy,

| — | sa podarí znížia náklady s cieľom dosiahnuť vyššiu konkurencieschopnosť, |
| --- | --- |

—

sa podarí znížia náklady s cieľom dosiahnuť vyššiu konkurencieschopnosť,

| — | sa dosiahne lepšia spoľahlivosť poskytovaných služieb, |
| --- | --- |

—

sa dosiahne lepšia spoľahlivosť poskytovaných služieb,

| — | bude cesta „z jedného konca na druhý“ trvať prijateľne dlho, |
| --- | --- |

—

bude cesta „z jedného konca na druhý“ trvať prijateľne dlho,

| — | sa zabezpečí väčšia pružnosť ponuky, ako aj rýchlejšia reakcieschopnosť v prípade prerušenia premávky. |
| --- | --- |

—

sa zabezpečí väčšia pružnosť ponuky, ako aj rýchlejšia reakcieschopnosť v prípade prerušenia premávky.

| 3.5.6 | Rozvoj nákladnej železničnej dopravy si zároveň vyžaduje rozvoj intermodálnych platforiem určených na prepravu naložených kamiónov železnicou. V tomto zmysle sa môžeme len tešiť, že bol odblokovaný projekt železničnej trate pre kombinovanú prepravu Lyon – Turín, avšak po neistom rozvoji dopravy železnica/cesta je odteraz potrebné podporovať železničné diaľnice na prepravu naložených kamiónov železnicou (ako v prípade alpskej diaľnice alebo linky Lorry rail medzi Perpignanom a Luxemburgom), ako aj námorné diaľnice, ako je francúzsko-španielsky projekt Fres Mos medzi Nantes Saint Nazaire a Gijonom. |
| --- | --- |

3.5.6

Rozvoj nákladnej železničnej dopravy si zároveň vyžaduje rozvoj intermodálnych platforiem určených na prepravu naložených kamiónov železnicou. V tomto zmysle sa môžeme len tešiť, že bol odblokovaný projekt železničnej trate pre kombinovanú prepravu Lyon – Turín, avšak po neistom rozvoji dopravy železnica/cesta je odteraz potrebné podporovať železničné diaľnice na prepravu naložených kamiónov železnicou (ako v prípade alpskej diaľnice alebo linky Lorry rail medzi Perpignanom a Luxemburgom), ako aj námorné diaľnice, ako je francúzsko-španielsky projekt Fres Mos medzi Nantes Saint Nazaire a Gijonom.

3.6   Automobily

| 3.6.1 | Balík energetika/klíma kladie na konštruktérov vysoké požiadavky. Mali by vyvinúť nové vozidlá na alternatívnu energiu a predovšetkým elektrické alebo hybridné automobily. Zároveň treba pokračovať v úvahách o biopalivách. Dnes sa vyvíjajú výkonnejšie biopalivá tretej generácie, predovšetkým z rias, čo znamená, že sa nezaberá poľnohospodárska pôda určená na výrobu potravín pre ľudí. |
| --- | --- |

3.6.1

Balík energetika/klíma kladie na konštruktérov vysoké požiadavky. Mali by vyvinúť nové vozidlá na alternatívnu energiu a predovšetkým elektrické alebo hybridné automobily. Zároveň treba pokračovať v úvahách o biopalivách. Dnes sa vyvíjajú výkonnejšie biopalivá tretej generácie, predovšetkým z rias, čo znamená, že sa nezaberá poľnohospodárska pôda určená na výrobu potravín pre ľudí.

| 3.6.2 | Okrem otázok týkajúcich sa dostupných techník a vozidiel ponúkaných na trhu existujú nové oblasti pokroku, predovšetkým pokiaľ ide o úspornosť z hľadiska energie a priestoru, o ktorý je dnes pri nadmernej hustote automobilov núdza. Ďalšími takýmito oblasťami sú kurzy zamerané na to, ako hospodárne viesť vozidlo, ktoré organizujú niektoré veľké podniky a verejné správy, využívanie jedného vozidla viacerými osobami alebo možnosť prenájmu malých elektromobilov v niektorých mestách. |
| --- | --- |

3.6.2

Okrem otázok týkajúcich sa dostupných techník a vozidiel ponúkaných na trhu existujú nové oblasti pokroku, predovšetkým pokiaľ ide o úspornosť z hľadiska energie a priestoru, o ktorý je dnes pri nadmernej hustote automobilov núdza. Ďalšími takýmito oblasťami sú kurzy zamerané na to, ako hospodárne viesť vozidlo, ktoré organizujú niektoré veľké podniky a verejné správy, využívanie jedného vozidla viacerými osobami alebo možnosť prenájmu malých elektromobilov v niektorých mestách.

3.7   Chodci a cyklisti

| 3.7.1 | V meste musí byť rozvoj týchto druhov presunu podporovaný. Obmedzujú ich však topografické podmienky, klíma, ako aj vek používateľov. Napriek tomu je jasné, že miestne samosprávy by mali budovať bezpečné cyklistické chodníky, pretože jednou z prekážok, ktoré stoja v ceste väčšiemu používaniu bicykla, je možné nebezpečenstvo v dôsledku automobilovej premávky. |
| --- | --- |

3.7.1

V meste musí byť rozvoj týchto druhov presunu podporovaný. Obmedzujú ich však topografické podmienky, klíma, ako aj vek používateľov. Napriek tomu je jasné, že miestne samosprávy by mali budovať bezpečné cyklistické chodníky, pretože jednou z prekážok, ktoré stoja v ceste väčšiemu používaniu bicykla, je možné nebezpečenstvo v dôsledku automobilovej premávky.

4.   Námorná doprava

4.1   Na námornej doprave spočíva veľká časť medzinárodného obchodu. Tento sektor kríza veľmi postihla a v súčasnosti zápasí s prebytkom kapacít. Nesmie dôjsť k zastaveniu investícií a strate zručností a know-how, pretože by to pri oživení hospodárstva mohlo znamenať veľký problém, o to naliehavejší, že európska námorná doprava je vo svetovom meradle na prvom mieste, a je potrebné zachovať spravodlivé podmienky hospodárskej súťaže a konkurencieschopnosť európskeho loďstva, ktoré je dôležitým bohatstvom Európskej únie.

4.2   Palivá

| 4.2.1 | Plavidlá používajú veľmi znečisťujúce vedľajšie ropné produkty. Okrem nevyhnutného technologického vývoja treba spolu s odborníkmi v tejto oblasti uvažovať o tom, ako kompenzovať negatívny vplyv na životné prostredie. Ak systém kvót CO2 nie je primeraný, možno bude treba pouvažovať o zavedení environmentálnej dane. Túto otázku by bolo treba prediskutovať v rámci medzinárodných námorných inštancií. |
| --- | --- |

4.2.1

Plavidlá používajú veľmi znečisťujúce vedľajšie ropné produkty. Okrem nevyhnutného technologického vývoja treba spolu s odborníkmi v tejto oblasti uvažovať o tom, ako kompenzovať negatívny vplyv na životné prostredie. Ak systém kvót CO2 nie je primeraný, možno bude treba pouvažovať o zavedení environmentálnej dane. Túto otázku by bolo treba prediskutovať v rámci medzinárodných námorných inštancií.

| 4.2.2 | Výbor v každom prípade znovu zdôrazňuje svoju podporu investíciám do výskumu a vývoja v oblasti plavidiel, palív a „zelených prístavov“. Takisto trvá na tom, aby sa zaviedli námorné diaľnice plánované v programe transeurópskych dopravných sietí. |
| --- | --- |

4.2.2

Výbor v každom prípade znovu zdôrazňuje svoju podporu investíciám do výskumu a vývoja v oblasti plavidiel, palív a „zelených prístavov“. Takisto trvá na tom, aby sa zaviedli námorné diaľnice plánované v programe transeurópskych dopravných sietí.

4.3   Bezpečnosť

| 4.3.1 | Námorným nešťastiam a stroskotaniam sa nikdy úplne nevyhneme, ale pri projektovaní ako aj pri údržbe plavidiel treba urobiť všetko pre to, aby sa zaručila bezpečnosť cestujúcich a posádky. Európske predpisy týkajúce sa bezpečnosti na mori patria medzi najprepracovanejším na svete. Proti nedovolenému vypúšťaniu paliva a oleja z lodí do mora sa však musí rázne a prísne zakročiť. |
| --- | --- |

4.3.1

Námorným nešťastiam a stroskotaniam sa nikdy úplne nevyhneme, ale pri projektovaní ako aj pri údržbe plavidiel treba urobiť všetko pre to, aby sa zaručila bezpečnosť cestujúcich a posádky. Európske predpisy týkajúce sa bezpečnosti na mori patria medzi najprepracovanejším na svete. Proti nedovolenému vypúšťaniu paliva a oleja z lodí do mora sa však musí rázne a prísne zakročiť.

4.4   Vzdelávanie

| 4.4.1 | Udržať a rozvíjať európsku námornú dopravu bude možné len pod podmienkou, že mladí ľudia budú mať záujem o námornú kariéru a že v nej budú chcieť i zotrvať. Je potrebné zlepšiť kvalitu vzdelávania námorníkov, ako aj pracovné a životné podmienky na palube, a usilovať sa posilniť palubné posádky. |
| --- | --- |

4.4.1

Udržať a rozvíjať európsku námornú dopravu bude možné len pod podmienkou, že mladí ľudia budú mať záujem o námornú kariéru a že v nej budú chcieť i zotrvať. Je potrebné zlepšiť kvalitu vzdelávania námorníkov, ako aj pracovné a životné podmienky na palube, a usilovať sa posilniť palubné posádky.

5.   Riečna doprava

5.1   Riečna doprava je veľmi dobre rozvinutá v severnej časti Európy, no mohla by byť rozvinutejšia aj v iných krajinách. Bolo by vhodné premyslieť koncept riečnych a riečno-námorných diaľnic, tak ako sa o tom začalo uvažovať v námornej oblasti, o to viac, že pri tomto type dopravy je trikrát až štyrikrát nižšia spotreba energie a emisie ako pri cestnej doprave. Tento inovačný koncept sa bude môcť rozvinúť len ak sa začnú používať nové typy plavidiel a vybudujú sa prístavné a logistické platformy.

5.2   Riečno-námorné plavidlá ako aj riečne nákladné člny majú rozhodujúci význam pre vznik nových riečnych služieb, ich účinnosť a rentabilitu, pretože sú dobre prispôsobené premávke, pokiaľ ide o kapacitu a rýchlosť, ako aj prístavným a plavebným požiadavkám. Rozmery plavidiel a nákladných člnov by sa mali zoptimalizovať, napríklad aj preto, aby mohli prevážať návesy a kontajnery.

6.   Letecká doprava

6.1   Letecká doprava produkuje 3 % CO2, ktorý sa nachádza v atmosfére. Treba zdôrazniť, že od roku 1990 bol vzostup emisií dvojnásobne nižší ako nárast objemu premávky. V leteckej doprave sa bude uplatňovať systém výmeny kvót a Komisia sa zaoberá otázkou zdaňovania leteckého paliva, ako je to v prípade DPH pre dopravu v rámci Spoločenstva.

6.2   Letecká doprava vďačí za svoj rozmach liberalizácii sektora, ako aj rozvoju nízkonákladových spoločností, ktorých vytvorenie však často sprevádza pridelenie verejných grantov, pričom by sa zároveň týmto spoločnostiam mala uložiť povinnosť zaviesť kompenzačné opatrenia.

6.3   Dôležitou otázkou z hľadiska politiky leteckej dopravy je samozrejme otázka leteckej bezpečnosti. Európska únia by mala byť na čele úsilia o vytvorenie medzinárodného systému leteckej bezpečnosti a konať v tomto zmysle počas medzinárodnej konferencie ICAO, ktorá bude prebiehať v marci v Montreale.

6.4   Napokon bude potrebné dobre pripraviť prechod na druhú fázu plánu „jednotné nebo“ po roku 2012 a úspešne zavŕšiť náročné rokovania o leteckej doprave, ktoré prebiehajú medzi Spojenými štátmi a Európskou úniou.

7.   Infraštruktúry

7.1   EHSV vždy podporoval program transeurópskych dopravných sietí. Znova potvrdzuje svoju podporu, avšak znepokojujú ho ťažkosti s financovaním tohto programu a jeho meškaním.

7.2   Zdôrazňuje, že rozšírená Európa má zvýšené potreby v oblasti dopravných infraštruktúr a že je potrebné uvažovať o upravení existujúcich finančných nástrojov, či dokonca o vytvorení nových nástrojov. Treba uvažovať o všetkých možnostiach, aby mohla byť vytvorená trvalá infraštruktúra: spojenie verejných a súkromných finančných prostriedkov, mobilizácia nových nerozpočtových zdrojov atď.

7.3   Je potrebné zdôrazniť, že dopravné infraštruktúry sú veľmi dôležité pre sociálno-ekonomický rozvoj a regionálnu súdržnosť. Dopravné infraštruktúry sú však zároveň aj základom trvalo udržateľného dopravného systému šetrného k životnému prostrediu. Výber typu infraštruktúry je teda rozhodujúci. Dostupnosť regiónov a ich integrácia do národných a európskych celkov musia byť preto zabezpečené vďaka presadzovaniu trvalo udržateľných infraštruktúr šetrných k životnému prostrediu.

7.4   Budúce usmernenia týkajúce sa TEN-T, ktoré budú predstavené začiatkom roka 2011, by mali jasne odrážať rozhodnutie Európskej únie uprednostňovať druhy dopravy s nízkymi emisiami CO2.

7.5   EHSV znova potvrdzuje svoju jednoznačnú podporu programu GALILEO a zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby bol tento projekt bez ďalšieho meškania dovedený do úspešného konca.

8.   Internalizácia environmentálnych nákladov

8.1   Všetci súhlasíme s tým, že je nevyhnutné internalizovať environmentálne náklady dopravy. V opačnom prípade budú tieto náklady znášať samosprávy. Okrem toho to môže viesť k podpore trochu zvrhlých ekonomických návykov, ktoré vedú k tomu, že výrobky, ktoré by sa dali zadovážiť v našom okolí, dovážame z veľkej diaľky.

EHSV sa nazdáva, že najúčinnejším prostriedkom ako internalizovať väčšiu časť environmentálnych dôsledkov by mala byť daň z emisií CO2. Bola by pre všetky podniky výrazným stimulom, aby sa samy pokúšali nájsť spôsob ako znížiť svoje emisie a obmedziť ich negatívny vplyv na životné prostredie.

8.2   „Ekonálepka“ je prostriedok, ktorý a priori nemožno zamietnuť, i keď je nevyhnutné podrobne preskúmať spôsob jeho uplatňovania a jeho dosah. Táto zásada by mala byť zohľadnená tak pri leteckej doprave, ako pri námornej doprave, v rámci kompetentných medzinárodných inštancií (IACO a IMO). Je žiaduce, aby sa znovu otvorila diskusia o revízii smernice o európskej diaľničnej nálepke („Eurovignette“), treba však mať na zreteli, že zásada internalizácie externých nákladov sa musí uplatňovať vo všetkých druhoch dopravy.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Stanovisko CESE 1947/2009 na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 1999/62/ES o poplatkoch za používanie určitej dopravnej infraštruktúry ťažkými nákladnými vozidlami“, zatiaľ nezverejnené v úradnom vestníku, a stanovisko EHSV zverejnené v Ú. v. EÚ C 317, 23.12.2009, s. 80.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 161, 13.7.2007, s. 89. Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009, s. 49. Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009, s. 78.

2

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/30

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Priemyselné zmeny a vyhliadky sektora dvojkolesových motorových vozidiel v Európe“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2010/C 354/05

Spravodajca: pán RANOCCHIARI

Pomocný spravodajca: pán PESCI

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. júla 2009 rozhodol vypracovať podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Priemyselné zmeny a vyhliadky sektora dvojkolesových motorových vozidiel v Európe“.

Poradná komisia pre priemyselné zmeny (CCMI) poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca (schôdza z 18. marca) prijal 140 hlasmi za, pričom nikto nehlasoval proti a 2 členovia sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Sektor dvojkolesových motorových vozidiel má v EÚ značný význam pre hospodárstvo a zamestnanosť. Svet výrobcov dvojkolesových motorových vozidiel je veľmi rôznorodý. Zahŕňa hospodárske subjekty pôsobiace na celosvetovej úrovni vo všetkých segmentoch alebo vo veľmi špecializovaných segmentoch, hospodárske subjekty na národnej alebo dokonca miestnej úrovni, ktoré majú niekedy blízko k remeselníckej výrobe. To platí aj pre dodávateľský priemysel, kde majú veľké zastúpenie malé a stredné podniky (1). |
| --- | --- |

1.1

Sektor dvojkolesových motorových vozidiel má v EÚ značný význam pre hospodárstvo a zamestnanosť. Svet výrobcov dvojkolesových motorových vozidiel je veľmi rôznorodý. Zahŕňa hospodárske subjekty pôsobiace na celosvetovej úrovni vo všetkých segmentoch alebo vo veľmi špecializovaných segmentoch, hospodárske subjekty na národnej alebo dokonca miestnej úrovni, ktoré majú niekedy blízko k remeselníckej výrobe. To platí aj pre dodávateľský priemysel, kde majú veľké zastúpenie malé a stredné podniky (1).

| 1.2 | Keď ho v poslednom štvrťroku 2008 postihla kríza a poklesol dopyt, v celom sektore to vyvolalo rad ťaživých následkov, ktoré nepriaznivo ovplyvnili štruktúru sektora a zamestnanosť v ňom (dopyt sa znížil o 31 %, následne sa znížili tržby o 35 %, čo malo negatívny dosah na zamestnanosť). Predbežné údaje za rok 2009 potvrdzujú negatívne fungovanie trhu so znížením o 21 % v porovnaní s rokom 2008, a o 25 % v porovnaní s rokom 2007. |
| --- | --- |

1.2

Keď ho v poslednom štvrťroku 2008 postihla kríza a poklesol dopyt, v celom sektore to vyvolalo rad ťaživých následkov, ktoré nepriaznivo ovplyvnili štruktúru sektora a zamestnanosť v ňom (dopyt sa znížil o 31 %, následne sa znížili tržby o 35 %, čo malo negatívny dosah na zamestnanosť). Predbežné údaje za rok 2009 potvrdzujú negatívne fungovanie trhu so znížením o 21 % v porovnaní s rokom 2008, a o 25 % v porovnaní s rokom 2007.

| 1.3 | EHSV sa obáva, že ak nebudú čo najskôr vypracované opatrenia na podporu tohto odvetvia, môže dôjsť k ďalšej výraznej strate pracovných miest v priebehu roku 2010. |
| --- | --- |

1.3

EHSV sa obáva, že ak nebudú čo najskôr vypracované opatrenia na podporu tohto odvetvia, môže dôjsť k ďalšej výraznej strate pracovných miest v priebehu roku 2010.

| 1.4 | EHSV zorganizoval verejnú diskusiu v rámci 67. ročníka Medzinárodného salónu motocyklov (Miláno, 12. novembra 2009) s cieľom získať ďalšie informácie z prvej ruky od výrobcov motocyklov, výrobcov komponentov, odborárov, užívateľov, mimovládnych organizácií a akademickej obce. Táto verejná diskusia v podstate potvrdila presvedčenie, ku ktorému dospela pracovná skupina. |
| --- | --- |

1.4

EHSV zorganizoval verejnú diskusiu v rámci 67. ročníka Medzinárodného salónu motocyklov (Miláno, 12. novembra 2009) s cieľom získať ďalšie informácie z prvej ruky od výrobcov motocyklov, výrobcov komponentov, odborárov, užívateľov, mimovládnych organizácií a akademickej obce. Táto verejná diskusia v podstate potvrdila presvedčenie, ku ktorému dospela pracovná skupina.

| 1.5 | V tejto súvislosti EHSV:






  a) | považuje za potrebné primerané opatrenia na podporu dopytu po dvojkolesových motorových vozidlách v členských štátoch a žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby podporili ich uplatňovanie resp. obnovenie po ich skončení, a pritom kládli osobitný dôraz na vozidlá s menším dosahom na životné prostredie a vyššou úrovňou bezpečnosti, |
| --- | --- | --- |

1.5

V tejto súvislosti EHSV:

a)

považuje za potrebné primerané opatrenia na podporu dopytu po dvojkolesových motorových vozidlách v členských štátoch a žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby podporili ich uplatňovanie resp. obnovenie po ich skončení, a pritom kládli osobitný dôraz na vozidlá s menším dosahom na životné prostredie a vyššou úrovňou bezpečnosti,

| b) | želá si, aby Komisia v rámci prípravy budúceho návrhu nariadenia o dvojkolesových motorových vozidlách navrhla ciele, ktoré sektor dokáže postupne zrealizovať, v súlade s dizajnom, priemyselnou výrobou a trhom, pričom by zaručila pružnosť pri riešeniach prijateľných pre výrobcov s menším nárastom ceny pre spotrebiteľov a vzala do úvahy hospodársku situáciu a veľkú rozmanitosť týchto produktov, |
| --- | --- |

b)

želá si, aby Komisia v rámci prípravy budúceho návrhu nariadenia o dvojkolesových motorových vozidlách navrhla ciele, ktoré sektor dokáže postupne zrealizovať, v súlade s dizajnom, priemyselnou výrobou a trhom, pričom by zaručila pružnosť pri riešeniach prijateľných pre výrobcov s menším nárastom ceny pre spotrebiteľov a vzala do úvahy hospodársku situáciu a veľkú rozmanitosť týchto produktov,

| c) | zastáva názor, že na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže je potrebné zvýšenie dohľadu nad typovým schvaľovaním a trhmi, ako aj reciprocita dohôd o voľnom obchode medzi EÚ a krajinami juhovýchodnej Ázie, |
| --- | --- |

c)

zastáva názor, že na zabezpečenie spravodlivej hospodárskej súťaže je potrebné zvýšenie dohľadu nad typovým schvaľovaním a trhmi, ako aj reciprocita dohôd o voľnom obchode medzi EÚ a krajinami juhovýchodnej Ázie,

| d) | vyzýva Komisiu, aby v prípade sektora dvojkolesových motorových vozidiel uplatnila podobný prístup ako pri CARS 21 (2), a tým v sektore podporila partnerstvo, hospodársku súťaž a zamestnanosť, |
| --- | --- |

d)

vyzýva Komisiu, aby v prípade sektora dvojkolesových motorových vozidiel uplatnila podobný prístup ako pri CARS 21 (2), a tým v sektore podporila partnerstvo, hospodársku súťaž a zamestnanosť,

| e) | domnieva sa, že siedmy rámcový program môže prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov a želá si vytvorenie platformy pre sektor dvojkolesových motorových vozidiel a podporu firiem, ktoré vyrábajú v Európe a využívajú európsky dodávateľský reťazec, |
| --- | --- |

e)

domnieva sa, že siedmy rámcový program môže prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov a želá si vytvorenie platformy pre sektor dvojkolesových motorových vozidiel a podporu firiem, ktoré vyrábajú v Európe a využívajú európsky dodávateľský reťazec,

| f) | vyzýva priemyselné podniky, aby pokračovali cestou reštrukturalizácií, fúzií a akvizícií a ďalej rozvíjali spoluprácu aj s výrobcami komponentov s cieľom dosiahnuť maximálnu synergiu, |
| --- | --- |

f)

vyzýva priemyselné podniky, aby pokračovali cestou reštrukturalizácií, fúzií a akvizícií a ďalej rozvíjali spoluprácu aj s výrobcami komponentov s cieľom dosiahnuť maximálnu synergiu,

| g) | pokladá za potrebné rozvíjať sociálny dialóg s cieľom podporiť zamestnanosť v sektore tvorbou európskych noriem pre celoživotné vzdelávanie a zvyšovanie odbornosti pracovníkov a zároveň podporovať znižovanie počtu neistých pracovných miest, |
| --- | --- |

g)

pokladá za potrebné rozvíjať sociálny dialóg s cieľom podporiť zamestnanosť v sektore tvorbou európskych noriem pre celoživotné vzdelávanie a zvyšovanie odbornosti pracovníkov a zároveň podporovať znižovanie počtu neistých pracovných miest,

| h) | vyzýva Komisiu, aby dvojkolesovým motorovým vozidlám vyhradila dostatočný priestor v rámci opatrení akčného plánu pre mestskú mobilitu, pretože určite môžu prispieť k dosiahnutiu udržateľnejšej mobility. |
| --- | --- |

h)

vyzýva Komisiu, aby dvojkolesovým motorovým vozidlám vyhradila dostatočný priestor v rámci opatrení akčného plánu pre mestskú mobilitu, pretože určite môžu prispieť k dosiahnutiu udržateľnejšej mobility.

2.   Sektor dvojkolesových motorových vozidiel v Európe

| 2.1 | Sektor dvojkolesových motorových vozidiel má v EÚ značný význam pre hospodárstvo a zamestnanosť. Má síce niekoľko spoločných znakov s automobilovým sektorom (3), ale predovšetkým má niekoľko špecifík: je menší, jeho štruktúra je zväčša rozdrobená a typológia výroby rôznorodejšia. |
| --- | --- |

2.1

Sektor dvojkolesových motorových vozidiel má v EÚ značný význam pre hospodárstvo a zamestnanosť. Má síce niekoľko spoločných znakov s automobilovým sektorom (3), ale predovšetkým má niekoľko špecifík: je menší, jeho štruktúra je zväčša rozdrobená a typológia výroby rôznorodejšia.

| 2.2 | Tento sektor zaznamenal v priebehu posledných desaťročí významný vývoj, keď historické európske trhy boli vystavené rastúcej japonskej konkurencii. Japonskí výrobcovia, ktorí dnes patria medzi hlavných aktérov sektora, vyvinuli výrobné aktivity priamo v EÚ. Postupne došlo v tomto sektore v Európe k reorganizácii prostredníctvom reštrukturalizácií, fúzií, akvizícií a vytvárania stredne veľkých a veľkých priemyselných skupín, ktoré spolupracujú s malými výrobcami vypĺňajúcimi medzery na trhu a veľkým počtom malých a stredných podnikov.
  V súčasnosti si „tradiční“ európski, japonskí a americkí výrobcovia síce udržujú vedúce postavenie na európskom trhu, ale od 90. rokov musia čeliť narastajúcej konkurencii nových ekonomík. Pokiaľ ide o počet vyrobených vozidiel, EÚ je na tom pomerne slabo (1,4 milióny) v porovnaní hlavne s Čínou (vyše 20 miliónov), Indiou (vyše 8 miliónov) a Taiwanom (1,5 milióna). Pre európsku produkciu je však príznačná vyššia pridaná hodnota, inovácia, kvalita a bezpečnosť. |
| --- | --- |

2.2

Tento sektor zaznamenal v priebehu posledných desaťročí významný vývoj, keď historické európske trhy boli vystavené rastúcej japonskej konkurencii. Japonskí výrobcovia, ktorí dnes patria medzi hlavných aktérov sektora, vyvinuli výrobné aktivity priamo v EÚ. Postupne došlo v tomto sektore v Európe k reorganizácii prostredníctvom reštrukturalizácií, fúzií, akvizícií a vytvárania stredne veľkých a veľkých priemyselných skupín, ktoré spolupracujú s malými výrobcami vypĺňajúcimi medzery na trhu a veľkým počtom malých a stredných podnikov.

V súčasnosti si „tradiční“ európski, japonskí a americkí výrobcovia síce udržujú vedúce postavenie na európskom trhu, ale od 90. rokov musia čeliť narastajúcej konkurencii nových ekonomík. Pokiaľ ide o počet vyrobených vozidiel, EÚ je na tom pomerne slabo (1,4 milióny) v porovnaní hlavne s Čínou (vyše 20 miliónov), Indiou (vyše 8 miliónov) a Taiwanom (1,5 milióna). Pre európsku produkciu je však príznačná vyššia pridaná hodnota, inovácia, kvalita a bezpečnosť.

| 2.3 | Eurostat uvádza sektor dvojkolesových motorových vozidiel pod kódom NACE 35.41. Podľa najaktuálnejších údajov, ktoré sa vzťahujú na rok 2006, na úrovni EÚ 27 členských štátov pôsobí v sektore výroby dvojkolesových motorových vozidiel 870 podnikov, z ktorých 80 % sa nachádza šiestich členských štátoch (Taliansko, Spojené kráľovstvo, Nemecko, Francúzsko, Španielsko a Rakúsko). Priemerný obrat 8 miliónov EUR svedčí o významnom počte malých a stredných podnikov, ktorý sa odhaduje na 650, čo predstavuje 75 %. |
| --- | --- |

2.3

Eurostat uvádza sektor dvojkolesových motorových vozidiel pod kódom NACE 35.41. Podľa najaktuálnejších údajov, ktoré sa vzťahujú na rok 2006, na úrovni EÚ 27 členských štátov pôsobí v sektore výroby dvojkolesových motorových vozidiel 870 podnikov, z ktorých 80 % sa nachádza šiestich členských štátoch (Taliansko, Spojené kráľovstvo, Nemecko, Francúzsko, Španielsko a Rakúsko). Priemerný obrat 8 miliónov EUR svedčí o významnom počte malých a stredných podnikov, ktorý sa odhaduje na 650, čo predstavuje 75 %.

| 2.4 | Asi sto stredne veľkých a stredne malých výrobcov, ktorí vyrábajú v rôznych krajinách EÚ (okrem už uvedených to je Česká republika, Holandsko, Portugalsko, Slovinsko, Švédsko), ako aj v Nórsku a Švajčiarsku, realizuje 90 % európskej produkcie. Zvyšných 10 % európskej výroby je rozdelených medzi malých alebo veľmi malých výrobcov. |
| --- | --- |

2.4

Asi sto stredne veľkých a stredne malých výrobcov, ktorí vyrábajú v rôznych krajinách EÚ (okrem už uvedených to je Česká republika, Holandsko, Portugalsko, Slovinsko, Švédsko), ako aj v Nórsku a Švajčiarsku, realizuje 90 % európskej produkcie. Zvyšných 10 % európskej výroby je rozdelených medzi malých alebo veľmi malých výrobcov.

| 2.5 | Sektor výrobcov dvojkolesových motorových vozidiel je veľmi rozmanitý. Sú v ňom hospodárske subjekty pôsobiace vo všetkých segmentoch (motocykle na rôzne použitie, rôzneho objemu valcov, skútre rôzneho objemu valcov, mopedy, trojkolky a štvorkolky) alebo veľmi špecializované subjekty, ale aj subjekty pôsobiace na vnútroštátnej alebo dokonca lokálnej úrovni, ktoré majú niekedy vzhľadom na svoju veľkosť a uplatňované výrobné postupy bližšie k remeselnej výrobe. |
| --- | --- |

2.5

Sektor výrobcov dvojkolesových motorových vozidiel je veľmi rozmanitý. Sú v ňom hospodárske subjekty pôsobiace vo všetkých segmentoch (motocykle na rôzne použitie, rôzneho objemu valcov, skútre rôzneho objemu valcov, mopedy, trojkolky a štvorkolky) alebo veľmi špecializované subjekty, ale aj subjekty pôsobiace na vnútroštátnej alebo dokonca lokálnej úrovni, ktoré majú niekedy vzhľadom na svoju veľkosť a uplatňované výrobné postupy bližšie k remeselnej výrobe.

| 2.6 | Technické predpisy (európske typové schvaľovanie) stanovujú rôzne kategórie dvojkolesových motorových vozidiel s odlišnými špecifikami (objem valcov, použitie). Európska smernica o vodičských preukazoch stanovuje rôzne podmienky na získanie oprávnenia viesť dvojkolesové motorové vozidlá (moped AM, motocykel A1, motocykel A2, motocykel A). Toto zložité členenie podporuje rozdrobenosť produkcie a znižuje úspory z rozsahu. |
| --- | --- |

2.6

Technické predpisy (európske typové schvaľovanie) stanovujú rôzne kategórie dvojkolesových motorových vozidiel s odlišnými špecifikami (objem valcov, použitie). Európska smernica o vodičských preukazoch stanovuje rôzne podmienky na získanie oprávnenia viesť dvojkolesové motorové vozidlá (moped AM, motocykel A1, motocykel A2, motocykel A). Toto zložité členenie podporuje rozdrobenosť produkcie a znižuje úspory z rozsahu.

| 2.7 | Rozdrobenosť priemyslu dvojkolesových motorových vozidiel má sčasti aj historické korene, ale vyplýva hlavne zo samotnej povahy trhu dvojkolesových motorových vozidiel. Kým segmenty užšie naviazané na úžitkovú mobilitu (zvlášť na mestskú mobilitu), ako napríklad skútre, umožňujú vyšší stupeň výrobnej synergie, hlavne v oblasti hnacích jednotiek, segmenty naviazané na motocykle poskytujú menej možností na synergiu, akou je napríklad využívanie spoločných hnacích jednotiek a iných komponentov na modeloch rôznych značiek. Veľmi odlišné sú predovšetkým dynamické vlastnosti vozidiel závislé od ich veľkosti, ale rozdiely sú aj v špeciálnom využití, na ktoré sú dané vozidlá určené. Odlišné sú nakoniec aj očakávania samotných užívateľov. V mnohých prípadoch existuje veľmi výrazné stotožňovanie rôznych značiek s určitými konfiguráciami motorov (napríklad motor boxer pri BMW, desmodromický rozvod pri značke Ducati, motor V-twin pri Moto Guzzi, trojvalcový motor značky Triumph) alebo typmi rámu, náprav a prevodov v súlade s dopytom na trhoch, tvorených prevažne nadšencami, či už ide o trhy európske alebo exportné. |
| --- | --- |

2.7

Rozdrobenosť priemyslu dvojkolesových motorových vozidiel má sčasti aj historické korene, ale vyplýva hlavne zo samotnej povahy trhu dvojkolesových motorových vozidiel. Kým segmenty užšie naviazané na úžitkovú mobilitu (zvlášť na mestskú mobilitu), ako napríklad skútre, umožňujú vyšší stupeň výrobnej synergie, hlavne v oblasti hnacích jednotiek, segmenty naviazané na motocykle poskytujú menej možností na synergiu, akou je napríklad využívanie spoločných hnacích jednotiek a iných komponentov na modeloch rôznych značiek. Veľmi odlišné sú predovšetkým dynamické vlastnosti vozidiel závislé od ich veľkosti, ale rozdiely sú aj v špeciálnom využití, na ktoré sú dané vozidlá určené. Odlišné sú nakoniec aj očakávania samotných užívateľov. V mnohých prípadoch existuje veľmi výrazné stotožňovanie rôznych značiek s určitými konfiguráciami motorov (napríklad motor boxer pri BMW, desmodromický rozvod pri značke Ducati, motor V-twin pri Moto Guzzi, trojvalcový motor značky Triumph) alebo typmi rámu, náprav a prevodov v súlade s dopytom na trhoch, tvorených prevažne nadšencami, či už ide o trhy európske alebo exportné.

| 2.8 | Vozidlá sú vyrábané v malých sériách a obmedzených množstvách, z čoho vyplýva nižšia rentabilita investovaného kapitálu hlavne v porovnaní s automobilovým sektorom. Toto platí sčasti aj pre sektor komponentov a distribúcie. |
| --- | --- |

2.8

Vozidlá sú vyrábané v malých sériách a obmedzených množstvách, z čoho vyplýva nižšia rentabilita investovaného kapitálu hlavne v porovnaní s automobilovým sektorom. Toto platí sčasti aj pre sektor komponentov a distribúcie.

| 2.9 | Obrat z dvojkolesových motorových vozidiel vyrobených v EÚ dosiahol 7 miliárd EUR v roku 2006, a to z celkového obratu 34 miliárd EUR v sektore dvojkolesových motorových vozidiel v Európskej únii. Tomuto napomohol trh EÚ, ktorý bol od roku 2002 v rozmachu (nárast 22 % v období 2002 až 2007). Je zaujímavé, že v období rokov 2004 – 2006 zaznamenal tento sektor nárast o 12 %, čo bolo viacej než vo výrobnom sektore vôbec a v automobilovom sektore (v obidvoch bol nárast 8 %), čo malo pozitívny dosah na zamestnanosť. |
| --- | --- |

2.9

Obrat z dvojkolesových motorových vozidiel vyrobených v EÚ dosiahol 7 miliárd EUR v roku 2006, a to z celkového obratu 34 miliárd EUR v sektore dvojkolesových motorových vozidiel v Európskej únii. Tomuto napomohol trh EÚ, ktorý bol od roku 2002 v rozmachu (nárast 22 % v období 2002 až 2007). Je zaujímavé, že v období rokov 2004 – 2006 zaznamenal tento sektor nárast o 12 %, čo bolo viacej než vo výrobnom sektore vôbec a v automobilovom sektore (v obidvoch bol nárast 8 %), čo malo pozitívny dosah na zamestnanosť.

3.   Úloha dodávateľov komponentov, distribúcie a popredajného servisu

| 3.1 | Výrazná roztrieštenosť je príznačná aj pre sektor komponentov a distribúcie. |
| --- | --- |

3.1

Výrazná roztrieštenosť je príznačná aj pre sektor komponentov a distribúcie.

| 3.2 | Komponenty podchádzajú sčasti od dodávateľov automobilového sektora, ktorí okrajovo pôsobia aj v sektore dvojkolesových motorových vozidiel (napájacie a dopravníkové systémy), ale vzhľadom na požadovanú špecializáciu predovšetkým od špecifických dodávateľov (disky, výfuky, spojky atď.). Počet dodávateľov komponentov tohto sektora sa odhaduje na 500. Sú to tradične európski dodávatelia (pôsobiaci hlavne v Taliansku, Španielsku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Nemecku a Holandsku). V posledných rokoch sa zvýšila konkurencia ázijských dodávateľov. V snahe čeliť tejto konkurencii niektorí európski dodávatelia presunuli časť svojej výroby do Ázie. Európski dodávatelia komponentov sú však závislí od objednávok európskych výrobcov. |
| --- | --- |

3.2

Komponenty podchádzajú sčasti od dodávateľov automobilového sektora, ktorí okrajovo pôsobia aj v sektore dvojkolesových motorových vozidiel (napájacie a dopravníkové systémy), ale vzhľadom na požadovanú špecializáciu predovšetkým od špecifických dodávateľov (disky, výfuky, spojky atď.). Počet dodávateľov komponentov tohto sektora sa odhaduje na 500. Sú to tradične európski dodávatelia (pôsobiaci hlavne v Taliansku, Španielsku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Nemecku a Holandsku). V posledných rokoch sa zvýšila konkurencia ázijských dodávateľov. V snahe čeliť tejto konkurencii niektorí európski dodávatelia presunuli časť svojej výroby do Ázie. Európski dodávatelia komponentov sú však závislí od objednávok európskych výrobcov.

| 3.3 | Distribučná a asistenčná sieť spĺňa požiadavku blízkosti, ktorá je špecifická pre dvojkolesové motorové vozidlá (hlavne v prípade mopedov a skútrov): v EÚ existuje okolo 37 000 aktívnych predajných a asistenčných miest, ktoré sú často rodinnými podnikmi. Taliansko, Francúzsko, Spojené kráľovstvo, Nemecko, Španielsko, Holandsko, Grécko a Švédsko predstavujú 91 % obratu sektora distribúcie a popredajného servisu. V období rokov 2004 až 2006 sa tento obrat zvýšil o 5 %. |
| --- | --- |

3.3

Distribučná a asistenčná sieť spĺňa požiadavku blízkosti, ktorá je špecifická pre dvojkolesové motorové vozidlá (hlavne v prípade mopedov a skútrov): v EÚ existuje okolo 37 000 aktívnych predajných a asistenčných miest, ktoré sú často rodinnými podnikmi. Taliansko, Francúzsko, Spojené kráľovstvo, Nemecko, Španielsko, Holandsko, Grécko a Švédsko predstavujú 91 % obratu sektora distribúcie a popredajného servisu. V období rokov 2004 až 2006 sa tento obrat zvýšil o 5 %.

4.   Zamestnanosť a sociálne aspekty

| 4.1 | V období rokov 2002 až 2007 sa zamestnanosť v sektore dvojkolesových motorových vozidiel stále zvyšovala a v roku 2007 dosiahla v EÚ hodnotu 150 000 zamestnancov. Je zaujímavé, že v období rokov 2004 až 2006 predstavoval nárast zamestnanosti v sektore 4 %, kým vo výrobnom sektore ako takom bol zaznamenaný pokles 3 % a v automobilovom priemysle 5 %. Tento nárast svedčí o dynamickosti a inovatívnosti sektora, ktorý čelí tejto zložitej situácii vďaka rastúcemu dopytu po vozidlách, ktoré buď uľahčujú mestskú mobilitu alebo spríjemňujú trávenie voľného času. |
| --- | --- |

4.1

V období rokov 2002 až 2007 sa zamestnanosť v sektore dvojkolesových motorových vozidiel stále zvyšovala a v roku 2007 dosiahla v EÚ hodnotu 150 000 zamestnancov. Je zaujímavé, že v období rokov 2004 až 2006 predstavoval nárast zamestnanosti v sektore 4 %, kým vo výrobnom sektore ako takom bol zaznamenaný pokles 3 % a v automobilovom priemysle 5 %. Tento nárast svedčí o dynamickosti a inovatívnosti sektora, ktorý čelí tejto zložitej situácii vďaka rastúcemu dopytu po vozidlách, ktoré buď uľahčujú mestskú mobilitu alebo spríjemňujú trávenie voľného času.

| 4.2 | 25 000 týchto pracovných miest je priamo vo výrobe dvojkolesových motorových vozidiel hlavne v Taliansku, Španielsku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Nemecku, Rakúsku a Holandsku. Sezónny charakter trhu s dvojkolesovými motorovými vozidlami (zameraný hlavne na jar a leto) znamená nápor na výrobu v určitých obdobiach roka, počas ktorých výrobcovia zamestnávajú aj sezónnych pracovníkov. V tomto zmysle je potrebná určitá pružnosť, ktorá umožňuje čeliť dočasným požiadavkám trhu. |
| --- | --- |

4.2

25 000 týchto pracovných miest je priamo vo výrobe dvojkolesových motorových vozidiel hlavne v Taliansku, Španielsku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Nemecku, Rakúsku a Holandsku. Sezónny charakter trhu s dvojkolesovými motorovými vozidlami (zameraný hlavne na jar a leto) znamená nápor na výrobu v určitých obdobiach roka, počas ktorých výrobcovia zamestnávajú aj sezónnych pracovníkov. V tomto zmysle je potrebná určitá pružnosť, ktorá umožňuje čeliť dočasným požiadavkám trhu.

| 4.3 | 20 000 týchto pracovných miest je vo výrobe komponentov pre dvojkolesové motorové vozidlá hlavne v Taliansku, Španielsku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Nemecku, Holandsku a Maďarsku. |
| --- | --- |

4.3

20 000 týchto pracovných miest je vo výrobe komponentov pre dvojkolesové motorové vozidlá hlavne v Taliansku, Španielsku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Nemecku, Holandsku a Maďarsku.

| 4.4 | 105 000 týchto pracovných miest je v distribúcií a popredajných službách. Tieto pracovné miesta sú rozložené po celej EÚ, hoci v Taliansku, Nemecku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Španielsku, Holandsku, Grécku, Belgicku a Švédsku sa nachádza 92 % týchto pracovných miest. |
| --- | --- |

4.4

105 000 týchto pracovných miest je v distribúcií a popredajných službách. Tieto pracovné miesta sú rozložené po celej EÚ, hoci v Taliansku, Nemecku, Francúzsku, Spojenom kráľovstve, Španielsku, Holandsku, Grécku, Belgicku a Švédsku sa nachádza 92 % týchto pracovných miest.

5.   Súčasná hospodárska situácia a medzinárodné trendy

| 5.1 | Uvedené údaje dokazujú, že sektor dvojkolesových motorových vozidiel bol v posledných rokoch veľmi dynamický, že európskom trh zaznamenával rast, ktorý predstavoval v roku 2007 vyše 2,7 milióna vozidiel (vozový park EÚ sa odhaduje približne na 34 miliónov vozidiel). Kríza, ktorá v posledných dvoch rokoch zasiahla EÚ, však spôsobila zníženie trhu EÚ v roku 2008 o 7,4 % v porovnaní s rokom 2007. Zaznamenané bolo výrazne zníženie o 34 % za posledný štvrťrok 2008 v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2007. Tento negatívny trend sa zvýraznil v prvom štvrťroku 2009, keď predaj dvojkolesových motorových vozidiel zaznamenal pokles o 37 % vzhľadom na rovnaké obdobie roku 2008. Zatiaľ predbežné údaje za rok 2009 potvrdzujú negatívne fungovanie trhu s celkovým poklesom o 21 % v porovnaní s rokom 2008 a o 25 % v porovnaní s rokom 2007. |
| --- | --- |

5.1

Uvedené údaje dokazujú, že sektor dvojkolesových motorových vozidiel bol v posledných rokoch veľmi dynamický, že európskom trh zaznamenával rast, ktorý predstavoval v roku 2007 vyše 2,7 milióna vozidiel (vozový park EÚ sa odhaduje približne na 34 miliónov vozidiel). Kríza, ktorá v posledných dvoch rokoch zasiahla EÚ, však spôsobila zníženie trhu EÚ v roku 2008 o 7,4 % v porovnaní s rokom 2007. Zaznamenané bolo výrazne zníženie o 34 % za posledný štvrťrok 2008 v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2007. Tento negatívny trend sa zvýraznil v prvom štvrťroku 2009, keď predaj dvojkolesových motorových vozidiel zaznamenal pokles o 37 % vzhľadom na rovnaké obdobie roku 2008. Zatiaľ predbežné údaje za rok 2009 potvrdzujú negatívne fungovanie trhu s celkovým poklesom o 21 % v porovnaní s rokom 2008 a o 25 % v porovnaní s rokom 2007.

| 5.2 | Účinky krízy sú citeľné v celom sektore. Pre výrobcov zníženie predaja, okrem ťažkého dosahu na tržby, znamenalo zníženie výroby s cieľom zabrániť nadmerným zásobám. Toto zníženie spôsobilo skrátenie pracovného času, zastavenia výroby a menšie využívanie sezónnej práce s následnou revíziou krátkodobých a strednodobých obchodných plánov. V niektorých prípadoch bolo nutné trvalo znížiť stavy zamestnancov až o 25 %. Niektorí malí výrobcovia sa dostali pod nútenú správu a ich podniky sú ponúkané na predaj, iní dokonca ukončili svoju činnosť. Tento vývoj je predzvesťou ďalších štrukturálnych zmien, aj keď je ťažké predvídať ich vplyv na ekonomicko-sociálnu štruktúru vzhľadom na možný presun výroby mimo Európy. |
| --- | --- |

5.2

Účinky krízy sú citeľné v celom sektore. Pre výrobcov zníženie predaja, okrem ťažkého dosahu na tržby, znamenalo zníženie výroby s cieľom zabrániť nadmerným zásobám. Toto zníženie spôsobilo skrátenie pracovného času, zastavenia výroby a menšie využívanie sezónnej práce s následnou revíziou krátkodobých a strednodobých obchodných plánov. V niektorých prípadoch bolo nutné trvalo znížiť stavy zamestnancov až o 25 %. Niektorí malí výrobcovia sa dostali pod nútenú správu a ich podniky sú ponúkané na predaj, iní dokonca ukončili svoju činnosť. Tento vývoj je predzvesťou ďalších štrukturálnych zmien, aj keď je ťažké predvídať ich vplyv na ekonomicko-sociálnu štruktúru vzhľadom na možný presun výroby mimo Európy.

| 5.3 | Vzhľadom na zníženie objednávok zo strany výrobcov aj dodávatelia komponentov musia znížiť výrobu, čo má dosah na zamestnanosť. Niektorí museli svoju činnosť ukončiť. V súčasnosti sa odhaduje, že asi desiatim percentám dodávateľov tohto sektora hrozí bankrot. Táto situácia spôsobuje dodatočné náklady aj výrobcom, ktorí musia neplánovane investovať, aby podporili dodávateľov komponentov alebo našli nových dodávateľov alebo dokonca aby vyvinuli nové formy na hliníkové alebo plastové komponenty, ktoré im už nie sú dodávané. V súčasnosti predstavuje zníženie objednávok, a tým aj tržieb, asi 40 %. Nezriedka sa mnohí výrobcovia v snahe udržať si konkurencieschopnosť obracajú na dodávateľov z juhovýchodnej Ázie. |
| --- | --- |

5.3

Vzhľadom na zníženie objednávok zo strany výrobcov aj dodávatelia komponentov musia znížiť výrobu, čo má dosah na zamestnanosť. Niektorí museli svoju činnosť ukončiť. V súčasnosti sa odhaduje, že asi desiatim percentám dodávateľov tohto sektora hrozí bankrot. Táto situácia spôsobuje dodatočné náklady aj výrobcom, ktorí musia neplánovane investovať, aby podporili dodávateľov komponentov alebo našli nových dodávateľov alebo dokonca aby vyvinuli nové formy na hliníkové alebo plastové komponenty, ktoré im už nie sú dodávané. V súčasnosti predstavuje zníženie objednávok, a tým aj tržieb, asi 40 %. Nezriedka sa mnohí výrobcovia v snahe udržať si konkurencieschopnosť obracajú na dodávateľov z juhovýchodnej Ázie.

| 5.4 | Sektor distribúcie a popredajných služieb je aj vzhľadom na veľkosť podnikov (malé a stredné podniky a rodinné podniky) ťažko postihnutý krízou a znížením výroby. Napríklad v Španielsku došlo v roku 2008 k zníženiu počtu predajných miest o 25 % s následným prepustením vyše 6 000 pracovníkov. Ak sa tento trend nezmení, predpokladá sa, že v rokoch 2009 a 2010 v Španielsku ukončí svoju činnosť asi 25 % podnikov a autorizovaných predajcov a 60 % zástupcov. Účinky krízy na distribučnú sieť spôsobujú dodatočné náklady aj výrobcom, ktorí si musia udržať, a teda podporovať distribučnú sieť, aby si zachovali odbytiská pre svoje výrobky a mohli využiť situáciu, keď dôjde k oživeniu hospodárstva. |
| --- | --- |

5.4

Sektor distribúcie a popredajných služieb je aj vzhľadom na veľkosť podnikov (malé a stredné podniky a rodinné podniky) ťažko postihnutý krízou a znížením výroby. Napríklad v Španielsku došlo v roku 2008 k zníženiu počtu predajných miest o 25 % s následným prepustením vyše 6 000 pracovníkov. Ak sa tento trend nezmení, predpokladá sa, že v rokoch 2009 a 2010 v Španielsku ukončí svoju činnosť asi 25 % podnikov a autorizovaných predajcov a 60 % zástupcov. Účinky krízy na distribučnú sieť spôsobujú dodatočné náklady aj výrobcom, ktorí si musia udržať, a teda podporovať distribučnú sieť, aby si zachovali odbytiská pre svoje výrobky a mohli využiť situáciu, keď dôjde k oživeniu hospodárstva.

| 5.5 | EHSV sa obáva, že ak nebudú čo najskôr vypracované opatrenia na podporu tohto odvetvia, môže dôjsť k ďalšej výraznej strate pracovných miest v priebehu roku 2010. Na udržanie zamestnanosti v sektore je okrem toho potrebné rozvíjať sociálny dialóg a podporovať celoživotné vzdelávanie a zvyšovanie odbornosti pracovníkov aj na úrovni univerzít a vysokých škôl a zároveň podporovať znižovanie počtu neistých pracovných miest. |
| --- | --- |

5.5

EHSV sa obáva, že ak nebudú čo najskôr vypracované opatrenia na podporu tohto odvetvia, môže dôjsť k ďalšej výraznej strate pracovných miest v priebehu roku 2010. Na udržanie zamestnanosti v sektore je okrem toho potrebné rozvíjať sociálny dialóg a podporovať celoživotné vzdelávanie a zvyšovanie odbornosti pracovníkov aj na úrovni univerzít a vysokých škôl a zároveň podporovať znižovanie počtu neistých pracovných miest.

| 5.6 | Časovo obmedzené podporné opatrenia zamerané na zvýšenie dopytu po dvojkolesových motorových vozidlách boli zatiaľ len sporadické a nepostačujúce. Na rozdiel od automobilového sektoru v Európe jedine Taliansko pohotovo schválilo šrotovné, ktorého účinky jednak pozitívne ovplyvnili taliansky a druhotne aj európsky trh, ale tiež urýchlili odstránenie najviac znečisťujúcich vozidiel z obehu. V Taliansku sa počiatočná situácia prvých dvoch mesiacov roku 2009 s prepadom trhu o 35 % zlepšila, pokiaľ ide o skútre nízkeho objemu valcov, pri ktorých bolo možné využiť štátny príspevok vo výške 500 EUR za zošrotovanie starých vozidiel. Situácia je však stále kritická v prípade motocyklov a mopedov, kde celkový pokles predstavuje viacej než 20 %. Španielsko, ktoré síce po mesiacoch avizovania nakoniec v júli schválilo štátny príspevok za zošrotovanie starých dvojkolesových motorových vozidiel, toto šrotovné ešte nezačalo uplatňovať, čo udržuje spotrebiteľov vo vyčkávacej pozícii, a teda vlastne brzdí predaj (od januára do augusta 2009 bolo zaznamenané zníženie predaja o 52 % pri mopedoch a 43 % pri motocykloch v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2008). Z tohto príkladu je zrejmé, aký dôležitý je európsky regulačný rámec, ktorý podporí stabilitu na vnútroštátnych trhoch, a tým zvýši dôveru spotrebiteľov. |
| --- | --- |

5.6

Časovo obmedzené podporné opatrenia zamerané na zvýšenie dopytu po dvojkolesových motorových vozidlách boli zatiaľ len sporadické a nepostačujúce. Na rozdiel od automobilového sektoru v Európe jedine Taliansko pohotovo schválilo šrotovné, ktorého účinky jednak pozitívne ovplyvnili taliansky a druhotne aj európsky trh, ale tiež urýchlili odstránenie najviac znečisťujúcich vozidiel z obehu. V Taliansku sa počiatočná situácia prvých dvoch mesiacov roku 2009 s prepadom trhu o 35 % zlepšila, pokiaľ ide o skútre nízkeho objemu valcov, pri ktorých bolo možné využiť štátny príspevok vo výške 500 EUR za zošrotovanie starých vozidiel. Situácia je však stále kritická v prípade motocyklov a mopedov, kde celkový pokles predstavuje viacej než 20 %. Španielsko, ktoré síce po mesiacoch avizovania nakoniec v júli schválilo štátny príspevok za zošrotovanie starých dvojkolesových motorových vozidiel, toto šrotovné ešte nezačalo uplatňovať, čo udržuje spotrebiteľov vo vyčkávacej pozícii, a teda vlastne brzdí predaj (od januára do augusta 2009 bolo zaznamenané zníženie predaja o 52 % pri mopedoch a 43 % pri motocykloch v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2008). Z tohto príkladu je zrejmé, aký dôležitý je európsky regulačný rámec, ktorý podporí stabilitu na vnútroštátnych trhoch, a tým zvýši dôveru spotrebiteľov.

| 5.7 | Podporné opatrenia na zvýšenie dopytu sú určite výhodné pre užívateľov, ale nevyhnutne neriešia problém dodávateľov komponentov alebo európskych výrobcov dvojkolesových motorových vozidiel. V Taliansku napríklad pevný príspevok vo výške 500 EUR mimoriadne podporil predaj malých skútrov s objemom valcov 125 a 150 cm3 v cene od 1 500 do 2 000 EUR dovezených z Taiwanu a v menšej miere drahšie európske výrobky. Nezvýšil však dopyt po motocykloch strednej triedy v cene od 6 000 do 8 000 EUR. Európskym výrobcom komponentov to nepomohlo, pretože svoje výrobky nedodávajú ázijským výrobcom. Zdá sa, že na zabezpečenie prospechu celého sektoru je potrebné vypracovať podporné opatrenia na zabezpečenie príspevku, ktorý by sa zvyšoval súčasne s nárastom cien stimulovaných vozidiel, hlavne vozidiel, ktoré sa vyznačujú modernými riešeniami, pokiaľ ide o menší vplyv na životné prostredie a vyššiu bezpečnosť. |
| --- | --- |

5.7

Podporné opatrenia na zvýšenie dopytu sú určite výhodné pre užívateľov, ale nevyhnutne neriešia problém dodávateľov komponentov alebo európskych výrobcov dvojkolesových motorových vozidiel. V Taliansku napríklad pevný príspevok vo výške 500 EUR mimoriadne podporil predaj malých skútrov s objemom valcov 125 a 150 cm3 v cene od 1 500 do 2 000 EUR dovezených z Taiwanu a v menšej miere drahšie európske výrobky. Nezvýšil však dopyt po motocykloch strednej triedy v cene od 6 000 do 8 000 EUR. Európskym výrobcom komponentov to nepomohlo, pretože svoje výrobky nedodávajú ázijským výrobcom. Zdá sa, že na zabezpečenie prospechu celého sektoru je potrebné vypracovať podporné opatrenia na zabezpečenie príspevku, ktorý by sa zvyšoval súčasne s nárastom cien stimulovaných vozidiel, hlavne vozidiel, ktoré sa vyznačujú modernými riešeniami, pokiaľ ide o menší vplyv na životné prostredie a vyššiu bezpečnosť.

| 5.8 | Je naliehavo potrebné uľahčiť podnikom EÚ pôsobiacim v tomto sektore prístup k finančným prostriedkom, aby mohli znášať dodatočné náklady vyvolané krízou, a ďalej investovať do výskumu, vývoja a inovácie (výrobcovia a dodávatelia komponentov spoločne), aby sa zachovala konkurencieschopnosť v oblasti kvality a inovácie, aby sa vyrábali stále ekologickejšie a bezpečnejšie vozidlá. |
| --- | --- |

5.8

Je naliehavo potrebné uľahčiť podnikom EÚ pôsobiacim v tomto sektore prístup k finančným prostriedkom, aby mohli znášať dodatočné náklady vyvolané krízou, a ďalej investovať do výskumu, vývoja a inovácie (výrobcovia a dodávatelia komponentov spoločne), aby sa zachovala konkurencieschopnosť v oblasti kvality a inovácie, aby sa vyrábali stále ekologickejšie a bezpečnejšie vozidlá.

6.   Budúce vyhliadky sektora: výzvy a príležitosti

| 6.1 | Ak by sa negatívne výsledky prvého polroka potvrdili aj za obdobie celého roka 2009, možnosť celého sektora získať úver v bankách v roku 2010 bude znížená. Aj keby k oživeniu hospodárstva došlo okamžite, schopnosť investovať do výskumu a vývoja bude slabá, čo bude mať negatívny strednodobý dosah v podobe zvýšenej nestability podnikov a možných ďalších dôsledkov pre zamestnanosť. |
| --- | --- |

6.1

Ak by sa negatívne výsledky prvého polroka potvrdili aj za obdobie celého roka 2009, možnosť celého sektora získať úver v bankách v roku 2010 bude znížená. Aj keby k oživeniu hospodárstva došlo okamžite, schopnosť investovať do výskumu a vývoja bude slabá, čo bude mať negatívny strednodobý dosah v podobe zvýšenej nestability podnikov a možných ďalších dôsledkov pre zamestnanosť.

| 6.2 | V období posledných desiatich rokov, od zavedenia európskej normy Euro 1 v roku 1999 po normy uplatňované v súčasnosti, tento sektor dosiahol významné zníženie znečisťujúcich emisií: pri CO a HC o 90 % a pri NOx o vyše 50 %. Aj v oblasti znižovania akustického znečistenia sa dosiali povzbudivé výsledky, pričom celý sektor (vrátane združení spotrebiteľov) sa usiluje o ďalšie zlepšenia, ktoré je možné dosiahnuť hlavne na cestách používaním výlučne homologovaných výfukov a výrazne ekologickejšou jazdou. V oblasti bezpečnosti dokázal tento sektor, že je schopný inovovať, radom moderných brzdných systémov, ktoré sú postupne zavádzané do rôznych druhov dvojkolesových motorových vozidiel vrátane vozidiel novej konštrukcie, akými sú napríklad trojkolky a štvorkolky. |
| --- | --- |

6.2

V období posledných desiatich rokov, od zavedenia európskej normy Euro 1 v roku 1999 po normy uplatňované v súčasnosti, tento sektor dosiahol významné zníženie znečisťujúcich emisií: pri CO a HC o 90 % a pri NOx o vyše 50 %. Aj v oblasti znižovania akustického znečistenia sa dosiali povzbudivé výsledky, pričom celý sektor (vrátane združení spotrebiteľov) sa usiluje o ďalšie zlepšenia, ktoré je možné dosiahnuť hlavne na cestách používaním výlučne homologovaných výfukov a výrazne ekologickejšou jazdou. V oblasti bezpečnosti dokázal tento sektor, že je schopný inovovať, radom moderných brzdných systémov, ktoré sú postupne zavádzané do rôznych druhov dvojkolesových motorových vozidiel vrátane vozidiel novej konštrukcie, akými sú napríklad trojkolky a štvorkolky.

| 6.3 | Komisia pripravuje návrh nariadenia o dvojkolesových motorových vozidlách, ktorý by mala predložiť začiatkom roku 2010. Aj keď je potrebné aj naďalej napredovať v oblasti ochrany životného prostredia a bezpečnosti cestnej premávky, vzhľadom na súčasnú hospodársku situáciu je dôležité vyhnúť sa revolučným zmenám a brať do úvahy reálny potenciál tohto sektora a veľkosť jeho hospodárskych subjektov. Pokiaľ ide o nové normy Euro, je potrebné navrhnúť také ciele, ktoré sektor dokáže zrealizovať a ktorých časový plán realizácie bude brať do úvahy požiadavky plánovania, výroby a trhu. V nariadení by bolo treba uprednostniť prístup, ktorý by sektoru umožnil zhodnotiť vlastnú inovačnú kapacitu tým, že by mu zaručil určitú pružnosť, ktorá by brala do úvahy hospodársku situáciu a veľkú rozmanitosť produktov (z hľadiska technických parametrov a trhu), hlavne pokiaľ ide o šírenie moderných brzdných systémov. Zástupcovia priemyselných odvetví už predložili Komisii v tomto zmysle návrhy týkajúce sa životného prostredia a bezpečnosti cestnej premávky. |
| --- | --- |

6.3

Komisia pripravuje návrh nariadenia o dvojkolesových motorových vozidlách, ktorý by mala predložiť začiatkom roku 2010. Aj keď je potrebné aj naďalej napredovať v oblasti ochrany životného prostredia a bezpečnosti cestnej premávky, vzhľadom na súčasnú hospodársku situáciu je dôležité vyhnúť sa revolučným zmenám a brať do úvahy reálny potenciál tohto sektora a veľkosť jeho hospodárskych subjektov. Pokiaľ ide o nové normy Euro, je potrebné navrhnúť také ciele, ktoré sektor dokáže zrealizovať a ktorých časový plán realizácie bude brať do úvahy požiadavky plánovania, výroby a trhu. V nariadení by bolo treba uprednostniť prístup, ktorý by sektoru umožnil zhodnotiť vlastnú inovačnú kapacitu tým, že by mu zaručil určitú pružnosť, ktorá by brala do úvahy hospodársku situáciu a veľkú rozmanitosť produktov (z hľadiska technických parametrov a trhu), hlavne pokiaľ ide o šírenie moderných brzdných systémov. Zástupcovia priemyselných odvetví už predložili Komisii v tomto zmysle návrhy týkajúce sa životného prostredia a bezpečnosti cestnej premávky.

| 6.4 | „Tradiční“ výrobcovia sú vystavení, zvlášť v súčasnom hospodárskom prostredí, konkurencii „nízkonákladových“ produktov najmä z juhovýchodnej Ázie, ktorých kvalita je nízka, hlavne v prípade dvojkolesových motorových vozidiel malej a strednej kubatúry, pri ktorých je marža zisku veľmi malá. Z vykonaných prieskumov vyplýva, že tieto produkty často nie sú v súlade s európskymi predpismi typového schvaľovania, čím dochádza k ohrozeniu tak bezpečnosti spotrebiteľa ako aj životného prostredia. V testoch vykonaných na vzorke čínskych dvojkolesových motorových vozidiel dovezených do EÚ bola zaznamenaná nezhoda spôsobujúca brzdné dráhy o 35 % dlhšie a emisie znečisťujúcich látok 20-krát vyššie než sú požiadavky na typové schválenie EÚ. Sú tu aj problémy súvisiace s napodobovaním vozidiel alebo častí vozidiel európskej výroby výrobcami v krajinách s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, ako aj falšovanie osvedčení o zhode obchodnými spoločnosťami dovážajúcimi do EÚ vozidlá nezodpovedajúce normám. Na zabezpečenie spravodlivého konkurenčného prostredia v tomto segmente trhu EÚ, ktorý veľmi citlivo reaguje na ceny, je nutný väčší dohľad nad typovým schvaľovaním a nad trhom prostredníctvom dôkladných kontrol „zhody výroby“ predávaných vozidiel zameraných na overenie zhody so schváleným typom a rešpektovanie práv duševného vlastníctva. Tieto kontroly by vykonávali príslušné úrady a/alebo strediská technickej kontroly. |
| --- | --- |

6.4

„Tradiční“ výrobcovia sú vystavení, zvlášť v súčasnom hospodárskom prostredí, konkurencii „nízkonákladových“ produktov najmä z juhovýchodnej Ázie, ktorých kvalita je nízka, hlavne v prípade dvojkolesových motorových vozidiel malej a strednej kubatúry, pri ktorých je marža zisku veľmi malá. Z vykonaných prieskumov vyplýva, že tieto produkty často nie sú v súlade s európskymi predpismi typového schvaľovania, čím dochádza k ohrozeniu tak bezpečnosti spotrebiteľa ako aj životného prostredia. V testoch vykonaných na vzorke čínskych dvojkolesových motorových vozidiel dovezených do EÚ bola zaznamenaná nezhoda spôsobujúca brzdné dráhy o 35 % dlhšie a emisie znečisťujúcich látok 20-krát vyššie než sú požiadavky na typové schválenie EÚ. Sú tu aj problémy súvisiace s napodobovaním vozidiel alebo častí vozidiel európskej výroby výrobcami v krajinách s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, ako aj falšovanie osvedčení o zhode obchodnými spoločnosťami dovážajúcimi do EÚ vozidlá nezodpovedajúce normám. Na zabezpečenie spravodlivého konkurenčného prostredia v tomto segmente trhu EÚ, ktorý veľmi citlivo reaguje na ceny, je nutný väčší dohľad nad typovým schvaľovaním a nad trhom prostredníctvom dôkladných kontrol „zhody výroby“ predávaných vozidiel zameraných na overenie zhody so schváleným typom a rešpektovanie práv duševného vlastníctva. Tieto kontroly by vykonávali príslušné úrady a/alebo strediská technickej kontroly.

| 6.5 | Spotrebitelia však u „tradičných“ výrobcov oceňujú dizajn, kvalitu vyhotovenia a mieru inovácie a bezpečnosti. Platí to pre vozidlá vyššej triedy malej a strednej kubatúry, ale najmä pre vozidlá vysokej kubatúry s vysokou pridanou hodnotou, ktoré vynikajú vďaka uplatneným technickým riešeniam a pri ktorých je dôležitá značka. V súčasnej hospodárskej situácii sú najviac postihnuté práve tieto produkty. Väčšie rozšírenie technologicky vyspelých vozidiel, ako napríklad vozidiel na hybridný alebo elektrický pohon, ktoré začínajú prichádzať na trh, bude z veľkej časti závisieť od podpory verejného sektora, a teda od schopnosti prekonať súčasnú krízu. |
| --- | --- |

6.5

Spotrebitelia však u „tradičných“ výrobcov oceňujú dizajn, kvalitu vyhotovenia a mieru inovácie a bezpečnosti. Platí to pre vozidlá vyššej triedy malej a strednej kubatúry, ale najmä pre vozidlá vysokej kubatúry s vysokou pridanou hodnotou, ktoré vynikajú vďaka uplatneným technickým riešeniam a pri ktorých je dôležitá značka. V súčasnej hospodárskej situácii sú najviac postihnuté práve tieto produkty. Väčšie rozšírenie technologicky vyspelých vozidiel, ako napríklad vozidiel na hybridný alebo elektrický pohon, ktoré začínajú prichádzať na trh, bude z veľkej časti závisieť od podpory verejného sektora, a teda od schopnosti prekonať súčasnú krízu.

| 6.6 | Dohody o voľnom obchode si vyžadujú osobitnú pozornosť, aby sa zaručilo, že liberalizácia colných poplatkov medzi EÚ a krajinami juhovýchodnej Ázie, a odstránenie prekážok netarifnej povahy (napríklad zákaz premávky motocyklov s objemom valcov nad 250 cm3 v Číne), ktoré predstavujú pre európskych vývozcov vážne problémy, prinesú úžitok obidvom stranám. |
| --- | --- |

6.6

Dohody o voľnom obchode si vyžadujú osobitnú pozornosť, aby sa zaručilo, že liberalizácia colných poplatkov medzi EÚ a krajinami juhovýchodnej Ázie, a odstránenie prekážok netarifnej povahy (napríklad zákaz premávky motocyklov s objemom valcov nad 250 cm3 v Číne), ktoré predstavujú pre európskych vývozcov vážne problémy, prinesú úžitok obidvom stranám.

| 6.7 | Aby európski výrobcovia dokázali čeliť aktuálnym výzvam, musia tak ako v minulosti ísť ďalej cestou reštrukturalizácií, fúzií a akvizícií a ďalej rozvíjať spoluprácu, ktorá im umožní dosiahnuť maximálnu synergiu. |
| --- | --- |

6.7

Aby európski výrobcovia dokázali čeliť aktuálnym výzvam, musia tak ako v minulosti ísť ďalej cestou reštrukturalizácií, fúzií a akvizícií a ďalej rozvíjať spoluprácu, ktorá im umožní dosiahnuť maximálnu synergiu.

| 6.8 | Prežitie európskych výrobcov komponentov má zásadný význam pre zachovanie špecifickosti typických európskych výrobkov, ktoré užívatelia považujú za exkluzívne. Treba preto zabrániť, aby sa zopakovalo to, čo sa stalo napríklad v sektore výroby bicyklov, kde sme boli svedkami zániku významných výrobcov komponentov ako napr. bicyklových rámov, čoho výsledkom je, že dnes je montáž bicyklov v Európe závislá od Číny. |
| --- | --- |

6.8

Prežitie európskych výrobcov komponentov má zásadný význam pre zachovanie špecifickosti typických európskych výrobkov, ktoré užívatelia považujú za exkluzívne. Treba preto zabrániť, aby sa zopakovalo to, čo sa stalo napríklad v sektore výroby bicyklov, kde sme boli svedkami zániku významných výrobcov komponentov ako napr. bicyklových rámov, čoho výsledkom je, že dnes je montáž bicyklov v Európe závislá od Číny.

| 6.9 | Európski výrobcovia komponentov nedokážu čeliť konkurencii cenou, a preto sa musia nutne zamerať na inováciu, spoločný vývoj dizajnu s výrobcami vozidiel s cieľom dosiahnuť úspory z rozsahu, kde to je možné, a na efektívne partnerstvo, ktoré zabezpečí tok objednávok medzi výrobcami a dodávateľmi komponentov pre motocykle vyššej triedy. |
| --- | --- |

6.9

Európski výrobcovia komponentov nedokážu čeliť konkurencii cenou, a preto sa musia nutne zamerať na inováciu, spoločný vývoj dizajnu s výrobcami vozidiel s cieľom dosiahnuť úspory z rozsahu, kde to je možné, a na efektívne partnerstvo, ktoré zabezpečí tok objednávok medzi výrobcami a dodávateľmi komponentov pre motocykle vyššej triedy.

| 6.10 | Potrebný je prístup podobný prístupu v prípade CARS 21, ktorý by bol špecifický pre sektor dvojkolesových motorových vozidiel ako celok s cieľom čo najlepšie čeliť týmto výzvam, podporiť konkurencieschopnosť sektora a zamestnanosť v ňom. |
| --- | --- |

6.10

Potrebný je prístup podobný prístupu v prípade CARS 21, ktorý by bol špecifický pre sektor dvojkolesových motorových vozidiel ako celok s cieľom čo najlepšie čeliť týmto výzvam, podporiť konkurencieschopnosť sektora a zamestnanosť v ňom.

| 6.11 | Domnieva sa, že fondy vyčlenené pre výskum v rámci siedmeho rámcového programu môžu prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov tým, že sa uprednostnia firmy, ktoré vyrábajú v Európe a využívajú európsky dodávateľský reťazec. Výskumná platforma zameraná na sektor dvojkolesových motorových vozidiel by tu bola základným prínosom (zvlášť pre malé a stredné podniky) prostredníctvom účasti v konzorciách, kde by sa stanovili priority výskumu tak, ako je tomu v prípade automobilového priemyslu. |
| --- | --- |

6.11

Domnieva sa, že fondy vyčlenené pre výskum v rámci siedmeho rámcového programu môžu prispieť k dosiahnutiu týchto cieľov tým, že sa uprednostnia firmy, ktoré vyrábajú v Európe a využívajú európsky dodávateľský reťazec. Výskumná platforma zameraná na sektor dvojkolesových motorových vozidiel by tu bola základným prínosom (zvlášť pre malé a stredné podniky) prostredníctvom účasti v konzorciách, kde by sa stanovili priority výskumu tak, ako je tomu v prípade automobilového priemyslu.

| 6.12 | Komisia nedávno predstavila akčný plán pre mestskú mobilitu. Medzi jeho cieľmi je aj zlepšenie plynulosti mestskej premávky, teda niečo, na čo sú vzhľadom na svoju konštrukciu najvhodnejšie práve dvojkolesové motorové vozidlá. Kríza spôsobila, že sektor dvojkolesových motorových vozidiel sa stal zraniteľným, v dlhodobom horizonte však bude ťažiť z rastúcej potreby alternatívnych vozidiel s nízkymi emisiami v záujme udržateľnejšej mobility hlavne v mestách za predpokladu, že súčasné hospodárske ťažkosti bude možné prekonať v strednodobom časovom horizonte skôr, než vzniknú nenapraviteľné škody. |
| --- | --- |

6.12

Komisia nedávno predstavila akčný plán pre mestskú mobilitu. Medzi jeho cieľmi je aj zlepšenie plynulosti mestskej premávky, teda niečo, na čo sú vzhľadom na svoju konštrukciu najvhodnejšie práve dvojkolesové motorové vozidlá. Kríza spôsobila, že sektor dvojkolesových motorových vozidiel sa stal zraniteľným, v dlhodobom horizonte však bude ťažiť z rastúcej potreby alternatívnych vozidiel s nízkymi emisiami v záujme udržateľnejšej mobility hlavne v mestách za predpokladu, že súčasné hospodárske ťažkosti bude možné prekonať v strednodobom časovom horizonte skôr, než vzniknú nenapraviteľné škody.

V Bruseli 18. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Zoznam výrobcov a ďalšie informácie o sektore motorových vozidiel nájdete na internetovej stránke poradnej komisie pre priemyselné zmeny: http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/opinions_reports/total_list/index_en.asp#PTW

1

(2)  Konkurenčný regulačný rámec pre automobilový priemysel pre 21. storočie (skupina na vysokej úrovni CARS 21 v roku 2007).

2

(3)  Pozri informačnú správu poradnej komisie CCMI na tému „Automobilový priemysel v Európe: súčasná situácia a vyhliadky“, ktorú CCMI schválila 13. novembra 2007.

3

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/35

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky v roku 2013“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2010/C 354/06

Spravodajca: Lutz RIBBE

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. júla 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 rokovacieho poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému:

„Reforma spoločnej poľnohospodárskej politiky v roku 2013“.

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor prijal na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza z 18. marca) 163 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, toto stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   EHSV s obavami pozoruje, že rozpor medzi zaviazaním sa k európskemu modelu poľnohospodárstva, resp. multifunkčnosti európskeho poľnohospodárstva, a každodennou realitou poľnohospodárskych podnikov sa naďalej prehlbuje. Európsky model poľnohospodárstva je teda dnes viac ako kedysi ohrozený súčasným vývojom. Tým rozhodnejšie a cielenejšie sa preto musí prostredníctvom silnej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) podporovať.

1.2   Trhy vyvíjajú, často najmä nízkymi a kolísavými cenami, na poľnohospodárov obrovský tlak, aby špecializovali svoje podniky a racionalizovali výrobu. Tieto procesy môžu viesť k problematickej regionálnej koncentrácii a k tomu, že poľnohospodári v znevýhodnených oblastiach zanechajú poľnohospodársku výrobu. Vzhľadom na tento adaptačný tlak považuje EHSV za naliehavo nutné, aby bolo v budúcnosti prostredníctvom spoločnej poľnohospodárskej politiky podporované zachovanie a ďalší rozvoj multifunkčného poľnohospodárstva v celej EÚ zameraného na ciele trvalej udržateľnosti.

1.3   EHSV v tom má jasno: sústredenie sa len na zvyšovanie konkurencieschopnosti v snahe prispôsobiť sa svetovému trhu je veľmi krátkozraké. SPP sa po roku 2013 nemôže zameriavať na výrobu za najnižšie ceny, ktorá by bola optimalizovaná z hľadiska podnikového hospodárstva, špecializovaná a regionálne zameraná, ale na európsky model poľnohospodárstva, ktorý musí byť založený na zásadách potravinovej sebestačnosti, udržateľnosti a reálnych potrebách poľnohospodárov a spotrebiteľov.

1.4   To si vyžaduje odlišné rámcové podmienky poľnohospodárskej politiky, pretože za súčasných podmienok a pri súčasných cenách na svetovom trhu nie je možné dosiahnuť želané multifunkčné poľnohospodárstvo.

1.5   EHSV vyzýva Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby najprv jednoznačným spôsobom opísali cieľ SPP a nakoniec predstavili potrebný súbor nástrojov a objasnili výšku nevyhnutných finančných prostriedkov. Až potom by sa mala objasniť otázka financovania. EHSV nepovažuje za správne stanoviť najprv výšku finančných prostriedkov pre určitú oblasť pôsobnosti a potom túto sumu rozdeliť na jednotlivé opatrenia a medzi jednotlivé členské štáty.

1.6   Podľa zmluvy o EÚ je jedným z cieľov SPP stabilizácia trhu. Stabilné trhy sú dôležité. Preto považuje EHSV za dôležité, aby sa aj v budúcnosti využívali trhové nástroje na stabilizáciu cien a predchádzanie veľkým cenovým výkyvom. Opatrenia zamerané na reguláciu trhu, resp. zabezpečenie výrobných cien, sa znížili na minimum a v porovnaní s tretími štátmi patria poľnohospodárske trhy EÚ k tým najotvorenejším. Z toho vyplýva väčšina problémov, ktoré z dlhodobého hľadiska nie je možné odstrániť len prostredníctvom prevodov platieb.

1.7   Poľnohospodárska politika je teda niečo viac než len prerozdeľovanie finančných prostriedkov. Poľnohospodári právom očakávajú, že z predaja svojich výrobkov na trhu a ako odmenu za svoje služby, ktoré vykonávajú v rámci európskeho modelu poľnohospodárstva, dosiahnu primerané príjmy.

1.8   Na tento účel je okrem toho potrebné podporovať výrobu a predaj kvalitných výrobkov, ktoré reprezentujú určitý región a rozmanitosť vidieckych oblastí v EÚ, pričom sa budú uprednostňovať krátke distribučné cesty a priamy prístup poľnohospodárov alebo zoskupení výrobcov s cieľom zvýšiť tak konkurencieschopnosť poľnohospodárskych podnikov a čeliť príliš silnej rokovacej pozícii veľkých obchodných reťazcov. Rozmanitosť a charakteristické znaky európskych výrobkov sa musia zachovávať aj pomocou korektného informovania spotrebiteľov.

1.9   Dôležitou úlohou reformy bude zmeniť súčasný nejednotný systém podpory EÚ v oblasti poľnohospodárstva na jednotný, spoločensky prijateľný systém, založený na objektívnych kritériách.

1.10   Platby poľnohospodárom už nemožno dlhšie odôvodňovať historickými rozhodnutiami alebo nárokmi, musia byť odmenou za – presne definované – služby, ktoré sú potrebné na zachovanie európskeho modelu poľnohospodárstva a ktoré sa neodrážajú v trhových cenách. Z tohto dôvodu musia byť cielené.

1.11   Pre celoeurópsku jednotnú platbu na plochu neexistuje žiadne odôvodnenie, o. i. z dôvodu veľkých štrukturálnych a agroklimatických rozdielov, výrazne odlišných priemerných príjmov v rámci jednotlivých štátov a regiónov, veľmi odlišných vstupných a výrobných nákladov a rôznych plnení, ktoré vykonávajú rozličné podniky a typy podnikov na zachovanie európskeho modelu poľnohospodárstva. Skôr je potrebné nájsť prispôsobené regionálne riešenia pre konkrétne typy podnikov.

1.12   Je potrebné zlepšiť a zároveň optimalizovať programy zamerané na rozvoj vidieka. Prenesenie príslušných úloh na všeobecnú štrukturálnu, resp. regionálnu politiku sa musí jasne zamietnuť. Výbor sa takisto domnieva, že opatrenia financované zo súčasného Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) by mali mať zreteľnú poľnohospodársku súvislosť; nepatrí sem teda výstavba ciest ani širokopásmové pripojenie.

2.   Stanovenie úloh

2.1   Európska komisia predloží v roku 2010 oznámenie o budúcej podobe svojich kľúčových politických oblastí a o budúcom rozpočtovom rámci po roku 2014. Toto oznámenie bude obsahovať aj informácie o smerovaní politík Spoločenstva, ako sú SPP a štrukturálne fondy.

2.2   Cieľom tohto stanoviska z vlastnej iniciatívy je sformulovať základné myšlienky organizovanej občianskej spoločnosti týkajúce sa budúceho smerovania a podoby SPP. Cieľom je predložiť Komisii argumenty a odporúčania potrebné na vypracovanie oznámenia.

3.   Východisková situácia: „Európsky model poľnohospodárstva“ – európsky vzor poľnohospodárskej politiky – je ohrozený

3.1   Očakávania spoločnosti týkajúce sa poľnohospodárstva sa výrazne zmenili. Už dávno nejde len o ciele stanovené v článku 33 Zmluvy o ES, ktoré boli v nezmenenej podobe prevzaté do novej Lisabonskej zmluvy, ako napr. vyrobiť prostredníctvom rozvoja produktivity dostatočné množstvo potravín za primerané ceny.

3.2   K tomu sa pridali nové výzvy, ako: zabezpečenie biodiverzity, celoplošné zachovanie kultúrnej krajiny, rozvoj vidieckych oblastí vrátane vytvorenia a zachovania pracovných miest, regionálne výrobky ako kultúrne bohatstvo atď. Poľnohospodárstvo sa okrem toho musí vyrovnať s následkami zmeny klímy a prispieť k zachytávaniu oxidu uhličitého.

3.3   Celosvetová potravinová kríza, ale aj problematická situácia na trhoch s energiou čoraz viac zdôrazňujú ďalšie veľmi dôležité funkcie domáceho, teda regionálneho poľnohospodárstva, ako je potravinová bezpečnosť, resp. potravinová sebestačnosť, a jeho význam ako dodávateľa energie.

3.4   Potravinová bezpečnosť musí byť základným právom všetkých ľudí. Aj keď nie je potrebné vlastné zásobovanie vo výške 100 %, cieľom by malo byť dosiahnutie čo najvyššieho stupňa vlastného zásobovania (t. j. potravinovú sebestačnosť).

3.5   S poľnohospodárskou výrobou je často spojený kúsok kultúry a regionálnej identity a potraviny môžu prispieť k rozlišovaniu a histórii krajín a regiónov. Zatiaľ čo by sa potraviny teoreticky mohli doviezť, kultúrne krajiny, biodiverzita a kultúra sa môžu zachovať len na základe aktívneho, roľníckeho spôsobu obrábania pôdy; nie je možné ich dovážať. Potraviny sa preto musia posudzovať úplne iným spôsobom ako napr. priemyselné výrobky, pri ktorých sa miesto výroby určuje v prvom rade podľa výšky nákladov.

3.6   Diskusia o trvalo udržateľnom hospodárení tak dospela k otázke poľnohospodárstva. V prípade poľnohospodárstva zameraného na ciele trvalej udržateľnosti hovoríme v oblasti politiky o „európskom modeli poľnohospodárstva“.

3.7   EHSV vidí kľúč k zachovaniu kvantitatívne postačujúcej, kvalitatívne hodnotnej a regionálne diferencovanej, celoplošne prevádzkovanej a ekologickej výroby potravín, ktorá chráni a udržuje európsky priestor, zachováva rozmanitosť a poznávacie prvky výrobkov a podporuje rozmanité a druhovo bohaté európske kultúrne krajiny a vidiecke oblasti, v zachovaní, resp. rozvoji „európskeho modelu poľnohospodárstva“ aj prostredníctvom multifunkčného poľnohospodárstva roľníckeho (1) charakteru v EÚ, ktorého poľnohospodárske príjmy sú porovnateľné s priemernými príjmami na národnej resp. regionálnej úrovni.

3.8   Zdôrazňuje, že už dnes existujú veľké rozdiely – aj v Európe – medzi multifunkčne orientovaným poľnohospodárstvom a poľnohospodárstvom, ktoré sa v prvom rade musí/má zameriavať na globalizované a liberalizované trhy.

3.9   S obavami pozoruje, že rozpor medzi zaviazaním sa k európskemu modelu poľnohospodárstva, resp. k multifunkčnosti európskeho poľnohospodárstva, a každodennou realitou poľnohospodárskych podnikov sa naďalej zväčšuje.

3.10   Dôvodom je o. i. to, že poľnohospodári, ktorým vo vidieckych oblastiach nebude priradená čisto výrobná, ale multifunkčná úloha, budú musieť čeliť úlohám, ktoré v prvom rade stoja peniaze, ale žiadne neprinesú, pretože trhové ceny za poľnohospodárske výrobky nezahŕňajú výstupy poľnohospodárstva v rámci multifunkčnosti.

3.11   Podniky sú tak v súčasnosti nútené prechádzať všetkými možnými trendmi v oblasti produktivity, aby boli schopné prežiť z hospodárskeho hľadiska. EÚ sa z dôvodu pomalého vývoja týchto procesov postupne odchyľuje od európskeho modelu poľnohospodárstva, pričom je možné pozorovať trend industrializácie poľnohospodárstva. Na jednej strane vznikajú také druhy podnikov, ktoré smerujú k „amerikanizácii európskeho poľnohospodárstva“, zatiaľ čo na strane druhej sa musia zrušiť mnohé podniky, ktorých existencia by bola dôležitá pre zachovanie multifunkčného poľnohospodárstva.

3.12   Tieto procesy napredujú v rôznych odvetviach prevádzky, ale aj rôznych regiónoch, veľmi rozličným spôsobom. V posledných rokoch vznikla obrovská dynamika, čiastočne bolo možné pozorovať pravidelné narušenie štruktúry: v Dolnom Sasku len v roku 2008 ukončilo svoju činnosť 20 % všetkých podnikov s chovom ošípaných bez toho, aby bolo vykŕmené čo len o jedno prasa menej.

3.13   Nie však jasné, kde sa tento vývoj skončí. Už dávno nemožno vylúčiť, že Európa stráca – ako je to známe aj z oblasti priemyslu – celé výrobné odvetvia. Ako prvý príklad by mohlo poslúžiť hydinárske odvetvie, ktoré bolo do veľkej miery „industrializované“ – tak ako žiadne iné odvetvie. Jeden z najväčších koncernov v Európe, francúzsky hydinársky podnik Doux, preložil hneď niekoľko prevádzok z Francúzska do Brazílie, pretože je tam lacnejšia výroba.

3.14   Tzn.: ani pokračujúci rozvoj produktivity nie je koniec koncov zárukou pre prežitie európskeho poľnohospodárstva na neregulovaných globálnych trhoch. Takouto zárukou pre celoplošne prevádzkované poľnohospodárstvo v Európe ani nikdy nebol.

3.15   EHSV zdôrazňuje, že silná koncentrácia výroby vedie k väčšej náchylnosti európskeho poľnohospodárstva na krízy.

3.16   Európsky model poľnohospodárstva sa vyznačuje tým, že vedome počíta s poklesom produktivity, čo, prirodzene, predstavuje v rámci hospodárskej súťaže nevýhodu. Avšak presne to je politickým a spoločenským úmyslom. Európski občania majú odlišné predstavy, pokiaľ ide o využívanie geneticky modifikovaných organizmov, hormónov, podporu rastu, boj proti salmonelóze alebo zachovanie vidieka ako, do istej miery, občania žijúci mimo územia Európy. Jedno je však jasné: tieto očakávania produkcie, ktoré sú v porovnaní s medzinárodnými očakávaniami vyššie, spôsobujú náklady, ktoré nie je možné preniesť len na poľnohospodárov.

3.16.1   V tomto zmysle je najdôležitejšie posilniť kontrolné mechanizmy na hraniciach prostredníctvom protokolov zdravotnej záruky, ktoré by umožnili potvrdiť podmienky vysledovateľnosti a bezpečnosti a nepoužívania zakázaných produktov v EÚ, pričom by sa uplatňovali rovnaké požiadavky na európske a dovážané produkty.

3.17   Európski politici tak stoja pred úlohou zachovať poľnohospodárstvo, ktoré sa nesmie zúčastňovať na každom rozvoji produktivity, ale ktoré musí majiteľom podnikov zabezpečiť dostatočný príjem.

3.18   Európsky model poľnohospodárstva nemôže existovať za podmienok a cien na svetovom trhu. Nie je možné chcieť poľnohospodárstvo,

| — | ktoré by bolo schopné vyrábať vo všetkých európskych regiónoch za (často zdeformovaných) podmienok svetového trhu, |
| --- | --- |

—

ktoré by bolo schopné vyrábať vo všetkých európskych regiónoch za (často zdeformovaných) podmienok svetového trhu,

| — | ktoré by súčasne spĺňalo všetky očakávania týkajúce sa výroby (kvalita, bezpečnosť, šetrenie prírodných zdrojov, dobré životné podmienky zvierat atď.) a zvládlo by aj európske náklady, |
| --- | --- |

—

ktoré by súčasne spĺňalo všetky očakávania týkajúce sa výroby (kvalita, bezpečnosť, šetrenie prírodných zdrojov, dobré životné podmienky zvierat atď.) a zvládlo by aj európske náklady,

| — | a ktoré by navyše zaručovalo moderný trh práce s atraktívnymi mzdami, ktorý by sa vyznačoval vysokou úrovňou pracovných miest a ich istotou, ako aj vysokou úrovňou vzdelávania a ďalšej kvalifikácie. |
| --- | --- |

—

a ktoré by navyše zaručovalo moderný trh práce s atraktívnymi mzdami, ktorý by sa vyznačoval vysokou úrovňou pracovných miest a ich istotou, ako aj vysokou úrovňou vzdelávania a ďalšej kvalifikácie.

3.19   Európsky model poľnohospodárstva je teda dnes viac ako kedysi ohrozený súčasným vývojom, preto sa musí podporovať prostredníctvom silnej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP).

4.   Politika po roku 2014 – rozhodnutie o smerovaní: akou cestou sa má SPP uberať?

4.1   Hoci spoločná poľnohospodárska politika sa už v minulosti musela opakovane čiastočne podrobiť zásadným zmenám a reformám, opäť – po rokoch 2000, 2003 a 2008 – sa diskutuje o reforme. Znamená to, že doposiaľ sa na všetky spoločenské otázky spojené s SPP nenašla uspokojivá odpoveď. Preto sa spoločná poľnohospodárska politika opakovane stáva terčom ostrej kritiky, či dokonca do určitej miery spochybňuje. EHSV sa domnieva, že pokiaľ sa berie európsky poľnohospodársky model vážne, vylučuje to automaticky možnosť radikálnej trhovej orientácie poľnohospodárstva.

4.2   Zainteresovaní aktéri by mali a musia tejto spoločenskej diskusii nielen čeliť, ale mali by ju aktívne viesť. Táto diskusia ponúka možnosť, ako spoločnosti objasniť, prečo poľnohospodárstvo skutočne zohráva osobitnú úlohu. Udržateľná rastlinná a živočíšna výroba v zmysle európskeho modelu poľnohospodárstva predstavujú základ výživy našej spoločnosti, sú strategickým odvetvím pre primerané územné riadenie a plánovanie, uchovanie krajiny, starostlivosť o životné prostredie a boj proti klimatickým zmenám.

4.3   EHSV považuje za mimoriadne potrebné dosiahnuť najprv spoločenský konsenzus v otázke, ako by v budúcnosti malo vyzerať európske poľnohospodárstvo, a teda, aký by mal byť vzor poľnohospodárskej politiky. Stručne povedané: bude SPP brániť a rozvíjať „európsky model poľnohospodárstva“ alebo sa zameria na ozdravenie tých niekoľko málo, čoraz viac špecializovaných, regionálne sústredených a optimalizovaných podnikov v rámci čoraz ostrejších globálnych pretekov o najnižšie ceny?

4.4   EHSV v tom má jasno: sústredenie sa len na zvyšovanie konkurencieschopnosti v snahe prispôsobiť sa svetovému trhu je veľmi krátkozraké. SPP sa po roku 2013 nemôže zameriavať na výrobu za najnižšie ceny, ktorá by bola optimalizovaná z hľadiska podnikového hospodárstva, špecializovaná a regionálne zameraná, ale na európsky model poľnohospodárstva, ktorý musí byť založený na zásadách potravinovej sebestačnosti, udržateľnosti a reálnych potrebách poľnohospodárov a spotrebiteľov.

4.5   Európsky model poľnohospodárstva môže pretrvať len vtedy, keď sa zvýši konkurencieschopnosť multifunkčného poľnohospodárstva v porovnaní s poľnohospodárskou výrobou, ktorá bude optimalizovaná z hľadiska podnikového hospodárstva. Táto skutočnosť musí byť hlavnou úlohou SPP, na ňu sa musia zamerať nástroje poľnohospodárskej politiky, čo povedie k výrazným zmenám v štruktúre finančnej podpory. Ďalšie zníženie nástrojov riadenia by odporovalo tejto požiadavke.

4.6   EHSV vyzýva Komisiu, Radu a Európsky parlament, aby najprv jednoznačným spôsobom opísali cieľ SPP a nakoniec predstavili potrebný súbor nástrojov a objasnili výšku nevyhnutných finančných prostriedkov. Až potom by sa mala objasniť otázka financovania. EHSV nepovažuje za správne stanoviť najprv výšku finančných prostriedkov pre oblasť pôsobnosti a potom túto sumu rozdeliť na jednotlivé opatrenia a medzi jednotlivé členské štáty.

4.7   EHSV poukazuje na to, že pri úvahách o zameraní SPP po roku 2013 by sa mala zohľadniť skutočnosť, že šestina všetkých pracovných miest v Európe priamo, resp. nepriamo súvisí s poľnohospodárskou výrobou. SPP je preto tiež dôležitá pre zachovanie pracovných miest v EÚ, a to hlavne vo vidieckych oblastiach. Ak sa samotná poľnohospodárska výroba zruší, zrušia sa pracovné miesta vo vstupných aj koncových podnikoch až po potravinársky priemysel. Okrem toho poľnohospodárstvo spravuje asi 80 % územia Únie a zohráva základnú úlohu v udržateľnom využívaní zdrojov, uchovaní prírodných biotopov, biodiverzity atď. Tiež sa od neho požaduje, aby zohrávalo stále významnejšiu úlohu v boji proti klimatickým zmenám.

5.   Rozmanitý balík opatrení v oblasti poľnohospodárskej politiky

5.1   Trh pozná ceny, ale takmer žiadne hodnoty. Ceny, ktoré dosahujú poľnohospodári, sa čoraz viac orientujú na globálne najvýhodnejšie podmienky výroby a výrobné náklady. „Európsky model poľnohospodárstva“ je však vo veľkej miere spätý s hodnotami, ktoré sa neodrážajú v cenách na svetovom trhu.

5.2   Podľa zmluvy o EÚ je jedným z cieľov SPP stabilizácia trhu. Stabilné trhy sú dôležité. Preto považuje EHSV za dôležité, aby sa aj v budúcnosti využívali trhové nástroje na stabilizáciu cien a predchádzanie veľkým cenovým výkyvom. Opatrenia zamerané na reguláciu trhu, resp. zabezpečenie výrobných cien, sa znížili na minimum a v porovnaní s tretími štátmi patria poľnohospodárske trhy EÚ k tým najotvorenejším. Z toho vyplýva väčšina problémov, ktoré z dlhodobého hľadiska nie je možné odstrániť len prostredníctvom prevodov platieb.

5.3   Poľnohospodárska politika je teda niečo viac než len prerozdeľovanie finančných prostriedkov. Poľnohospodári právom očakávajú, že z predaja svojich výrobkov na trhu a ako odmenu za svoje služby, ktoré vykonávajú v rámci európskeho modelu poľnohospodárstva, dosiahnu primerané príjmy.

5.4   Spoločnosť musí prostredníctvom poľnohospodárskej politiky zabezpečiť podporu, ak chce zachovať európsky model poľnohospodárstva. Poľnohospodárstvo pritom bude musieť akceptovať očakávanie spoločnosti, že na základe jej podpory budú splnené aj jej očakávania v oblasti multifunkčného poľnohospodárstva.

5.5   Obchod, trhy a organizácia trhu

Volatilné/stabilné trhy

5.5.1   Pokiaľ ide o trhy a ceny, treba rozlišovať a vyriešiť minimálne tri druhy rozdielnych problémov:

| — | stále nestabilnejšie trhy s výrobnými cenami, ktoré sú skôr nižšie, |
| --- | --- |

—

stále nestabilnejšie trhy s výrobnými cenami, ktoré sú skôr nižšie,

| — | narastajúca trhová sila sektoru distribúcie a predaja voči výrobcom, |
| --- | --- |

—

narastajúca trhová sila sektoru distribúcie a predaja voči výrobcom,

| — | nepopierateľné problémy v oblasti výroby a predaja kvalitných lokálnych a regionálnych produktov. Tu chýbajú špecifické právne predpisy pre poľnohospodárstvo zamerané na miestne a regionálne produkty. |
| --- | --- |

—

nepopierateľné problémy v oblasti výroby a predaja kvalitných lokálnych a regionálnych produktov. Tu chýbajú špecifické právne predpisy pre poľnohospodárstvo zamerané na miestne a regionálne produkty.

5.5.2   Nevyužívanie účinných nástrojov zameraných na stabilizáciu trhov podporilo špekulácie a volatilitu trhov. To je však v rozpore so súčasnými i predchádzajúcimi zmluvami EÚ.

5.5.3   Veľké výkyvy cien majú tendenciu znižovať podiel výrobcov v reťazci tvorby hodnôt a zvyšovať predajnú maržu.

5.5.4   Ako je zrejmé z uplynulých rokov, neprofitujú z toho ani spotrebitelia: zníženie cien cukrovej repy o 40 % sa v prípade spotrebiteľov pri konečných cenách skoro vôbec neprejavilo, a to isté platí aj pre prudký pokles cien za mlieko a obilie.

5.5.5   Skúsenosti z minulosti ukazujú, že regulované zásahy – prostredníctvom správnych opatrení použitých v správnom čase – sú z hospodárskeho hľadiska nákladovo výhodnejšie ako neskoršia napráva škôd.

5.5.6   Kríza v sektore mlieka jasne ukazuje, že nie je možné na jednej strane znížiť regulačné zásahy na trhu, resp. znížiť objem výroby na minimum, a na druhej strane nezohľadniť vysoké nároky na výrobu, resp. multifunkčnosť tak, ako to obyvatelia očakávajú.

5.5.7   Ukončenie stanovovania kvót na mlieko je spojené s nebezpečenstvom, že mnohí výrobcovia mlieka, najmä v znevýhodnených regiónoch, zrušia svoju výrobu, čo je v mnohých ohľadoch v súlade s úlohou obhospodarovania pôdy. Je určite správne, že množstvo mlieka, ktoré sa spotrebuje napr. v Estónsku, môžu produkovať iné, produktívnejšie regióny Európy ako miestne. Takéto premiestnenie výroby z dôvodu nákladov je však v diametrálnom protiklade s cieľmi európskeho modelu poľnohospodárstva a EHSV sa zasadzuje za poľnohospodársku politiku, ktorá umožňuje celoplošné hospodárenie založené na zásadách potravinovej sebestačnosti. Ešte raz: túto úlohu nebude možné uskutočniť len prostredníctvom finančných prevodov a preto je nutné regulovať trh a výrobu.

5.5.8   Stabilizácia trhov – vrátane vytvorenia tzv. „záchrannej siete“ – tak musí byť hlavnou úlohou reformy SPP.

5.5.9   EHSV sa preto zasadzuje za to, aby

| — | sa zabezpečilo a využilo aj to málo existujúcich opatrení zameraných na stabilizáciu trhu v prípade, že si to situácia na trhu bude vyžadovať, a za to, aby sa vyvinuli a zaviedli nové myšlienky v oblasti stabilizácie trhu, ktoré budú v súlade s WTO, |
| --- | --- |

—

sa zabezpečilo a využilo aj to málo existujúcich opatrení zameraných na stabilizáciu trhu v prípade, že si to situácia na trhu bude vyžadovať, a za to, aby sa vyvinuli a zaviedli nové myšlienky v oblasti stabilizácie trhu, ktoré budú v súlade s WTO,

| — | sa vzhľadom na narastajúcu neistotu na medzinárodných poľnohospodárskych trhoch začalo v prípade poľnohospodárskych výrobkov so strategickými prípravami na krízu v podobe ich skladovania, |
| --- | --- |

—

sa vzhľadom na narastajúcu neistotu na medzinárodných poľnohospodárskych trhoch začalo v prípade poľnohospodárskych výrobkov so strategickými prípravami na krízu v podobe ich skladovania,

| — | sa dodatočne preskúmalo, ako možno pomocou organizácií výrobcov, resp. odvetvových dohôd prispieť k stabilizácii trhu. |
| --- | --- |

—

sa dodatočne preskúmalo, ako možno pomocou organizácií výrobcov, resp. odvetvových dohôd prispieť k stabilizácii trhu.

Problémy v rámci potravinárskeho reťazca

5.5.10   Pokiaľ ide o tvorbu cien, v rokovacích pozíciách existuje nerovnováha a poľnohospodári hovoria o nespravodlivých zmluvných praktikách, ktoré spočívajú v silnej rokovacej pozícii veľkoobchodníkov s potravinami.

5.5.11   V súčasnosti je v zmysle liberálneho trhu rozhodujúca otázka, kto získa aký podiel v reťazci tvorby hodnôt. Táto skutočnosť nie je uspokojivá, najmä nie pre tých poľnohospodárov, ktorí často pri – už aj tak vyšších – jednotkových nákladoch musia čoraz častejšie zohľadňovať naďalej klesajúce výrobné ceny; na to musia často reagovať opatreniami, ktoré sú v rozpore s cieľmi európskeho modelu poľnohospodárstva.

5.5.12   Keďže v krajinách EÚ 27 kontroluje 77 % trhu s potravinami len 15 obchodných reťazcov, zasadzuje sa EHSV za to, aby sa podobne ako v USA preskúmalo, či právo hospodárskej súťaže v dostatočnej miere predchádza dominantným štruktúram a podozrivým zmluvným praktikám. Je dôležité, aby sa do tohto preskúmania zapojili všetky príslušné skupiny. Táto analýza by mala vyústiť do takých zmien a doplnení právnych predpisov Spoločenstva pre agropotravinársky sektor, ktoré by zohľadňovali špecifiká tohto sektora a prispôsobili by ich právnym predpisom o hospodárskej súťaži konkurenčných krajín na svetových trhoch, a to v súlade so závermi poradnej skupiny na vysokej úrovni pre mlieko.

5.5.13   EHSV očakáva, že Komisia vynaloží úsilie na zvýšenie transparentnosti v oblasti tvorby cien a predloží riešenia na predchádzanie tzv. „asymetrickej tvorbe cien“ (2).

Predaj miestnych a regionálnych výrobkov, špecialít a kvalitných výrobkov

5.5.14   Veľké potravinárske reťazce a hlavní spracovatelia žiadajú rovnaké, kvázi normované, lacné suroviny. Na regionálnu diverzitu a diverzitu špecifických výrobkov tak nezostáva veľký priestor.

5.5.15   No práve výroba a predaj kvalitných výrobkov ako výraz regionality a rozmanitosti vidieckych oblastí v EÚ je dôležitou úlohou pre zachovanie európskeho modelu poľnohospodárstva. Táto úloha si preto zaslúži oveľa väčšiu podporu. Skrátenie distribučných ciest a vytvorenie priameho prístupu k spotrebiteľom pre poľnohospodárov alebo zoskupenia výrobcov môže prispieť k zvýšeniu konkurencieschopnosti práve menších a z pracovného hľadiska náročných podnikových štruktúr.

5.5.16   Zemepisné označenia a technicko-výrobné rozdiely je potrebné zohľadniť v oveľa väčšej miere ako doteraz. Je potrebné ich chápať a chrániť ako „právo duševného vlastníctva“. Príslušné úlohy môžu byť spojivom medzi poľnohospodárskymi výrobkami a regiónmi, keďže výrobky majú „istý“ pôvod, ale aj osobitné známky kvality, ktoré sa v priebehu času „vykryštalizovali“. Je dôležité jasne definovať, čo treba chápať pod pojmom regionálne výrobky.

5.5.17   Pokiaľ ide o označovanie výrobkov, v súčasnosti existuje mnoho zavádzajúcich a pochybných praktík. V budúcnosti by už napríklad nemalo byť povolené, aby

| — | boli na obaloch od mlieka zobrazované pasúce sa kravy, keď mlieko pochádza od zvierat, ktoré nemajú prístup na pašu. Namiesto toho je potrebné podporovať príslušné diferencovanie trhov (programy týkajúce sa sena alebo mlieka od kráv z pastvín až po regionálny predaj zo strany výrobných družstiev alebo malých družstiev), |
| --- | --- |

—

boli na obaloch od mlieka zobrazované pasúce sa kravy, keď mlieko pochádza od zvierat, ktoré nemajú prístup na pašu. Namiesto toho je potrebné podporovať príslušné diferencovanie trhov (programy týkajúce sa sena alebo mlieka od kráv z pastvín až po regionálny predaj zo strany výrobných družstiev alebo malých družstiev),

| — | výrobok lákal údajmi o inom regióne, než v akom bol vyrobený. |
| --- | --- |

—

výrobok lákal údajmi o inom regióne, než v akom bol vyrobený.

5.5.18   V tejto súvislosti je potrebné zlepšiť a kontrolovať transparentnosť trhov a informácií pre spotrebiteľov (ako napríklad označenie pôvodu). V súvislosti s lepším informovaním o pravidlách platných pre európskych poľnohospodárov je potrebné spustiť príslušné kampane zamerané na informovanie spotrebiteľov o európskych systémoch výroby. Okrem toho by sa osobitná pozornosť mala venovať sústave označovania, pričom EHSV zastáva názor, že by sa mali brať do úvahy odporúčania uvedené v stanovisku k poskytovaniu informácií o potravinách spotrebiteľom (NAT/398) (3).

5.5.19   Prostriedky daňových poplatníkov by sa mali v budúcnosti vo väčšej miere využívať na podporu regionálnych výrobkov a trhov.

5.6   Finančné nástroje SPP

Súčasný stav

5.6.1   V súčasnosti existuje v EÚ v oblasti poľnohospodárstva nejednotný systém podpory: v krajinách EÚ 15 existuje režim jednotnej platby, ktorý je založený buď na historických platobných nárokoch, resp. ktorý smeruje k zavedeniu jednotných platieb na plochu. V krajinách EÚ 12 bol priamo zavedený systém jednotných platieb na plochu, pričom platby sa v tomto prípade nachádzajú pod úrovňou krajín EÚ 15.

5.6.2   Jednotliví poľnohospodári tak dnes zo súčasnej platobnej praxe profitujú rôznym spôsobom. Na jednej strane sa to často považuje za nespravodlivé, na strane druhej sa tento systém daňovým poplatníkom vysvetľuje len ťažko.

5.6.3   Hlavná úloha tejto reformy tak musí spočívať vo vývoji jednotného, spoločensky prijateľného systému založeného na objektívnych kritériách.

5.6.4   Priame platby v rámci 1. piliera majú svoje prvotné opodstatnenie v záruke zníženia cien z roku 1992. Poskytovali sa až do roku 2003 ako kompenzačné platby, až do zavedenia „oddeľovania“ prostredníctvom luxemburských rozhodnutí. Keďže väčšina členských štátov si však zvolila tzv. „historický model jednotnej platby“, jednotliví poľnohospodári profitujú zo súčasného systému tak ako predtým – veľmi rozličnými spôsobmi. Z dôvodu oddelenia už nemajú priamy vplyv na spôsob výroby.

5.6.5   Priame platby (= platby na plochu) v rámci 2. piliera sa poskytujú ako odmena pre poľnohospodárov za konkrétne dodatočné služby, ktoré presahujú rámec základných požiadaviek a ktoré nie sú zohľadnené v trhovej cene, resp. ako motivácia zachovať v znevýhodnených regiónoch spoločensky potrebnú výrobu.

5.6.6   Priame platby z 1. piliera financuje v súčasnosti EÚ do výšky 100 %, a v prípade platieb v rámci 2. piliera musia členské štáty prispieť finančnými prostriedkami. Tento odlišný mechanizmus financovania ovplyvňuje v mnohých členských štátoch „atraktívnosť“ programov. EHSV vyzýva Komisiu, aby pri budúcom programovom plánovaní dbala na to, aby odlišná miera financovania neviedla k uprednostňovaniu, resp. menšiemu záujmu o konkrétne časti programov zo strany členských štátov.

5.6.7   Okrem priamych platieb existuje prostriedok na stimulovanie rozvoja vidieka (3. os 2. piliera), na prevádzkovú investičnú pomoc (1. os 2. piliera), ako aj na program LEADER.

5.6.8   Priamy prevod finančných prostriedkov má v súčasnosti vzhľadom na nestabilnosť a volatilitu trhov a ostatné okolnosti veľmi veľký význam pre príjem podnikov. Bez prevodu týchto prostriedkov by bola zmena štruktúry v oblasti poľnohospodárstva podstatne dramatickejšia, aj keď je potrebné uviesť, že z najdôležitejšieho súčasného nástroja, ktorými sú priame platby z 1. piliera, profitujú jednotlivé podniky veľmi odlišným spôsobom.

Budúce platobné systémy

5.6.9   Pokiaľ ide o priame platby z 1. piliera, EHSV naďalej zastáva pôvodné stanovisko. Neustále zdôrazňoval, že priame platby
  so zdôvodneným účelom
  „... (majú) veľmi dôležitú, aj keď len doplňujúcu úlohu
   (4)
  ...“. Príjmy poľnohospodárov by sa mali dosahovať z trhových výnosov a služieb, ktoré nie sú pokryté v trhových cenách.

5.6.10   Táto doteraz neposkytovaná, ale potrebná náhrada za služby predpokladá dosiahnutie dohody v otázke, ktoré služby – individuálne alebo kolektívne – poľnohospodári poskytujú. Vyriešenie tejto otázky je potrebné na stanovenie jasných zásad pre poskytovanie priamych platieb v budúcnosti. Tieto platby musia byť založené na objektívnych kritériách, musia byť na niečo „naviazané“, aby ich spoločnosť akceptovala.

5.6.11   V zásade by malo platiť, že

| — | priame platby v rámci prvého alebo druhého piliera budú určené len skutočne aktívne činným poľnohospodárom, zväzom starostlivosti o krajinu alebo iným inštitúciám, ktoré sa venujú starostlivosti o kultúrnu krajinu, |
| --- | --- |

—

priame platby v rámci prvého alebo druhého piliera budú určené len skutočne aktívne činným poľnohospodárom, zväzom starostlivosti o krajinu alebo iným inštitúciám, ktoré sa venujú starostlivosti o kultúrnu krajinu,

| — | v priamych platbách v rámci prvého alebo druhého piliera budú zohľadnené existujúce a vytvorené pracovné miesta v jednotlivých podnikoch, |
| --- | --- |

—

v priamych platbách v rámci prvého alebo druhého piliera budú zohľadnené existujúce a vytvorené pracovné miesta v jednotlivých podnikoch,

| — | priame platby v rámci prvého alebo druhého piliera budú slúžiť ako náhrada za také služby poľnohospodárskeho podniku, ktoré sú potrebné na zachovanie európskeho modelu poľnohospodárstva. Príjmy poľnohospodárov by mali pochádzať hlavne z cien na regulovanom trhu, ktorý uznáva výrobné náklady, |
| --- | --- |

—

priame platby v rámci prvého alebo druhého piliera budú slúžiť ako náhrada za také služby poľnohospodárskeho podniku, ktoré sú potrebné na zachovanie európskeho modelu poľnohospodárstva. Príjmy poľnohospodárov by mali pochádzať hlavne z cien na regulovanom trhu, ktorý uznáva výrobné náklady,

| — | z dôvodu veľmi rozdielnych agroklimatických podmienok v EÚ by priame platby v rámci prvého alebo druhého piliera mali obsahovať aj prvky, ktoré by vo všetkých členských štátoch vyrovnávali náklady, ktoré poľnohospodárom vznikajú na základe agroklimatických faktorov (5). |
| --- | --- |

—

z dôvodu veľmi rozdielnych agroklimatických podmienok v EÚ by priame platby v rámci prvého alebo druhého piliera mali obsahovať aj prvky, ktoré by vo všetkých členských štátoch vyrovnávali náklady, ktoré poľnohospodárom vznikajú na základe agroklimatických faktorov (5).

5.6.12   Je potrebné rozhodnúť, za ktoré konkrétne služby sa majú poskytovať priame platby (a v akej výške). Podniky, resp. výrobné prevádzky, ktoré takéto služby neposkytujú alebo nechcú poskytovať, teda ktoré nespolupracujú na uskutočnení európskeho modelu poľnohospodárstva, by nemali žiadne priame platby dostávať.

5.6.13   Priame platby, ktorých funkciou je poskytovať náhradu za služby verejného záujmu, ktoré nie sú zohľadnené v trhovej cene (napríklad konkrétne, definované služby v oblasti životného prostredia), by mali byť nespochybniteľné. EHSV považuje za potrebné vytvoriť zodpovedajúce programy, ktoré budú navyše atraktívne a flexibilné. Preto je nevyhnutné opäť zaviesť „stimuly“. Dôležité je taktiež môcť flexibilnejšie reagovať na jednotlivé činnosti poľnohospodárov. Programy by sa mali zameriavať skôr na výsledok ako na opatrenia.

5.6.14   Do tejto kategórie bude v budúcnosti spadať mnoho nových opatrení, napr. tie poľnohospodárske metódy, ktoré prispievajú k zmierneniu zmeny klímy alebo k viazaniu oxidu uhličitého v pôde; určite sem patria aj trávnaté plochy.

5.6.15   Viac ako oprávnené sú aj priame platby ako kompenzácia za trvalé, nemeniteľne nepriaznivé prírodné podmienky, ako aj platby na kompenzáciu obmedzeného využívania z dôvodu požiadaviek, napríklad v oblasti ochrany prírody. V mnohých chránených oblastiach je dôležité konkrétne poľnohospodárske využitie pôdy s cieľom zachovať charakter danej oblasti. EHSV považuje na nereálne zamietnuť platby s odôvodnením, že nariadením o ochrane životného prostredia sa stanovil rámec, ktorý musia poľnohospodári dodržiavať.

5.6.16   Priame platby so zdôvodneným účelom, ktoré sú zároveň diferencované a za ktorými sa nachádza konkrétna služba verejného záujmu, musia predstavovať budúce jadro politiky zameranej na podporu poľnohospodárstva v oblasti priamych platieb. Kompenzačné platby sem jednoznačne patria.

5.7   Jednotná platba na plochu ako kompenzácia za znevýhodnenie v rámci hospodárskej súťaže?

5.7.1   Jeden postoj, o ktorom sa diskutuje, hovorí o zmene súčasných priamych platieb z 1. piliera na celoeurópsku jednotnú platbu na plochu a o ich poskytovaní s odôvodnením, že európske poľnohospodárstvo musí v porovnaní s mimoeurópskymi konkurentmi čeliť vyšším výrobným normám, a tým aj nevýhodám v rámci hospodárskej súťaže.

5.7.2   EHSV sa domnieva, že je potrebné pouvažovať o príslušnej kompenzácii nevýhod v oblasti hospodárskej súťaže. V obchodných dohodách sa sociálne a ekologické normy, ktoré sú pre európsky model poľnohospodárstva rozhodujúce, považujú za necolné prekážky obchodu, čo je celkom neprijateľné. Systém WTO sa preto musí v tejto oblasti nutne zreformovať, pretože systém globálneho obchodu bez sociálnych a ekologických noriem je neprijateľný.

5.7.3   Na kompenzáciu príslušných nevýhod v oblasti hospodárskej súťaže je potrebné stanoviť, v ktorých výrobných odvetviach sa európske požiadavky konkrétne líšia od požiadaviek najdôležitejších konkurentov a ktoré nákladové nevýhody preukázateľným spôsobom vznikajú v jednotlivých podnikoch/typoch podnikov/výrobných prevádzkach.

5.7.4   Výrobné podmienky, a tým aj výrobné náklady poľnohospodárov v Európe sú mimoriadne rozdielne: v rôznych regiónoch existujú veľké štrukturálne a (agro)klimatické rozdiely, ale aj veľmi odlišné vstupné a životné náklady. Nákladové nevýhody sa podstatne odlišujú aj úsporami z rozsahu v jednotlivých členských štátoch, regiónoch a medzi rôznymi typmi podnikov.

5.7.5   Dá sa ľahko pochopiť, že napríklad dokázateľné nevýhody v oblasti výroby v prípade chovateľských podnikov sa neodstránia tým, že sa poskytne jednotná platba na plochu, z ktorej budú profitovať aj podniky, ktoré sa nezaoberajú živočíšnou výrobou.

5.7.6   Z toho vyplýva, že problematika kompenzácie nevýhod spojených s hospodárskou súťažou sa nevyrieši zavedením celoeurópskej jednotnej platby na plochu, ale musela by sa riešiť zohľadnením agroklimatických podmienok, ako aj typov podnikov v jednotlivých regiónoch.

5.8   Jednotná platba na plochu ako prevod príjmov?

5.8.1   Niet pochýb: približne 50 miliárd EUR, ktoré ročne plynú z rozpočtu EÚ vyčleneného na poľnohospodárstvo do európskeho poľnohospodárstva, majú pre mnohé podniky v súčasnosti existenčný význam.

5.8.2   Ceny, ktoré sa v súčasnosti platia za poľnohospodárske výrobky, tak nie sú len príliš nízke na to, aby mohli prispieť k zachovaniu európskeho modelu poľnohospodárstva, ale spochybňujú aj poľnohospodárstvo v Európe ako celok.

5.8.3   Z tohto dôvodu bola do diskusie zahrnutá otázka poskytovania akejsi „základnej alebo existenčnej platby“ všetkým poľnohospodárom vo forme platby na plochu jednotnej v celej Európe.

5.8.4   Situácia v oblasti príjmov sa v rôznych podnikoch a v rôznych regiónoch veľmi líši. Aj v tomto prípade zohrávajú rozhodujúcu úlohu rozdiely uvedené v bode 5.7.4. Z toho vyplýva, že aj k problému, ktorý sa týka príjmov, je potrebné pristupovať veľmi diferencovaným spôsobom. Ani tento problém však nie je možné vyriešiť zavedením celoeurópskej jednotnej platby na plochu, z ktorej by mimoriadne profitovali napríklad podniky s najväčšou plochou, resp. podniky s nízkym počtom pracovníkov.

5.8.5   Namiesto jednotnej platby na plochu by sa malo prípadne pouvažovať nad platbou na osobu/pracovníka, ktorej výška by však musela byť obmedzená. Aj pri takomto riešení by sa v rámci vymeriavania platieb museli zohľadňovať rozdiely uvedené v bode 5.7.4. Okrem toho by sa muselo v takomto systéme platieb rovnako prihliadnuť na to, že situáciu podnikov v oblasti príjmov do veľkej miery určujú výrobné ceny a výrobné náklady a že tie podliehajú čoraz väčším výkyvom. Systém, ktorý svoje odôvodnenie vidí v situácii v oblasti príjmov, musí dostatočne flexibilným spôsobom reagovať na čoraz väčšie výkyvy cien.

Prechodné obdobia

5.9   Jednotný európsky platobný systém – ktorý si nemožno zamieňať s jednotnou európskou platbou na plochu – ktorý sa už v súčasnosti neodôvodňuje historickými platobnými nárokmi, ale konkrétne definovanými službami, povedie k veľkým zmenám v oblasti finančného toku medzi členskými štátmi, ale aj v podnikoch. Aj z finančného hľadiska budú existovať víťazi a porazení. EHSV sa zasadzuje za to, aby sa v tejto situácii zaujal citlivý prístup a v prípade potreby stanovili prechodné obdobia. Mali by však byť stanovené takým spôsobom, aby mohol tento systém plne fungovať v polovici, avšak najneskôr na konci nového finančného obdobia.

5.10   Budúcnosť 2. piliera

5.10.1   Mnohí občania získali dojem, že prostredníctvom niektorých častí 2. piliera SPP by sa mali kompenzovať škody, ktoré vznikli v dôsledku nesprávnych rámcových podmienok samotnej politiky.

5.10.2   Verejnosť je potrebné primeraným spôsobom informovať o tom, že tieto opatrenia, ktoré budú v budúcnosti predložené v rámci 2. piliera, dopĺňajú priame platby s odôvodneným účelom a v budúcnosti sa budú cielenejším spôsobom zasadzovať za zachovanie, zabezpečenie a uplatňovanie európskeho modelu poľnohospodárstva. Tým sa medzi tieto opatrenia zaraďuje aj optimalizácia.

5.10.3   Neplatí to však len pre súčasnú 2. os 2. piliera. Na „trvalú udržateľnosť“ sa musí vo väčšej miere zameriavať aj investičná pomoc poľnohospodárskym podnikom. EHSV nepochybuje o tom, že Európa potrebuje veľké množstvo investičnej pomoci na optimalizáciu poľnohospodárskych podnikov v zmysle trvalej udržateľnosti, ale aj na čiastočnú reformu kultúrnej krajiny, ktorá bola zmenená sčasti podľa našich produkčno-technických predchádzajúcich požiadaviek (pozri napr. vodné ekosystémy/rámcovú smernicu o vode).

5.10.4   EHSV sa zasadzuje za vypracovanie a optimalizáciu úloh, ktoré sú dnes ponúkané v rámci 3. osi 2. piliera. Možnosť prenesenia príslušných úloh na všeobecnú štrukturálnu, resp. regionálnu politiku sa musí zamietnuť. Výbor sa takisto domnieva, že opatrenia financované zo súčasného Európskeho poľnohospodárskeho fondu na rozvoj vidieka by mali mať zreteľnú poľnohospodársku súvislosť; nepatrí sem teda výstavba ciest ani širokopásmové pripojenie.

V Bruseli 18. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Pojem „roľnícky“ nepredstavuje veľkosť podniku, ale spôsob, akým sa v poľnohospodárskych podnikoch hospodári a uvažuje. Sú organizované vo vzájomne prepojených a doplňujúcich sa cykloch čo najbližšie k výrobe, sú zamerané na uchovanie kvalifikovaných a rozmanitých pracovných miest, sú viazané na obec a región, majú zodpovedný prístup k prírode a zvieratám, myslia aj na budúce generácie.

1

(2)  Pri zvýšení výrobných cien sa prudko zvyšujú aj spotrebiteľské ceny, pri poklese cien na strane výrobcov klesajú spotrebiteľské ceny len pomaly.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 77, 31.3.2009, s. 81.

3

(4)  Ú. v. ES C 368, 20.12.1999, s. 76 – 86,.pozri bod 7.6.1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 35.

5

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/43

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Nové riadenie medzinárodných organizácií“

2010/C 354/07

Spravodajkyňa: pani VAN WEZEL

Pomocný spravodajca: pán CAPPELLINI

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na plenárnom zasadnutí 25. februára 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Nové riadenie medzinárodných organizácií“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 4. marca 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. – 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) prijal 132 hlasmi za, pričom žiaden člen nehlasoval proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Svetové hospodárstvo je vzájomne prepojené viac ako kedykoľvek predtým. Vzhľadom na rozsiahlu svetovú krízu v multipolárnom svete potrebujú medzinárodné organizácie nové riadenie a väčšiu legitímnosť, ktorá musí byť založená na spoločných hodnotách, normách a cieľoch, na súlade a účinnosti a na zapájaní všetkých krajín a ich občanov. EHSV vyzýva EÚ, aby sa aktívne zapojila do vytvárania tohto nového riadenia medzinárodných organizácií. |
| --- | --- |

1.1

Svetové hospodárstvo je vzájomne prepojené viac ako kedykoľvek predtým. Vzhľadom na rozsiahlu svetovú krízu v multipolárnom svete potrebujú medzinárodné organizácie nové riadenie a väčšiu legitímnosť, ktorá musí byť založená na spoločných hodnotách, normách a cieľoch, na súlade a účinnosti a na zapájaní všetkých krajín a ich občanov. EHSV vyzýva EÚ, aby sa aktívne zapojila do vytvárania tohto nového riadenia medzinárodných organizácií.

| 1.2 | Ešte pred súčasnou krízou bolo zrejmé, že reforma medzinárodných organizácií, organizácií OSN a inštitúcií, ktoré vznikli na základe dohody z Bretton Woods, je nevyhnutná, avšak od vypuknutia finančnej a hospodárskej krízy nabral reformný proces väčšie obrátky. Hneď ako bolo jasné, že dosah finančnej krízy je nezvratný, prebrala skupina G20 vedenie. Avšak aj napriek pozitívnym odozvám na výsledky, ktoré skupina G20 dosiahla, sa legitímnosť jej rozhodnutí spochybňuje. EHSV žiada EÚ, aby rozvíjala účinné prepojenie medzi postupom skupiny G20 a reprezentatívnymi organizáciami OSN a aby posilnila ECOSOC. |
| --- | --- |

1.2

Ešte pred súčasnou krízou bolo zrejmé, že reforma medzinárodných organizácií, organizácií OSN a inštitúcií, ktoré vznikli na základe dohody z Bretton Woods, je nevyhnutná, avšak od vypuknutia finančnej a hospodárskej krízy nabral reformný proces väčšie obrátky. Hneď ako bolo jasné, že dosah finančnej krízy je nezvratný, prebrala skupina G20 vedenie. Avšak aj napriek pozitívnym odozvám na výsledky, ktoré skupina G20 dosiahla, sa legitímnosť jej rozhodnutí spochybňuje. EHSV žiada EÚ, aby rozvíjala účinné prepojenie medzi postupom skupiny G20 a reprezentatívnymi organizáciami OSN a aby posilnila ECOSOC.

| 1.3 | Rýchlo sa rozvíjajúce a rozvojové krajiny musia získať významnejšiu úlohu v riadení medzinárodných organizácií. EHSV podporuje ďalšiu reštrukturalizáciu Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu (MMF) s cieľom zvýšiť zastúpenie týchto krajín. |
| --- | --- |

1.3

Rýchlo sa rozvíjajúce a rozvojové krajiny musia získať významnejšiu úlohu v riadení medzinárodných organizácií. EHSV podporuje ďalšiu reštrukturalizáciu Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu (MMF) s cieľom zvýšiť zastúpenie týchto krajín.

| 1.4 | Riadenie medzinárodných organizácií by malo byť založené na Charte OSN a Všeobecnej deklarácii ľudských práv OSN. EÚ je silným podporovateľom multilaterálnej spolupráce a EHSV túto politiku plne podporuje. Výbor však poznamenáva, že podmienky presadzovania multilaterálnych hodnôt sa zmenili a preto je potrebné preskúmať oznámenia Európskej komisie o politike EÚ orientovanej na multilateralizmus
   (1). |
| --- | --- |

1.4

Riadenie medzinárodných organizácií by malo byť založené na Charte OSN a Všeobecnej deklarácii ľudských práv OSN. EÚ je silným podporovateľom multilaterálnej spolupráce a EHSV túto politiku plne podporuje. Výbor však poznamenáva, že podmienky presadzovania multilaterálnych hodnôt sa zmenili a preto je potrebné preskúmať oznámenia Európskej komisie o politike EÚ orientovanej na multilateralizmus
   (1).

| 1.5 | Hoci medzinárodné organizácie mávajú jasné ciele, nedostatočné monitorovanie opatrení nadväzujúcich na ich rozhodnutia a posúdenie ich dosahu sa prejavuje chýbajúcou efektívnosťou. EÚ vytvorila systémy monitorovania, ktoré sa v praxi osvedčili a mohli by sa uplatniť pri monitorovaní komplexných viacúrovňových zásahov na medzinárodnej úrovni. ESHV vyzýva EÚ, aby tieto monitorovacie systémy predstavila v medzinárodných organizáciách. |
| --- | --- |

1.5

Hoci medzinárodné organizácie mávajú jasné ciele, nedostatočné monitorovanie opatrení nadväzujúcich na ich rozhodnutia a posúdenie ich dosahu sa prejavuje chýbajúcou efektívnosťou. EÚ vytvorila systémy monitorovania, ktoré sa v praxi osvedčili a mohli by sa uplatniť pri monitorovaní komplexných viacúrovňových zásahov na medzinárodnej úrovni. ESHV vyzýva EÚ, aby tieto monitorovacie systémy predstavila v medzinárodných organizáciách.

| 1.6 | EHSV podporuje posilnenie autority medzinárodných organizácií v oblasti regulácie finančných trhov na medzinárodnej úrovni so zámerom predísť ďalšej finančnej kríze. EHSV podporuje posilnenie regulácie na európskej a medzinárodnej úrovni v týchto oblastiach: zvýšenie rezerv, regulácia hedžingových fondov, sprístupnenie informácií z daňových rajov, sťaženie udeľovania nadmerných a nemorálnych odmien, obmedzenie pákového rizika a nadnárodná konsolidácia kontrolných orgánov. |
| --- | --- |

1.6

EHSV podporuje posilnenie autority medzinárodných organizácií v oblasti regulácie finančných trhov na medzinárodnej úrovni so zámerom predísť ďalšej finančnej kríze. EHSV podporuje posilnenie regulácie na európskej a medzinárodnej úrovni v týchto oblastiach: zvýšenie rezerv, regulácia hedžingových fondov, sprístupnenie informácií z daňových rajov, sťaženie udeľovania nadmerných a nemorálnych odmien, obmedzenie pákového rizika a nadnárodná konsolidácia kontrolných orgánov.

| 1.7 | EHSV podporí akúkoľvek iniciatívu Európskej únie na podporu spolupráce a súladu medzi medzinárodnými organizáciami. EHSV nalieha na EÚ, aby sa ujala vedenia pri prijímaní opatrení nadväzujúcich na iniciatívu Angely Merkel, a aby sprostredkovala formálny dialóg medzi medzinárodnými organizáciami s cieľom podporiť spoluprácu založenú na Programe dôstojnej práce Medzinárodnej organizácie práce (MOP). |
| --- | --- |

1.7

EHSV podporí akúkoľvek iniciatívu Európskej únie na podporu spolupráce a súladu medzi medzinárodnými organizáciami. EHSV nalieha na EÚ, aby sa ujala vedenia pri prijímaní opatrení nadväzujúcich na iniciatívu Angely Merkel, a aby sprostredkovala formálny dialóg medzi medzinárodnými organizáciami s cieľom podporiť spoluprácu založenú na Programe dôstojnej práce Medzinárodnej organizácie práce (MOP).

| 1.8 | ESHV víta uznesenie Európskeho parlamentu, v ktorom EP vyzýva členské štáty EÚ, aby ratifikovali aktuálne dohovory MOP. Ďalej podporuje výzvu, s ktorou sa Európsky parlament obrátil na Komisiu, aby pripravila odporúčania členským štátom týkajúce sa ratifikácie aktuálnych dohovorov MOP a aktívne prispela k ich uplatňovaniu. EHSV sa chce aktívne zapojiť do prípravy týchto odporúčaní. |
| --- | --- |

1.8

ESHV víta uznesenie Európskeho parlamentu, v ktorom EP vyzýva členské štáty EÚ, aby ratifikovali aktuálne dohovory MOP. Ďalej podporuje výzvu, s ktorou sa Európsky parlament obrátil na Komisiu, aby pripravila odporúčania členským štátom týkajúce sa ratifikácie aktuálnych dohovorov MOP a aktívne prispela k ich uplatňovaniu. EHSV sa chce aktívne zapojiť do prípravy týchto odporúčaní.

| 1.9 | EHSV uznáva význam „nedirektívnych metód“, ktoré EÚ využíva v štruktúrach riadenia medzinárodných organizácii, výbor však napriek tomu zastáva názor, že EÚ by pre každú medzinárodnú organizáciu mala vypracovať stratégiu na zvýšenie svojho vplyvu a posilnenie svojho postavenia. EHSV by počas prípravy týchto stratégií mal mať možnosť vyjadriť svoj názor na poradných schôdzach. |
| --- | --- |

1.9

EHSV uznáva význam „nedirektívnych metód“, ktoré EÚ využíva v štruktúrach riadenia medzinárodných organizácii, výbor však napriek tomu zastáva názor, že EÚ by pre každú medzinárodnú organizáciu mala vypracovať stratégiu na zvýšenie svojho vplyvu a posilnenie svojho postavenia. EHSV by počas prípravy týchto stratégií mal mať možnosť vyjadriť svoj názor na poradných schôdzach.

| 1.10 | EHSV dúfa, že vďaka novej Lisabonskej zmluve, vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a posilnenej diplomatickej spolupráci bude EÚ hovoriť jednotnejším hlasom a získa významnejšie postavenie v medzinárodných organizáciách. EHSV vyzýva EÚ, aby bola jednotná vo svojej politike vonkajších vzťahov a dôsledná vo svojich cieľoch. |
| --- | --- |

1.10

EHSV dúfa, že vďaka novej Lisabonskej zmluve, vysokému predstaviteľovi Únie pre zahraničné veci a posilnenej diplomatickej spolupráci bude EÚ hovoriť jednotnejším hlasom a získa významnejšie postavenie v medzinárodných organizáciách. EHSV vyzýva EÚ, aby bola jednotná vo svojej politike vonkajších vzťahov a dôsledná vo svojich cieľoch.

| 1.11 | Postup vytvárania novej štruktúry riadenia nie je veľmi transparentný. Mali by do neho byť zapojení sociálni partneri a reprezentatívne organizácie občianskej spoločnosti a EHSV očakáva, že EÚ zabezpečí ľahkú dostupnosť informácií o tomto postupe. |
| --- | --- |

1.11

Postup vytvárania novej štruktúry riadenia nie je veľmi transparentný. Mali by do neho byť zapojení sociálni partneri a reprezentatívne organizácie občianskej spoločnosti a EHSV očakáva, že EÚ zabezpečí ľahkú dostupnosť informácií o tomto postupe.

| 1.12 | Medzinárodné organizácie zvyšujú svoju efektívnosť tým, že sú otvorené konzultácii reprezentatívnych organizácií občianskej spoločnosti, ako aj odborov a zamestnávateľských organizácií, ktoré musia byť súčasťou ich transparentných poradných štruktúr a monitorovacieho systému. EHSV očakáva, že EÚ (Európska komisia a členské štáty) podporí a uľahčí zlepšenú konzultáciu organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v rámci budúcich štruktúr riadenia medzinárodných organizácií. |
| --- | --- |

1.12

Medzinárodné organizácie zvyšujú svoju efektívnosť tým, že sú otvorené konzultácii reprezentatívnych organizácií občianskej spoločnosti, ako aj odborov a zamestnávateľských organizácií, ktoré musia byť súčasťou ich transparentných poradných štruktúr a monitorovacieho systému. EHSV očakáva, že EÚ (Európska komisia a členské štáty) podporí a uľahčí zlepšenú konzultáciu organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v rámci budúcich štruktúr riadenia medzinárodných organizácií.

2.   Úvod

| 2.1 | Hoci sa o systéme riadenia medzinárodných organizácií diskutuje už dlhšie, rýchle šírenie svetovej finančnej krízy a jej hlboký dosah odhalili slabé stránky globálneho riadenia svetového hospodárstva. Prejavila sa zvýšená vzájomná závislosť všetkých krajín. Kríza ovplyvňuje nielen ekonomiku všetkých krajín, ale stala sa aj vážnou krízou zamestnanosti, ktorá postihuje milióny už aj tak zraniteľných pracovníkov a spoločností. Aby sa čo najviac obmedzil negatívny dosah krízy a predišlo kríze v budúcnosti, bude nevyhnutné lepšie regulovať finančný sektor, v ktorom kríza prepukla. To však nie je všetko. Na zaistenie udržateľného hospodárstva založeného na hodnotách treba vytvoriť nové, účinnejšie, zodpovednejšie a transparentnejšie riadenie svetového hospodárstva. |
| --- | --- |

2.1

Hoci sa o systéme riadenia medzinárodných organizácií diskutuje už dlhšie, rýchle šírenie svetovej finančnej krízy a jej hlboký dosah odhalili slabé stránky globálneho riadenia svetového hospodárstva. Prejavila sa zvýšená vzájomná závislosť všetkých krajín. Kríza ovplyvňuje nielen ekonomiku všetkých krajín, ale stala sa aj vážnou krízou zamestnanosti, ktorá postihuje milióny už aj tak zraniteľných pracovníkov a spoločností. Aby sa čo najviac obmedzil negatívny dosah krízy a predišlo kríze v budúcnosti, bude nevyhnutné lepšie regulovať finančný sektor, v ktorom kríza prepukla. To však nie je všetko. Na zaistenie udržateľného hospodárstva založeného na hodnotách treba vytvoriť nové, účinnejšie, zodpovednejšie a transparentnejšie riadenie svetového hospodárstva.

| 2.2 | Stanovisko sa zameria na medzinárodné organizácie, ktoré sa zaoberajú sociálnou, hospodárskou a finančnou politikou, vzhľadom na prebiehajúci proces reformy týchto inštitúcií a kontext finančnej krízy, teda: WTO, MOP, Svetovú banku, Medzinárodný menový fond, OECD, ako aj na skupinu G20 a Radu pre finančnú stabilitu. |
| --- | --- |

2.2

Stanovisko sa zameria na medzinárodné organizácie, ktoré sa zaoberajú sociálnou, hospodárskou a finančnou politikou, vzhľadom na prebiehajúci proces reformy týchto inštitúcií a kontext finančnej krízy, teda: WTO, MOP, Svetovú banku, Medzinárodný menový fond, OECD, ako aj na skupinu G20 a Radu pre finančnú stabilitu.

| 2.3 | Svet čelí vážnej celosvetovej kríze, ktorú možno účinne riešiť iba na svetovej úrovni. To neplatí iba pre výzvy vyplývajúce zo súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, ale aj pre krízu v oblasti potravín, vody a energie, prehlbujúcu sa chudobu, krízu životného prostredia, vrátane účinkov klimatických zmien, bezpečnosť a nárast migrácie. |
| --- | --- |

2.3

Svet čelí vážnej celosvetovej kríze, ktorú možno účinne riešiť iba na svetovej úrovni. To neplatí iba pre výzvy vyplývajúce zo súčasnej finančnej a hospodárskej krízy, ale aj pre krízu v oblasti potravín, vody a energie, prehlbujúcu sa chudobu, krízu životného prostredia, vrátane účinkov klimatických zmien, bezpečnosť a nárast migrácie.

| 2.4 | Globalizácia zmenila hospodárske vzťahy, čo sa musí odraziť na štruktúre riadenia svetového hospodárstva. Mocenské vzťahy sa menia a krajiny BRIC (Brazília, Rusko, India, Čína) majú z hospodárskeho, politického a strategického hľadiska čoraz väčší význam. Nastáva posun od bipolárneho sveta (studená vojna), cez unipolárny (nadvláda Spojených štátov) až k multipolárnemu svetu. Rozvíjajúce sa ekonomiky a rozvojové krajiny musia zohrávať svoju úlohu v inštitúciách, ktoré vytvárajú nový model svetového riadenia. |
| --- | --- |

2.4

Globalizácia zmenila hospodárske vzťahy, čo sa musí odraziť na štruktúre riadenia svetového hospodárstva. Mocenské vzťahy sa menia a krajiny BRIC (Brazília, Rusko, India, Čína) majú z hospodárskeho, politického a strategického hľadiska čoraz väčší význam. Nastáva posun od bipolárneho sveta (studená vojna), cez unipolárny (nadvláda Spojených štátov) až k multipolárnemu svetu. Rozvíjajúce sa ekonomiky a rozvojové krajiny musia zohrávať svoju úlohu v inštitúciách, ktoré vytvárajú nový model svetového riadenia.

| 2.5 | Tieto problémy môžu riešiť iba inštitúcie, ktoré sú na to oprávnené. Nová riadiaca štruktúra budú mať túto legitimitu len vtedy, ak budú tieto inštitúcie jednotné vo svojej politike, účinné pri jej uplatňovaní a zapoja do svojej činnosti všetky krajiny a ich občanov. |
| --- | --- |

2.5

Tieto problémy môžu riešiť iba inštitúcie, ktoré sú na to oprávnené. Nová riadiaca štruktúra budú mať túto legitimitu len vtedy, ak budú tieto inštitúcie jednotné vo svojej politike, účinné pri jej uplatňovaní a zapoja do svojej činnosti všetky krajiny a ich občanov.

| 2.6 | V uplynulých rokoch sa zrealizovalo niekoľko iniciatív na preskúmanie globálneho systému riadenia medzinárodných organizácii a na reformu OSN. Dosiahol sa pokrok v prístupe OSN s názvom „Delivering as one“ na národnej úrovni pod vedením miestneho koordinátora. Hlavná výkonná rada systému OSN pre koordináciu ohlásila v roku 2009 9 iniciatív, ktoré budú realizovať organizácie OSN spoločne s inštitúciami, ktoré boli vytvorené na základe dohody z Bretton Woods. V rámci hľadania novej štruktúry pre riadenie svetového hospodárstva sa navrhuje posilniť úlohu a právomoci ECOSOC. Od vypuknutia finančnej a hospodárskej krízy nabral reformný proces pod vedením skupiny G20 väčšie obrátky. |
| --- | --- |

2.6

V uplynulých rokoch sa zrealizovalo niekoľko iniciatív na preskúmanie globálneho systému riadenia medzinárodných organizácii a na reformu OSN. Dosiahol sa pokrok v prístupe OSN s názvom „Delivering as one“ na národnej úrovni pod vedením miestneho koordinátora. Hlavná výkonná rada systému OSN pre koordináciu ohlásila v roku 2009 9 iniciatív, ktoré budú realizovať organizácie OSN spoločne s inštitúciami, ktoré boli vytvorené na základe dohody z Bretton Woods. V rámci hľadania novej štruktúry pre riadenie svetového hospodárstva sa navrhuje posilniť úlohu a právomoci ECOSOC. Od vypuknutia finančnej a hospodárskej krízy nabral reformný proces pod vedením skupiny G20 väčšie obrátky.

| 2.7 | Na stretnutí v Pittsburghu, USA, ktoré sa konalo 24. a 25. septembra 2009, predstavitelia krajín G20 prijali rozhodnutia, ktoré podstatne zmenia riadenie medzinárodných organizácií. Rozhodli, že G20 bude hlavným fórom medzinárodnej hospodárskej spolupráce. Ďalej sa dohodli, že budú pokračovať v úsilí regulovať finančné trhy a zameriavať sa v procese hospodárskej obnovy na kvalitné pracovné miesta. Zhodli sa na vytvorení rámca pre silný, udržateľný a vyrovnaný hospodársky rast, čím sa zaviazali sformulovať spoločné strednodobé ciele na zosúladenie svojej makroekonomickej, fiškálnej a obchodnej politiky s udržateľným a vyrovnaným rastom svetového hospodárstva. Poverili MMF, aby im pomáhal pri posudzovaní ich politiky a uľahčil tak ich dialóg. Tým značne rozšírili úlohu MMF, ktorú už posilnil osobitný príspevok vo výške 500 miliárd USD. Znovu bola potvrdená právomoc Svetovej banky zmierňovať chudobu dodatočnou pôžičkou (100 miliárd USD) a osobitným zameraním na bezpečnosť dodávok potravín a energie pre chudobných. Predstavitelia krajín G20 sa opäť stretnú v júni 2010 v Kanade, v novembri 2010 v Kórei a v roku 2011 vo Francúzsku. |
| --- | --- |

2.7

Na stretnutí v Pittsburghu, USA, ktoré sa konalo 24. a 25. septembra 2009, predstavitelia krajín G20 prijali rozhodnutia, ktoré podstatne zmenia riadenie medzinárodných organizácií. Rozhodli, že G20 bude hlavným fórom medzinárodnej hospodárskej spolupráce. Ďalej sa dohodli, že budú pokračovať v úsilí regulovať finančné trhy a zameriavať sa v procese hospodárskej obnovy na kvalitné pracovné miesta. Zhodli sa na vytvorení rámca pre silný, udržateľný a vyrovnaný hospodársky rast, čím sa zaviazali sformulovať spoločné strednodobé ciele na zosúladenie svojej makroekonomickej, fiškálnej a obchodnej politiky s udržateľným a vyrovnaným rastom svetového hospodárstva. Poverili MMF, aby im pomáhal pri posudzovaní ich politiky a uľahčil tak ich dialóg. Tým značne rozšírili úlohu MMF, ktorú už posilnil osobitný príspevok vo výške 500 miliárd USD. Znovu bola potvrdená právomoc Svetovej banky zmierňovať chudobu dodatočnou pôžičkou (100 miliárd USD) a osobitným zameraním na bezpečnosť dodávok potravín a energie pre chudobných. Predstavitelia krajín G20 sa opäť stretnú v júni 2010 v Kanade, v novembri 2010 v Kórei a v roku 2011 vo Francúzsku.

| 2.8 | Vedúci predstavitelia krajín G20 sa rozhodli zmodernizovať štruktúru hospodárskej spolupráce. Hlasovacie práva rozvíjajúcich sa krajín v MMF sa zvýšia o 5 % na úkor menších krajín, ktoré majú nadmerný počet zástupcov. Aj svetová banka bola požiadaná, aby prehodnotila zastúpenie rozvíjajúcich sa krajín vo svojej rozhodovacej štruktúre. |
| --- | --- |

2.8

Vedúci predstavitelia krajín G20 sa rozhodli zmodernizovať štruktúru hospodárskej spolupráce. Hlasovacie práva rozvíjajúcich sa krajín v MMF sa zvýšia o 5 % na úkor menších krajín, ktoré majú nadmerný počet zástupcov. Aj svetová banka bola požiadaná, aby prehodnotila zastúpenie rozvíjajúcich sa krajín vo svojej rozhodovacej štruktúre.

| 2.9 | Avšak aj napriek relatívne pozitívnym odozvám na stretnutie skupiny G20 sa legitímnosť jej vedúceho postavenia spochybňuje. Najchudobnejšie krajiny sveta sú z tejto diskusie vylúčené. Program skupiny G20 nie je založený na dohodnutej politike a nie všetky relevantné medzinárodné organizácie sú do jej práce aktívne zapojené. OSN sa obáva, že sa jej úloha oslabuje, a to najmä v sociálno-ekonomickej oblasti. Treba nájsť novú rovnováhu medzi novou úlohou skupiny G20, OSN a jej agentúrami a inštitúciami, ktoré vznikli na základe dohody z Bretton Woods. Dá sa očakávať, že vzhľadom na neustále a rýchlo sa meniace hospodárske a politické vzťahy vniknú nové iniciatívy a nápady. |
| --- | --- |

2.9

Avšak aj napriek relatívne pozitívnym odozvám na stretnutie skupiny G20 sa legitímnosť jej vedúceho postavenia spochybňuje. Najchudobnejšie krajiny sveta sú z tejto diskusie vylúčené. Program skupiny G20 nie je založený na dohodnutej politike a nie všetky relevantné medzinárodné organizácie sú do jej práce aktívne zapojené. OSN sa obáva, že sa jej úloha oslabuje, a to najmä v sociálno-ekonomickej oblasti. Treba nájsť novú rovnováhu medzi novou úlohou skupiny G20, OSN a jej agentúrami a inštitúciami, ktoré vznikli na základe dohody z Bretton Woods. Dá sa očakávať, že vzhľadom na neustále a rýchlo sa meniace hospodárske a politické vzťahy vniknú nové iniciatívy a nápady.

| 2.10 | Krajiny G20 musia účinne prepojiť svoj program s reprezentatívnymi postupmi OSN, aby sa záujmy všetkých krajín na celom svete zohľadnili v novej a inkluzívnej globálnej štruktúre, ktorú bude sprevádzať vytvorenie Hospodárskej a sociálnej bezpečnostnej rady OSN, výrazne zreformovaný ECOSOC s rozšírenými právomocami v oblasti rozhodovania, alebo Globálna hospodárska rada (2). EÚ si musí nájsť svoje miesto v rámci týchto zmien a niektorí pozorovatelia so obávajú, že zmena pomeru síl bude na úkor európskeho vplyvu v medzinárodnom dianí. |
| --- | --- |

2.10

Krajiny G20 musia účinne prepojiť svoj program s reprezentatívnymi postupmi OSN, aby sa záujmy všetkých krajín na celom svete zohľadnili v novej a inkluzívnej globálnej štruktúre, ktorú bude sprevádzať vytvorenie Hospodárskej a sociálnej bezpečnostnej rady OSN, výrazne zreformovaný ECOSOC s rozšírenými právomocami v oblasti rozhodovania, alebo Globálna hospodárska rada (2). EÚ si musí nájsť svoje miesto v rámci týchto zmien a niektorí pozorovatelia so obávajú, že zmena pomeru síl bude na úkor európskeho vplyvu v medzinárodnom dianí.

| 2.11 | V tomto procese sa nevenuje dostatok pozornosti úlohe občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. EHSV odporúča skupine G20, aby poskytla oficiálny priestor občianskej spoločnosti a sociálnym partnerom, a vyzýva ministrov práce krajín G20, aby do svojej práce zapojili inštitúcie zastupujúce sociálnych partnerov na medzinárodnej úrovni. Hoci niektoré medzinárodné organizácie udeľujú sociálnym partnerom a organizáciám občianskej spoločnosti poradný štatút, tomuto procesu celkovo chýba transparentnosť a reprezentatívne organizácie ako ESHV a sociálne a hospodárske rady by do neho mali byť viac zapojené. |
| --- | --- |

2.11

V tomto procese sa nevenuje dostatok pozornosti úlohe občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. EHSV odporúča skupine G20, aby poskytla oficiálny priestor občianskej spoločnosti a sociálnym partnerom, a vyzýva ministrov práce krajín G20, aby do svojej práce zapojili inštitúcie zastupujúce sociálnych partnerov na medzinárodnej úrovni. Hoci niektoré medzinárodné organizácie udeľujú sociálnym partnerom a organizáciám občianskej spoločnosti poradný štatút, tomuto procesu celkovo chýba transparentnosť a reprezentatívne organizácie ako ESHV a sociálne a hospodárske rady by do neho mali byť viac zapojené.

3.   Princípy nového riadenia

| 3.1 | Nové riadenie medzinárodných organizácií v akejkoľvek podobe by sa malo opierať o princípy a predpisy OSN. Všetky medzinárodné organizácie môžu mať svoju vlastnú štruktúru riadenia, ich fungovanie by sa však malo zakladať na Charte OSN, základných ľudských právach, ľudskej dôstojnosti a rovnakých právach mužov a žien. Malo by byť založené na spravodlivosti a dodržiavaní medzinárodných zmlúv, a malo by propagovať sociálny pokrok a lepšiu životnú úroveň vo väčšej slobode. Štruktúra nového riadenia medzinárodných organizácií musí propagovať udržateľný rozvoj a sociálne začleňovanie a musí účinne riešiť hlavné svetové problémy. |
| --- | --- |

3.1

Nové riadenie medzinárodných organizácií v akejkoľvek podobe by sa malo opierať o princípy a predpisy OSN. Všetky medzinárodné organizácie môžu mať svoju vlastnú štruktúru riadenia, ich fungovanie by sa však malo zakladať na Charte OSN, základných ľudských právach, ľudskej dôstojnosti a rovnakých právach mužov a žien. Malo by byť založené na spravodlivosti a dodržiavaní medzinárodných zmlúv, a malo by propagovať sociálny pokrok a lepšiu životnú úroveň vo väčšej slobode. Štruktúra nového riadenia medzinárodných organizácií musí propagovať udržateľný rozvoj a sociálne začleňovanie a musí účinne riešiť hlavné svetové problémy.

| 3.2 | Hodnoty Charty OSN a Všeobecnej deklarácie ľudských práv OSN sú zároveň hodnotami Európskej únie. EÚ je založená na princípoch slobody a dôstojnosti, na dialógu a stabilite a na dodržiavaní medzinárodných dohôd. Je silným propagátorom multilateralizmu, ako aj OSN a jej zmlúv, čo EHSV podporuje. EHSV však poznamenáva, že prostredie na podporu multilaterálnych hodnôt sa zmenilo a EHSV preto považuje za potrebné preskúmať oznámenia Komisie o európskej politike v oblasti multilateralizmu. (KOM(2001) 231: Vytváranie účinných partnerstiev s Organizáciou Spojených národov v oblasti rozvoja a humanitárnych záležitostí, a KOM(2003) 526: Európska únia a Organizácia Spojených národov: Rozhodnutie pre multilateralizmus). |
| --- | --- |

3.2

Hodnoty Charty OSN a Všeobecnej deklarácie ľudských práv OSN sú zároveň hodnotami Európskej únie. EÚ je založená na princípoch slobody a dôstojnosti, na dialógu a stabilite a na dodržiavaní medzinárodných dohôd. Je silným propagátorom multilateralizmu, ako aj OSN a jej zmlúv, čo EHSV podporuje. EHSV však poznamenáva, že prostredie na podporu multilaterálnych hodnôt sa zmenilo a EHSV preto považuje za potrebné preskúmať oznámenia Komisie o európskej politike v oblasti multilateralizmu. (KOM(2001) 231: Vytváranie účinných partnerstiev s Organizáciou Spojených národov v oblasti rozvoja a humanitárnych záležitostí, a KOM(2003) 526: Európska únia a Organizácia Spojených národov: Rozhodnutie pre multilateralizmus).

| 3.3 | Nová štruktúra riadenia svetového hospodárstva by mala byť založená na Medzinárodnom dohovore o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach a zameriavať sa na riešenie naliehavých sociálnych otázok, akými sú nezamestnanosť, chudoba, bezpečnosť dodávok potravín a rastúca nerovnosť. Mala by sa podieľať na tvorbe sociálnej spravodlivosti a spravodlivejšieho sveta, pričom by mala zohrávať významnejšiu úlohu pri propagácii ekologického hospodárstva, chrániť verejné statky ako čistá voda a vzduch, biodiverzita a obmedzovať emisie CO2. |
| --- | --- |

3.3

Nová štruktúra riadenia svetového hospodárstva by mala byť založená na Medzinárodnom dohovore o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach a zameriavať sa na riešenie naliehavých sociálnych otázok, akými sú nezamestnanosť, chudoba, bezpečnosť dodávok potravín a rastúca nerovnosť. Mala by sa podieľať na tvorbe sociálnej spravodlivosti a spravodlivejšieho sveta, pričom by mala zohrávať významnejšiu úlohu pri propagácii ekologického hospodárstva, chrániť verejné statky ako čistá voda a vzduch, biodiverzita a obmedzovať emisie CO2.

4.   Nové riadenie: Posilnená spolupráca, väčšia jednota a účinnosť

| 4.1 | EHSV vyzýva Európsku komisiu i ostatné inštitúcie, aby aktívne propagovali nové riadenie medzinárodných organizácií, ktoré je zamerané na podporu ich jednotnosti a tým aj efektívnosti pri prispievaní k udržateľnému rozvoju, ako aj pri zabezpečovaní dôstojnej práce a udržateľných podnikov. |
| --- | --- |

4.1

EHSV vyzýva Európsku komisiu i ostatné inštitúcie, aby aktívne propagovali nové riadenie medzinárodných organizácií, ktoré je zamerané na podporu ich jednotnosti a tým aj efektívnosti pri prispievaní k udržateľnému rozvoju, ako aj pri zabezpečovaní dôstojnej práce a udržateľných podnikov.

| 4.2 | Hoci medzinárodné organizácie, a najmä OSN a jej agentúry, majú jasné ciele, často nepracujú dostatočne účinne. Ich ciele sú zakotvené v medzinárodných zmluvách a normách, avšak ich implementácia je často neuspokojivá a chýba účinný systém na posúdenie ich dosahu. Nové riadenie medzinárodných organizácií by sa malo viac zamerať na presadzovanie svojich rozhodnutí a nadväzné opatrenia. |
| --- | --- |

4.2

Hoci medzinárodné organizácie, a najmä OSN a jej agentúry, majú jasné ciele, často nepracujú dostatočne účinne. Ich ciele sú zakotvené v medzinárodných zmluvách a normách, avšak ich implementácia je často neuspokojivá a chýba účinný systém na posúdenie ich dosahu. Nové riadenie medzinárodných organizácií by sa malo viac zamerať na presadzovanie svojich rozhodnutí a nadväzné opatrenia.

| 4.3 | Monitorovanie sa stáva dôležitým nástrojom, ktorý umožní zaručiť súlad pri uplatňovaní politických opatrení a naznačiť manažérom a tvorcom politických opatrení, že sa treba zamerať na oblasti, ktoré pre nich majú najväčší význam. Poskytuje aj systém včasných varovaní, ktorý umožní rýchly a vhodný zásah. EHSV navrhuje, aby sa takýto prístup využíval a rozvíjal podľa potrieb medzinárodných organizácií v širšom a koordinovanejšom medzinárodnom meradle, keďže úspešná európska skúsenosť s monitorovaním komplexných viacúrovňových zásahov stimulovala schopnosť verejných orgánov, profesionálov a súkromného sektora spoločne zabezpečiť verejnú správu. |
| --- | --- |

4.3

Monitorovanie sa stáva dôležitým nástrojom, ktorý umožní zaručiť súlad pri uplatňovaní politických opatrení a naznačiť manažérom a tvorcom politických opatrení, že sa treba zamerať na oblasti, ktoré pre nich majú najväčší význam. Poskytuje aj systém včasných varovaní, ktorý umožní rýchly a vhodný zásah. EHSV navrhuje, aby sa takýto prístup využíval a rozvíjal podľa potrieb medzinárodných organizácií v širšom a koordinovanejšom medzinárodnom meradle, keďže úspešná európska skúsenosť s monitorovaním komplexných viacúrovňových zásahov stimulovala schopnosť verejných orgánov, profesionálov a súkromného sektora spoločne zabezpečiť verejnú správu.

| 4.4 | Medzinárodné organizácie môžu pôsobiť účinnejšie, ak vzájomne posilnia svoje ciele. Niektoré medzinárodné organizácie uplatňujú mechanizmy na podávanie sťažností a záväzné rozhodcovské konanie (WTO), iné využívajú rozvinuté mechanizmy dohľadu, avšak bez právomoci presadzovania (MOP). Politika jednotlivých medzinárodných organizácií by si nemala protirečiť. Ich ciele sa im podarí dosiahnuť iba ak budú organizácie OSN, medzinárodné finančné inštitúcie a EÚ spoločnými silami podporovať svoje spoločné normy, ako rovnosť pohlaví, udržateľnosť, dôstojnú prácu a liberalizáciu obchodu. |
| --- | --- |

4.4

Medzinárodné organizácie môžu pôsobiť účinnejšie, ak vzájomne posilnia svoje ciele. Niektoré medzinárodné organizácie uplatňujú mechanizmy na podávanie sťažností a záväzné rozhodcovské konanie (WTO), iné využívajú rozvinuté mechanizmy dohľadu, avšak bez právomoci presadzovania (MOP). Politika jednotlivých medzinárodných organizácií by si nemala protirečiť. Ich ciele sa im podarí dosiahnuť iba ak budú organizácie OSN, medzinárodné finančné inštitúcie a EÚ spoločnými silami podporovať svoje spoločné normy, ako rovnosť pohlaví, udržateľnosť, dôstojnú prácu a liberalizáciu obchodu.

| 4.5 | Riadenie finančných inštitúcií, MMF, Svetovej banky a Rady pre finančnú stabilitu sa stalo stredobodom diskusií o medzinárodnom riadení svetového hospodárstva. Potreba regulovať finančné trhy a zabezpečiť ich väčšiu transparentnosť je naliehavejšia ako kedykoľvek predtým, nakoľko už nie je možné prijímať adekvátne opatrenia iba na národnej úrovni. Aby medzinárodné organizácie mohli účinnejšie predchádzať budúcim krízam, EHSV podporuje rozšírenie ich kompetencií v oblasti regulácie finančných trhov na medzinárodnej úrovni, ktoré však nesmú byť príliš obmedzujúce, zväzujúce a byrokratické. EHSV podporuje posilnenie regulácie na európskej a medzinárodnej úrovni v týchto oblastiach: zvýšenie rezerv, regulácia hedžingových fondov, sprístupnenie informácií z daňových rajov, sťaženie udeľovania nadmerných a nemorálnych odmien, obmedzenie pákového rizika, nadnárodná konsolidácia kontrolných orgánov a iné. |
| --- | --- |

4.5

Riadenie finančných inštitúcií, MMF, Svetovej banky a Rady pre finančnú stabilitu sa stalo stredobodom diskusií o medzinárodnom riadení svetového hospodárstva. Potreba regulovať finančné trhy a zabezpečiť ich väčšiu transparentnosť je naliehavejšia ako kedykoľvek predtým, nakoľko už nie je možné prijímať adekvátne opatrenia iba na národnej úrovni. Aby medzinárodné organizácie mohli účinnejšie predchádzať budúcim krízam, EHSV podporuje rozšírenie ich kompetencií v oblasti regulácie finančných trhov na medzinárodnej úrovni, ktoré však nesmú byť príliš obmedzujúce, zväzujúce a byrokratické. EHSV podporuje posilnenie regulácie na európskej a medzinárodnej úrovni v týchto oblastiach: zvýšenie rezerv, regulácia hedžingových fondov, sprístupnenie informácií z daňových rajov, sťaženie udeľovania nadmerných a nemorálnych odmien, obmedzenie pákového rizika, nadnárodná konsolidácia kontrolných orgánov a iné.

| 4.6 | Na riešenie dosahu finančnej krízy na reálnu ekonomiku je potrebná intenzívnejšia medzinárodná spolupráca. Vytvorenie bezpečného svetového hospodárstva si vyžaduje viac regulácie, ktorá by bola do väčšej miery založená na hodnotách. Nemecká kancelárka Angela Merkel sa podujala na významnú iniciatívu. Na stretnutí WTO, Svetovej banky, MMF, MOP a OECD začiatkom roka 2009 predložila návrh na Chartu riadenia udržateľného hospodárstva (3), ktorá by položila základy prepojenia jednotlivých oblastí politiky za účelom dosiahnutia spoločných cieľov, pričom by každá organizácia pracovala na základe vlastného poverenia. Na základe tejto Charty sformulovali lídri krajín G20 na svojom stretnutí v Pittsburghu dokument „Základné hodnoty udržateľnej hospodárskej činnosti“, v ktorom vyjadrili svoju zodpovednosť voči rozličným zainteresovaným stranám (spotrebiteľom, pracovníkom, investorom a podnikateľom) zvýšiť prosperitu ľudí prostredníctvom prepojených hospodárskych, sociálnych a environmentálnych stratégií. OECD na základe svojich existujúcich noriem riadenia spoločností, nadnárodných podnikov, boja proti korupcii a fiškálnej spolupráci (4), vypracovalo dokument na tému „Celosvetové normy pre 21. storočie“. Stiglitzova komisia odporúča silné opatrenia, prostredníctvom ktorých treba čeliť klesajúcemu dopytu, vytvárať pracovné miesta a dosahovať rozvojové ciele tisícročia. EHSV odporúča, aby EÚ a jej členské štáty podporili tieto iniciatívy. |
| --- | --- |

4.6

Na riešenie dosahu finančnej krízy na reálnu ekonomiku je potrebná intenzívnejšia medzinárodná spolupráca. Vytvorenie bezpečného svetového hospodárstva si vyžaduje viac regulácie, ktorá by bola do väčšej miery založená na hodnotách. Nemecká kancelárka Angela Merkel sa podujala na významnú iniciatívu. Na stretnutí WTO, Svetovej banky, MMF, MOP a OECD začiatkom roka 2009 predložila návrh na Chartu riadenia udržateľného hospodárstva (3), ktorá by položila základy prepojenia jednotlivých oblastí politiky za účelom dosiahnutia spoločných cieľov, pričom by každá organizácia pracovala na základe vlastného poverenia. Na základe tejto Charty sformulovali lídri krajín G20 na svojom stretnutí v Pittsburghu dokument „Základné hodnoty udržateľnej hospodárskej činnosti“, v ktorom vyjadrili svoju zodpovednosť voči rozličným zainteresovaným stranám (spotrebiteľom, pracovníkom, investorom a podnikateľom) zvýšiť prosperitu ľudí prostredníctvom prepojených hospodárskych, sociálnych a environmentálnych stratégií. OECD na základe svojich existujúcich noriem riadenia spoločností, nadnárodných podnikov, boja proti korupcii a fiškálnej spolupráci (4), vypracovalo dokument na tému „Celosvetové normy pre 21. storočie“. Stiglitzova komisia odporúča silné opatrenia, prostredníctvom ktorých treba čeliť klesajúcemu dopytu, vytvárať pracovné miesta a dosahovať rozvojové ciele tisícročia. EHSV odporúča, aby EÚ a jej členské štáty podporili tieto iniciatívy.

| 4.7 | Osobitnú úlohu v štruktúre nového riadenia by mala zohrávať MOP. Jej základné pracovné normy a koncepcia dôstojnej práce a udržateľných podnikov poskytujú usmernenie ako riešiť krízu zamestnanosti. Počas 96. konferencie MOP v júni 2009 sa jej tri zúčastnené strany dohodli na Globálnom pakte o zachovaní pracovných miest, balíku opatrení na zvrátenie klesajúcich trendov zamestnanosti a hospodárskeho rastu. EHSV pobáda EÚ, aby sa naďalej usilovala o formálny dialóg medzi medzinárodnými organizáciami, ktorý by bol založený na programe MOP v oblasti dôstojnej práce, rozvoja podnikania, sociálnej ochrany, ľudských pracovných podmienok, riadnych pracovných vzťahoch a právach na pracovisku. |
| --- | --- |

4.7

Osobitnú úlohu v štruktúre nového riadenia by mala zohrávať MOP. Jej základné pracovné normy a koncepcia dôstojnej práce a udržateľných podnikov poskytujú usmernenie ako riešiť krízu zamestnanosti. Počas 96. konferencie MOP v júni 2009 sa jej tri zúčastnené strany dohodli na Globálnom pakte o zachovaní pracovných miest, balíku opatrení na zvrátenie klesajúcich trendov zamestnanosti a hospodárskeho rastu. EHSV pobáda EÚ, aby sa naďalej usilovala o formálny dialóg medzi medzinárodnými organizáciami, ktorý by bol založený na programe MOP v oblasti dôstojnej práce, rozvoja podnikania, sociálnej ochrany, ľudských pracovných podmienok, riadnych pracovných vzťahoch a právach na pracovisku.

| 4.8 | V záujme dosiahnutia väčšieho súladu výbor odporúča, aby EÚ interne a externe propagovala ratifikáciu aktuálnych dohovorov MOP a implementáciu programu dôstojnej práce. Komisia požaduje najmä ratifikáciu a implementáciu dohovorov, ktoré najviac súvisia s programom dôstojnej práce, vrátane dohovorov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, dohovorov týkajúcich sa sociálneho zabezpečenia a dohovoru č. 94 o pracovných doložkách v zmluvách o verejnom obstarávaní. Pravidlá EÚ neoslobodzujú členské štáty od ich povinností, ktoré im vyplývajú z ratifikovaných dohovorov MOP. EHSV podporuje výzvu Európskeho parlamentu adresovanú v jeho uznesení z 26. novembra 2009 Európskej komisii, aby pripravila odporúčania členským štátom týkajúce sa ratifikácie aktuálnych dohovorov MOP a aktívne prispela k ich uplatňovaniu. V nadväznosti na stanovisko EHSV na tému „Sociálna dimenzia globalizácie“ (5) a na tému „Podpora dôstojnej práce pre všetkých“ (6) sa výbor chce aktívne zapojiť do prípravy týchto odporúčaní. |
| --- | --- |

4.8

V záujme dosiahnutia väčšieho súladu výbor odporúča, aby EÚ interne a externe propagovala ratifikáciu aktuálnych dohovorov MOP a implementáciu programu dôstojnej práce. Komisia požaduje najmä ratifikáciu a implementáciu dohovorov, ktoré najviac súvisia s programom dôstojnej práce, vrátane dohovorov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, dohovorov týkajúcich sa sociálneho zabezpečenia a dohovoru č. 94 o pracovných doložkách v zmluvách o verejnom obstarávaní. Pravidlá EÚ neoslobodzujú členské štáty od ich povinností, ktoré im vyplývajú z ratifikovaných dohovorov MOP. EHSV podporuje výzvu Európskeho parlamentu adresovanú v jeho uznesení z 26. novembra 2009 Európskej komisii, aby pripravila odporúčania členským štátom týkajúce sa ratifikácie aktuálnych dohovorov MOP a aktívne prispela k ich uplatňovaniu. V nadväznosti na stanovisko EHSV na tému „Sociálna dimenzia globalizácie“ (5) a na tému „Podpora dôstojnej práce pre všetkých“ (6) sa výbor chce aktívne zapojiť do prípravy týchto odporúčaní.

| 4.9 | EHSV okrem toho podporí akúkoľvek iniciatívu, ktorú EÚ vyvinie s cieľom podporiť spoluprácu medzi medzinárodnými organizáciami v špecifických oblastiach. Dobrým príkladom je: spolupráca WTO a MOP v oblasti zamestnanosti, spolupráca Svetovej banky a MOP v oblasti sociálneho zabezpečenia, spolupráca medzi Svetovou bankou a MOP v oblasti implementácie základných pracovných noriem. Problematikami s najväčšou prioritou sú zamestnanosť mladých ľudí, mikrofinancovanie a sociálne zabezpečenie. |
| --- | --- |

4.9

EHSV okrem toho podporí akúkoľvek iniciatívu, ktorú EÚ vyvinie s cieľom podporiť spoluprácu medzi medzinárodnými organizáciami v špecifických oblastiach. Dobrým príkladom je: spolupráca WTO a MOP v oblasti zamestnanosti, spolupráca Svetovej banky a MOP v oblasti sociálneho zabezpečenia, spolupráca medzi Svetovou bankou a MOP v oblasti implementácie základných pracovných noriem. Problematikami s najväčšou prioritou sú zamestnanosť mladých ľudí, mikrofinancovanie a sociálne zabezpečenie.

5.   Nové riadenie: Väčší ohľad na záujmy rozvojových krajín

| 5.1 | Rozvojové a rýchlo sa rozvíjajúce sa krajiny musia zohrávať dôležitejšiu úlohu v nových štruktúrach globálneho riadenia, ktoré majú zaviesť medzinárodné organizácie. Ich integrácia však musí byť založená na pravidlách OSN a rešpektovaní ľudských práv. Cieľom politiky medzinárodných organizácií by mal byť zabezpečenie dôstojnej práce a uplatňovanie základných noriem práce MOP v rýchlo sa rozvíjajúcich a rozvojových krajinách. Svetová banka a MMF musia prejsť reštrukturalizáciou, aby sa zvýšilo zastúpenie a váha chudobných krajín v ich inštitúciách a postupoch. |
| --- | --- |

5.1

Rozvojové a rýchlo sa rozvíjajúce sa krajiny musia zohrávať dôležitejšiu úlohu v nových štruktúrach globálneho riadenia, ktoré majú zaviesť medzinárodné organizácie. Ich integrácia však musí byť založená na pravidlách OSN a rešpektovaní ľudských práv. Cieľom politiky medzinárodných organizácií by mal byť zabezpečenie dôstojnej práce a uplatňovanie základných noriem práce MOP v rýchlo sa rozvíjajúcich a rozvojových krajinách. Svetová banka a MMF musia prejsť reštrukturalizáciou, aby sa zvýšilo zastúpenie a váha chudobných krajín v ich inštitúciách a postupoch.

| 5.2 | Je nevyhnutné pomôcť rozvojovým krajinám a uľahčiť ich efektívnu účasť v rozhodovacom procese WTO. Musia byť pripravené viac sa zapájať do obchodných rokovaní a prehlbovať svoje vedomosti o obchodných záležitostiach, ako aj technické kapacity a schopnosti v oblasti integrácie trhov. Rozvojovým krajinám treba poskytnúť patričný priestor na politiku obchodných vzťahov. |
| --- | --- |

5.2

Je nevyhnutné pomôcť rozvojovým krajinám a uľahčiť ich efektívnu účasť v rozhodovacom procese WTO. Musia byť pripravené viac sa zapájať do obchodných rokovaní a prehlbovať svoje vedomosti o obchodných záležitostiach, ako aj technické kapacity a schopnosti v oblasti integrácie trhov. Rozvojovým krajinám treba poskytnúť patričný priestor na politiku obchodných vzťahov.

| 5.3 | V marci 2009 MMF analyzoval citlivosť krajín s nízkymi príjmami na nepriaznivé účinky celosvetovej finančnej krízy a z nej vyplývajúcej hospodárskej recesie (7). MOP odhaduje, že vyše 200 miliónov ľudí by mohlo byť zatlačených do extrémnej chudoby, pričom mnohí z nich by pochádzali z rozvojových a rýchlo sa rozvíjajúcich krajín. Počet chudobných pracujúcich, ktorí zarábajú menej ako 2 USD za deň, môže vzrásť na 1,4 miliardy a tým zvrátiť pokrok, ktorý sa posledné za desaťročie dosiahol v oblasti znižovania chudoby vo svete. Nárast chudoby postihne najväčšmi ženy, keďže ženy tvoria 60 % chudobnej populácie vo svete. Za týchto okolností je potrebné vynaložiť viac úsilia na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia. EHSV vyzýva EÚ, aby naplnila svoj záväzok dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia. |
| --- | --- |

5.3

V marci 2009 MMF analyzoval citlivosť krajín s nízkymi príjmami na nepriaznivé účinky celosvetovej finančnej krízy a z nej vyplývajúcej hospodárskej recesie (7). MOP odhaduje, že vyše 200 miliónov ľudí by mohlo byť zatlačených do extrémnej chudoby, pričom mnohí z nich by pochádzali z rozvojových a rýchlo sa rozvíjajúcich krajín. Počet chudobných pracujúcich, ktorí zarábajú menej ako 2 USD za deň, môže vzrásť na 1,4 miliardy a tým zvrátiť pokrok, ktorý sa posledné za desaťročie dosiahol v oblasti znižovania chudoby vo svete. Nárast chudoby postihne najväčšmi ženy, keďže ženy tvoria 60 % chudobnej populácie vo svete. Za týchto okolností je potrebné vynaložiť viac úsilia na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia. EHSV vyzýva EÚ, aby naplnila svoj záväzok dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia.

6.   Akú úlohu by mohla EÚ zohrávať pri presadzovaní nového riadenia rôznych medzinárodných organizácií?

| 6.1 | EÚ zohráva na medzinárodnej scéne osobitnú úlohu. Európska únia je najvýznamnejším svetovým vývozcom, najdôležitejším poskytovateľom pomoci rozvojovým krajinám a svetovým referenčným trhom. Napriek tomu niektoré prieskumy ukazujú, že EÚ stráca svoje postavenie v OSN (8). EÚ sa od valného zhromaždenia dostáva slabšej podpory pre jej uznesenia o ľudských právach ako pred desiatimi rokmi, a to vzhľadom na väčší vplyv krajín, ktoré sa bránia zásahom do „vnútorných záležitostí“, ako sú Čína a Rusko (9). |
| --- | --- |

6.1

EÚ zohráva na medzinárodnej scéne osobitnú úlohu. Európska únia je najvýznamnejším svetovým vývozcom, najdôležitejším poskytovateľom pomoci rozvojovým krajinám a svetovým referenčným trhom. Napriek tomu niektoré prieskumy ukazujú, že EÚ stráca svoje postavenie v OSN (8). EÚ sa od valného zhromaždenia dostáva slabšej podpory pre jej uznesenia o ľudských právach ako pred desiatimi rokmi, a to vzhľadom na väčší vplyv krajín, ktoré sa bránia zásahom do „vnútorných záležitostí“, ako sú Čína a Rusko (9).

| 6.2 | Systém svetového riadenia má pre EÚ veľký význam. Model sociálneho trhového hospodárstva EÚ je jedinečný a preukázalo sa, že je obzvlášť vhodný na riešenie komplexných problémov súčasnej hospodárskej krízy. EÚ a jej inštitúcie musia uskutočniť aktívne kroky na zabezpečenie svojich záujmov a presadenie svojich hodnôt. |
| --- | --- |

6.2

Systém svetového riadenia má pre EÚ veľký význam. Model sociálneho trhového hospodárstva EÚ je jedinečný a preukázalo sa, že je obzvlášť vhodný na riešenie komplexných problémov súčasnej hospodárskej krízy. EÚ a jej inštitúcie musia uskutočniť aktívne kroky na zabezpečenie svojich záujmov a presadenie svojich hodnôt.

| 6.3 | EÚ má zastúpenie vo všetkých medzinárodných organizáciách ktoré sa zaoberajú riadením svetovej ekonomiky, a to buď vo forme účasti členských štátov v správnych radách týchto organizácií, koordináciou politík členov v týchto organizáciách, alebo ju zastupuje členský štát, ktorý organizácii predsedá, resp. priamo Európska komisia. Vo väčšine medzinárodných organizácií má EÚ iba postavenie pozorovateľa (výnimkami sú WTO a FAO) a pri uplatňovaní svojho vplyvu sa spolieha na nedirektívne metódy. Hoci tieto nedirektívne metódy a dobrá povesť EÚ môžu byť účinné, Únia by sa mala aktívne usilovať získať oficiálne postavenie všade, kde je to možné. EÚ by mala pre každú medzinárodnú organizáciu rozvinúť stratégiu na posilnenie svojej moci a svojho postavenia s cieľom podporiť ich účinnejšie a spravodlivejšie riadenie. |
| --- | --- |

6.3

EÚ má zastúpenie vo všetkých medzinárodných organizáciách ktoré sa zaoberajú riadením svetovej ekonomiky, a to buď vo forme účasti členských štátov v správnych radách týchto organizácií, koordináciou politík členov v týchto organizáciách, alebo ju zastupuje členský štát, ktorý organizácii predsedá, resp. priamo Európska komisia. Vo väčšine medzinárodných organizácií má EÚ iba postavenie pozorovateľa (výnimkami sú WTO a FAO) a pri uplatňovaní svojho vplyvu sa spolieha na nedirektívne metódy. Hoci tieto nedirektívne metódy a dobrá povesť EÚ môžu byť účinné, Únia by sa mala aktívne usilovať získať oficiálne postavenie všade, kde je to možné. EÚ by mala pre každú medzinárodnú organizáciu rozvinúť stratégiu na posilnenie svojej moci a svojho postavenia s cieľom podporiť ich účinnejšie a spravodlivejšie riadenie.

| 6.4 | V rámci MMF zastupuje EÚ niekoľko hovorcov (predseda EURIMP, zástupcovia Európskej centrálnej banky, predseda Eurogroup, minister financií krajiny predsedajúcej Rade EÚ) a rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi v otázkach financií a rozvoja Európe znemožňujú vystupovať jednotne. Zatiaľ čo v otázkach obchodu má Európska komisia právomoc vystupovať v mene EÚ, v iných otázkach týkajúcich sa financií alebo ekonomiky nedokáže vždy zaujať jednotný postoj ani len 16 krajín, ktoré majú spoločnú menu a časť svojich právomocí delegovali na ECB. EHSV vyzýva EÚ a jej inštitúcie, aby vzhľadom nárast významu inštitúcií, ktoré vznikli na základe dohody z Bretton Woods, a najmä MMF, zlepšili svoju koordináciu pri riadení týchto inštitúcií. Krajiny EÚ majú spolu 32 % hlasovacích práv v porovnaní so 17 %, ktoré majú k dispozícii USA. Stratu vplyvu menších členských krajín EÚ v záujme vytvorenia priestoru pre rozvíjajúce sa krajiny môže vyvážiť lepšia koordinácia politiky EÚ. |
| --- | --- |

6.4

V rámci MMF zastupuje EÚ niekoľko hovorcov (predseda EURIMP, zástupcovia Európskej centrálnej banky, predseda Eurogroup, minister financií krajiny predsedajúcej Rade EÚ) a rozdiely medzi jednotlivými členskými štátmi v otázkach financií a rozvoja Európe znemožňujú vystupovať jednotne. Zatiaľ čo v otázkach obchodu má Európska komisia právomoc vystupovať v mene EÚ, v iných otázkach týkajúcich sa financií alebo ekonomiky nedokáže vždy zaujať jednotný postoj ani len 16 krajín, ktoré majú spoločnú menu a časť svojich právomocí delegovali na ECB. EHSV vyzýva EÚ a jej inštitúcie, aby vzhľadom nárast významu inštitúcií, ktoré vznikli na základe dohody z Bretton Woods, a najmä MMF, zlepšili svoju koordináciu pri riadení týchto inštitúcií. Krajiny EÚ majú spolu 32 % hlasovacích práv v porovnaní so 17 %, ktoré majú k dispozícii USA. Stratu vplyvu menších členských krajín EÚ v záujme vytvorenia priestoru pre rozvíjajúce sa krajiny môže vyvážiť lepšia koordinácia politiky EÚ.

| 6.5 | EHSV vyzýva EÚ, aby podporila MMF pri presadzovaní politík, ktoré poskytnú prístup k úverom a financovaniu najmä malým a stredným podnikom a farmárom, keďže tieto sektory sú oporou všetkých národných ekonomík a najväčšími zamestnávateľmi. EHSV taktiež požaduje, aby EÚ vyzvala medzinárodné finančné inštitúcie, aby sprístupnili prostriedky pre rozvojové krajiny na implementáciu anticyklických opatrení, a zároveň upustili od podmienok, ktoré podporujú cyklický priebeh. |
| --- | --- |

6.5

EHSV vyzýva EÚ, aby podporila MMF pri presadzovaní politík, ktoré poskytnú prístup k úverom a financovaniu najmä malým a stredným podnikom a farmárom, keďže tieto sektory sú oporou všetkých národných ekonomík a najväčšími zamestnávateľmi. EHSV taktiež požaduje, aby EÚ vyzvala medzinárodné finančné inštitúcie, aby sprístupnili prostriedky pre rozvojové krajiny na implementáciu anticyklických opatrení, a zároveň upustili od podmienok, ktoré podporujú cyklický priebeh.

| 6.6 | Od roku 2000 EÚ výrazne zvýšilo svoje finančné príspevky Svetovej banke (241 miliónov EUR v roku 2008). EHSV uznáva prínos svetovej banky k odstraňovaniu chudoby a odporúča EÚ, aby podnietila Svetovú banku k prijatiu politických opatrení v oblasti hospodárskeho rozvoja, medzi ktoré patrí dôstojná práca, ako aj prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu a iným verejným statkom. EHSV vyzýva EÚ, aby podporila Svetovú banku pri financovaní plánov obnovy krajín postihnutých súčasnou finančnou a hospodárskou krízou, ktoré sa zameriavajú na podporu udržateľného rozvoja podnikov, vytváranie pracovných miest, verejné investície, aktívnu politiku pracovného trhu, rozšírenie základného sociálneho zabezpečenia pre všetkých, doplňujúce bezpečnostné siete pre najzraniteľnejších a investície do ekologického hospodárstva. |
| --- | --- |

6.6

Od roku 2000 EÚ výrazne zvýšilo svoje finančné príspevky Svetovej banke (241 miliónov EUR v roku 2008). EHSV uznáva prínos svetovej banky k odstraňovaniu chudoby a odporúča EÚ, aby podnietila Svetovú banku k prijatiu politických opatrení v oblasti hospodárskeho rozvoja, medzi ktoré patrí dôstojná práca, ako aj prístup k zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu a iným verejným statkom. EHSV vyzýva EÚ, aby podporila Svetovú banku pri financovaní plánov obnovy krajín postihnutých súčasnou finančnou a hospodárskou krízou, ktoré sa zameriavajú na podporu udržateľného rozvoja podnikov, vytváranie pracovných miest, verejné investície, aktívnu politiku pracovného trhu, rozšírenie základného sociálneho zabezpečenia pre všetkých, doplňujúce bezpečnostné siete pre najzraniteľnejších a investície do ekologického hospodárstva.

| 6.7 | V novej Lisabonskej zmluve sa Európskemu parlamentu udelili spolurozhodovacie právomoci v oblasti obchodnej politiky. Pre EHSV to predstavuje nové príležitosti na posilnenie spolupráce s Parlamentom a Komisiou v otázkach obchodu. EHSV vypracoval niekoľko dôležitých stanovísk o otázkach obchodu a o potrebe zosúladiť obchodnú politiku so sociálnou politikou EÚ a politikou v oblasti životného prostredia (10) . |
| --- | --- |

6.7

V novej Lisabonskej zmluve sa Európskemu parlamentu udelili spolurozhodovacie právomoci v oblasti obchodnej politiky. Pre EHSV to predstavuje nové príležitosti na posilnenie spolupráce s Parlamentom a Komisiou v otázkach obchodu. EHSV vypracoval niekoľko dôležitých stanovísk o otázkach obchodu a o potrebe zosúladiť obchodnú politiku so sociálnou politikou EÚ a politikou v oblasti životného prostredia (10) .

| 6.8 | EÚ trávi mnoho času koordináciou svojich názorov a postojov v medzinárodných organizáciách, a preto ostáva menej času a síl na získavanie podpory pre tieto postoje u ostatných členov medzinárodných organizácií. Dohovor OSN o právach ľudí so zdravotným postihnutím je jednou z nedávnych svetlých výnimiek. Organizácie občianskej spoločnosti môžu podporiť spoločný postoj. EHSV poznamenáva, že hlasovanie členských štátov EÚ ukazuje zhodu a podnecuje EÚ, aby bola pripravená hovoriť jedným hlasom, čím by sa predišlo strate vplyvu kvôli názorovým rozdielom členov. Lisabonská zmluva by snáď mohla prispieť k zlepšeniu tejto situácie. Prijatie novej zmluvy, nová funkcia vysokého predstaviteľa a posilnenie diplomatickej spolupráce je príležitosťou na zlepšenie medzinárodného postavenia EÚ. |
| --- | --- |

6.8

EÚ trávi mnoho času koordináciou svojich názorov a postojov v medzinárodných organizáciách, a preto ostáva menej času a síl na získavanie podpory pre tieto postoje u ostatných členov medzinárodných organizácií. Dohovor OSN o právach ľudí so zdravotným postihnutím je jednou z nedávnych svetlých výnimiek. Organizácie občianskej spoločnosti môžu podporiť spoločný postoj. EHSV poznamenáva, že hlasovanie členských štátov EÚ ukazuje zhodu a podnecuje EÚ, aby bola pripravená hovoriť jedným hlasom, čím by sa predišlo strate vplyvu kvôli názorovým rozdielom členov. Lisabonská zmluva by snáď mohla prispieť k zlepšeniu tejto situácie. Prijatie novej zmluvy, nová funkcia vysokého predstaviteľa a posilnenie diplomatickej spolupráce je príležitosťou na zlepšenie medzinárodného postavenia EÚ.

| 6.9 | S lepším, prepojenejším a účinnejším riadením medzinárodných organizácií treba začať doma. Politika EÚ v rámci OSN a jej agentúr, skupiny G20 a inštitúcií, ktoré vznikli na základe dohody z Bretton Woods, by mala podliehať rovnakým princípom a podporovať rovnaké ciele v rámci poverenia a štruktúry jednotlivých organizácií. Na rozvoj koherentnej politiky v medzinárodných organizáciách je potrebné vynaložiť omnoho viac úsilia. Dobrým príkladom je iniciatíva EÚ Súdržnosť politík v záujme rozvoja. EHSV tiež odkazuje na súlad vnútornej a vonkajšej politiky v Lisabonskej stratégii (11). |
| --- | --- |

6.9

S lepším, prepojenejším a účinnejším riadením medzinárodných organizácií treba začať doma. Politika EÚ v rámci OSN a jej agentúr, skupiny G20 a inštitúcií, ktoré vznikli na základe dohody z Bretton Woods, by mala podliehať rovnakým princípom a podporovať rovnaké ciele v rámci poverenia a štruktúry jednotlivých organizácií. Na rozvoj koherentnej politiky v medzinárodných organizáciách je potrebné vynaložiť omnoho viac úsilia. Dobrým príkladom je iniciatíva EÚ Súdržnosť politík v záujme rozvoja. EHSV tiež odkazuje na súlad vnútornej a vonkajšej politiky v Lisabonskej stratégii (11).

7.   Lepšie konzultácie a zapojenie sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti

| 7.1 | Účasť sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti je predpokladom ochrany a podpory hodnôt, ktoré sú pre medzinárodné organizácie zásadné. Pre občiansku spoločnosť má riadenie medzinárodných organizácií veľký význam. Nedávna kríza preukázala, že občianska spoločnosť, ako daňoví poplatníci, pracovníci, spotrebitelia, sporitelia, vlastníci domov a podnikatelia, platia vysokú daň za nedostatočné a neefektívne svetové riadenie. |
| --- | --- |

7.1

Účasť sociálnych partnerov a organizácií občianskej spoločnosti je predpokladom ochrany a podpory hodnôt, ktoré sú pre medzinárodné organizácie zásadné. Pre občiansku spoločnosť má riadenie medzinárodných organizácií veľký význam. Nedávna kríza preukázala, že občianska spoločnosť, ako daňoví poplatníci, pracovníci, spotrebitelia, sporitelia, vlastníci domov a podnikatelia, platia vysokú daň za nedostatočné a neefektívne svetové riadenie.

| 7.2 | Nová štruktúra riadenia sa vytvára na summitoch na vysokej diplomatickej úrovni. Tento proces nie je veľmi transparentný. Organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri majú len veľmi obmedzený prístup k informáciám o tomto procese, ani nehovoriac o prístupe k rozhodovaciemu procesu. Organizácie občianskej spoločnosti a odbory sa snažia mobilizovať verejnú mienku a lobovať svoje národné vlády, aby sprostredkovali ich názory týkajúce sa budúcej štruktúry riadenia svetovej ekonomiky. Niektoré časti podnikateľskej komunity sa konzultujú, iné sú vylúčené. V rámci procesu tvorby politiky EÚ by bolo treba lepšie načúvať hlasu organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

7.2

Nová štruktúra riadenia sa vytvára na summitoch na vysokej diplomatickej úrovni. Tento proces nie je veľmi transparentný. Organizácie občianskej spoločnosti a sociálni partneri majú len veľmi obmedzený prístup k informáciám o tomto procese, ani nehovoriac o prístupe k rozhodovaciemu procesu. Organizácie občianskej spoločnosti a odbory sa snažia mobilizovať verejnú mienku a lobovať svoje národné vlády, aby sprostredkovali ich názory týkajúce sa budúcej štruktúry riadenia svetovej ekonomiky. Niektoré časti podnikateľskej komunity sa konzultujú, iné sú vylúčené. V rámci procesu tvorby politiky EÚ by bolo treba lepšie načúvať hlasu organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov.

| 7.3 | Dostupných je niekoľko príkladov zapojenia občianskej spoločnosti do riadenia medzinárodných spoločností, ktoré sa osvedčili v praxi na národnej, regionálnej, ale aj medzinárodnej úrovni. Na medzinárodnej úrovni je vynikajúcim príkladom MOP. Predstavitelia zamestnávateľov a zamestnancov sa rovnocenne s vládami zúčastňujú na správe, rozhodovaní, určovaní noriem a/alebo monitorovaní všetkých inštitúcií MOP. Poradné výbory OECD pre obchod a priemysel (BIAC) a odbory (TUAC) sú tiež dobrým príkladom inštitucionalizovaných konzultácií sociálnych partnerov. Všetky ostatné medzinárodné organizácie konzultujú sociálnych partnerov a iné občianske organizácie buď s väčším odstupom, napr. poradný štatút mimovládnych organizácii v OSN, alebo vôbec, ako v skupine G20. Účinné riadenie medzinárodných organizácií podporí transparentná inštitucionalizácia zapojenia reprezentatívnych organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Medzinárodné organizácie sa stávajú efektívnejšími aj vtedy, keď do svojho systému monitorovania a včasného varovania zahrnú občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov. |
| --- | --- |

7.3

Dostupných je niekoľko príkladov zapojenia občianskej spoločnosti do riadenia medzinárodných spoločností, ktoré sa osvedčili v praxi na národnej, regionálnej, ale aj medzinárodnej úrovni. Na medzinárodnej úrovni je vynikajúcim príkladom MOP. Predstavitelia zamestnávateľov a zamestnancov sa rovnocenne s vládami zúčastňujú na správe, rozhodovaní, určovaní noriem a/alebo monitorovaní všetkých inštitúcií MOP. Poradné výbory OECD pre obchod a priemysel (BIAC) a odbory (TUAC) sú tiež dobrým príkladom inštitucionalizovaných konzultácií sociálnych partnerov. Všetky ostatné medzinárodné organizácie konzultujú sociálnych partnerov a iné občianske organizácie buď s väčším odstupom, napr. poradný štatút mimovládnych organizácii v OSN, alebo vôbec, ako v skupine G20. Účinné riadenie medzinárodných organizácií podporí transparentná inštitucionalizácia zapojenia reprezentatívnych organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov. Medzinárodné organizácie sa stávajú efektívnejšími aj vtedy, keď do svojho systému monitorovania a včasného varovania zahrnú občiansku spoločnosť a sociálnych partnerov.

| 7.4 | EHSV očakáva, že EÚ začlení organizácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov do rozvíjania svojich politík a postojov k novému riadeniu medzinárodných organizácií. Výbor tiež očakáva, že EÚ bude v rámci medzinárodných organizácií podporovať otvorenosť voči konzultáciám občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov počas diskusií o ich štruktúrach riadenia. Predpokladom zmysluplnej konzultácie je transparentnosť a jednoduchý prístup k dokumentom v časovom rámci, ktorý umožňuje zohľadnenie a zapracovanie názorov zainteresovaných strán. |
| --- | --- |

7.4

EHSV očakáva, že EÚ začlení organizácie občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov do rozvíjania svojich politík a postojov k novému riadeniu medzinárodných organizácií. Výbor tiež očakáva, že EÚ bude v rámci medzinárodných organizácií podporovať otvorenosť voči konzultáciám občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov počas diskusií o ich štruktúrach riadenia. Predpokladom zmysluplnej konzultácie je transparentnosť a jednoduchý prístup k dokumentom v časovom rámci, ktorý umožňuje zohľadnenie a zapracovanie názorov zainteresovaných strán.

| 7.5 | EHSV očakáva, že EÚ (Európska komisia a členské štáty) podporia a uľahčia zlepšenú konzultáciu organizácií občianskej spoločnosti a sociálnych partnerov v rámci budúcich štruktúr riadenia medzinárodných organizácií. |
| --- | --- |

7.5

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  KOM(2001) 231: Budovanie účinného partnerstva s Organizáciou Spojených národov v oblasti rozvoja a humanitárnych záležitostí, a KOM(2003) 526: Európska únia a Organizácia Spojených národov – Rozhodnutie pre multilateralizmus.

1

(2)  Ako to odporúčala komisia expertov, ktorá pod vedením prof. Josepha Stiglitza poskytla poradenstvo Konferencii OSN o svetovej finančnej a hospodárskej kríze a jej dôsledkoch pre rozvoj v júni 2009. Stiglitzova komisia tiež odporúčala vytvoriť panel expertov, ktorý by radil Rade.

2

(3)  Spoločná tlačová správa vydaná kancelárkou Angelou Merkel, 5. februára 2009, Berlín.

3

(4)  Angel Gurría, Generálny tajomník OECD, Rím, 12. mája 2009.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 234, 22.9.2005, s. 41.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 93, 27.4.2007, s. 38.

6

(7)  MMF, Dôsledky svetovej finančnej krízy pre krajiny s nízkymi príjmami, marec 2009.

7

(8)  Richard Gowan, Franziska Brantner: Svetová mocnosť za ľudské práva? Audit vplyvu Európy v OSN, Európska rada pre zahraničné veci, september 2008, www.ecfr.eu

8

(9)  Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 13.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 82.

10

(11)  Ú. v. EÚ C 128, 18.5.2010, s. 41.

11

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/50

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Dopravná politika na západnom Balkáne“

2010/C 354/08

Spravodajca: pán ZOLTVÁNY

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa na plenárnom zasadnutí 16. júla 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Dopravná politika na západnom Balkáne“.

Odborná sekcia pre vonkajšie vzťahy, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 4. marca 2010. Spravodajcom bol pán Zoltvány.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca) prijal 132 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 4 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Odporúčania

1.1   Odporúčania Európskej únii (Európskej komisii):

| — | pokračovať v procese rozširovania, |
| --- | --- |

—

pokračovať v procese rozširovania,

| — | urýchliť proces liberalizácie vízovej povinnosti s Albánskom a Bosnou a Hercegovinou s cieľom umožniť ich občanom cestovanie do krajín Schengenského priestoru bez víz. Začať rokovať o tejto otázke aj s Kosovom (1), |
| --- | --- |

—

urýchliť proces liberalizácie vízovej povinnosti s Albánskom a Bosnou a Hercegovinou s cieľom umožniť ich občanom cestovanie do krajín Schengenského priestoru bez víz. Začať rokovať o tejto otázke aj s Kosovom (1),

| — | mobilizovať všetky dostupné zdroje financovania a maximalizovať tak investície do projektov infraštruktúry, využiť na tieto účely novovytvorený investičný rámec pre západný Balkán, |
| --- | --- |

—

mobilizovať všetky dostupné zdroje financovania a maximalizovať tak investície do projektov infraštruktúry, využiť na tieto účely novovytvorený investičný rámec pre západný Balkán,

| — | zachovať sociálny rozmer ako prioritu pri implementácii zmluvy o založení dopravného spoločenstva. Malo by sa podporovať sociálne fórum, aby sa stalo účinným nástrojom posilneného sektorového sociálneho dialógu na regionálnej úrovni, |
| --- | --- |

—

zachovať sociálny rozmer ako prioritu pri implementácii zmluvy o založení dopravného spoločenstva. Malo by sa podporovať sociálne fórum, aby sa stalo účinným nástrojom posilneného sektorového sociálneho dialógu na regionálnej úrovni,

| — | podporovať smerovanie k ekologickejším druhom dopravy, ako sú napríklad vnútrozemská vodná doprava a železnica na západnom Balkáne, |
| --- | --- |

—

podporovať smerovanie k ekologickejším druhom dopravy, ako sú napríklad vnútrozemská vodná doprava a železnica na západnom Balkáne,

| — | zohľadniť hodnotenie sociálno-hospodárskeho vplyvu dopravných sietí pri rozvíjaní spoločnej dopravnej politiky, |
| --- | --- |

—

zohľadniť hodnotenie sociálno-hospodárskeho vplyvu dopravných sietí pri rozvíjaní spoločnej dopravnej politiky,

| — | podporovať aktualizáciu základnej regionálnej dopravnej siete v súlade s potrebami, |
| --- | --- |

—

podporovať aktualizáciu základnej regionálnej dopravnej siete v súlade s potrebami,

| — | brať základnú regionálnu dopravnú sieť juhovýchodnej Európy pri procese revízie politiky TEN-T do úvahy ako budúcu súčasť siete TEN-T, a podporiť tak ďalšiu integráciu západného Balkánu do EÚ, |
| --- | --- |

—

brať základnú regionálnu dopravnú sieť juhovýchodnej Európy pri procese revízie politiky TEN-T do úvahy ako budúcu súčasť siete TEN-T, a podporiť tak ďalšiu integráciu západného Balkánu do EÚ,

| — | iniciovať vznik štúdie o zamestnanosti v krajinách západného Balkánu, ktoré budú zmluvnými stranami dopravného spoločenstva. Venovať tiež náležitú pozornosť rozvoju vzdelávacích programov pre zamestnávateľov aj zamestnancov, aby mohli lepšie reagovať na zmeny na trhu práce a |
| --- | --- |

—

iniciovať vznik štúdie o zamestnanosti v krajinách západného Balkánu, ktoré budú zmluvnými stranami dopravného spoločenstva. Venovať tiež náležitú pozornosť rozvoju vzdelávacích programov pre zamestnávateľov aj zamestnancov, aby mohli lepšie reagovať na zmeny na trhu práce a

| — | prideliť sekretariátu dopravného spoločenstva dostatok pracovných síl na riešenie sociálnych záležitostí a na sociálny dialóg. |
| --- | --- |

—

prideliť sekretariátu dopravného spoločenstva dostatok pracovných síl na riešenie sociálnych záležitostí a na sociálny dialóg.

1.2   Odporúčania EHSV:

| — | prostredníctvom práce zmiešaných poradných výborov podporovať sociálnych partnerov na západnom Balkáne, aby sa aktívne zapájali do sociálneho dialógu v krajine, ako aj na regionálnej úrovni, |
| --- | --- |

—

prostredníctvom práce zmiešaných poradných výborov podporovať sociálnych partnerov na západnom Balkáne, aby sa aktívne zapájali do sociálneho dialógu v krajine, ako aj na regionálnej úrovni,

| — | usporiadať konferenciu o dopravnej politike na západnom Balkáne, na ktorej by sa zúčastnili zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti z krajín západného Balkánu, Európskej komisie a EHSV a |
| --- | --- |

—

usporiadať konferenciu o dopravnej politike na západnom Balkáne, na ktorej by sa zúčastnili zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti z krajín západného Balkánu, Európskej komisie a EHSV a

| — | stanoviť mechanizmy na vytváranie a inštitucionalizáciu budúcej spolupráce s regionálnym sociálnym fórom, ktoré má vzniknúť na základe zmluvy o založení dopravného spoločenstva. |
| --- | --- |

—

stanoviť mechanizmy na vytváranie a inštitucionalizáciu budúcej spolupráce s regionálnym sociálnym fórom, ktoré má vzniknúť na základe zmluvy o založení dopravného spoločenstva.

1.3   Odporúčania vládam krajín západného Balkánu:

| — | posilniť regionálnu spoluprácu v oblasti dopravnej politiky a dopravnej infraštruktúry, |
| --- | --- |

—

posilniť regionálnu spoluprácu v oblasti dopravnej politiky a dopravnej infraštruktúry,

| — | zabezpečiť efektívne plánovanie verejných investícií regionálneho záujmu do dopravného sektora a zintenzívniť vytváranie kapacít v dopravnom sektore, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť efektívne plánovanie verejných investícií regionálneho záujmu do dopravného sektora a zintenzívniť vytváranie kapacít v dopravnom sektore,

| — | realizovať nevyhnutné reformy a urýchliť proces prijímania acquis communautaire, |
| --- | --- |

—

realizovať nevyhnutné reformy a urýchliť proces prijímania acquis communautaire,

| — | využívať príležitosti na súkromné financovanie, resp. spolufinancovanie prioritných aj doplnkových projektov (verejno-súkromné partnerstvá) a vytvoriť vhodné prostredie pre tento typ projektov, |
| --- | --- |

—

využívať príležitosti na súkromné financovanie, resp. spolufinancovanie prioritných aj doplnkových projektov (verejno-súkromné partnerstvá) a vytvoriť vhodné prostredie pre tento typ projektov,

| — | zvýšiť transparentnosť pri verejnom obstarávaní, |
| --- | --- |

—

zvýšiť transparentnosť pri verejnom obstarávaní,

| — | zlepšiť správu hraníc a zvýšiť kapacitu hraničných priechodov, aby sa tak zrýchlila a skvalitnila doprava na regionálnej úrovni, |
| --- | --- |

—

zlepšiť správu hraníc a zvýšiť kapacitu hraničných priechodov, aby sa tak zrýchlila a skvalitnila doprava na regionálnej úrovni,

| — | rozvíjať koherentné politiky na regionálnej úrovni, ktoré by podporovali intermodálnu dopravu a zavádzanie inteligentných dopravných systémov (ITS), |
| --- | --- |

—

rozvíjať koherentné politiky na regionálnej úrovni, ktoré by podporovali intermodálnu dopravu a zavádzanie inteligentných dopravných systémov (ITS),

| — | pokračovať v zlepšovaní vzťahov so susednými krajinami a vyriešiť otvorené otázky v bilaterálnych vzťahoch, |
| --- | --- |

—

pokračovať v zlepšovaní vzťahov so susednými krajinami a vyriešiť otvorené otázky v bilaterálnych vzťahoch,

| — | zohrávať aktívnu úlohu pri rozvoji stratégie pre Podunajsko, ktorá sa v súčasnosti pripravuje, s cieľom využiť spoločné projekty infraštruktúry s členskými štátmi EÚ a krajinami, ktoré s EÚ susedia, a |
| --- | --- |

—

zohrávať aktívnu úlohu pri rozvoji stratégie pre Podunajsko, ktorá sa v súčasnosti pripravuje, s cieľom využiť spoločné projekty infraštruktúry s členskými štátmi EÚ a krajinami, ktoré s EÚ susedia, a

| — | zapojiť sociálnych partnerov, ako aj zástupcov iných relevantných organizácií občianskej spoločnosti do procesu rozvoja regionálnej dopravnej politiky a dosiahnuť zblíženie medzi politikou v oblasti zamestnanosti a reformami. |
| --- | --- |

—

zapojiť sociálnych partnerov, ako aj zástupcov iných relevantných organizácií občianskej spoločnosti do procesu rozvoja regionálnej dopravnej politiky a dosiahnuť zblíženie medzi politikou v oblasti zamestnanosti a reformami.

2.   Kontext stanoviska

2.1   Úloha dopravy a infraštruktúry v regionálnej spolupráci na západnom Balkáne sa považuje za kľúčový faktor v celkovom hospodárskom, sociálnom a environmentálnom rozvoji regiónu západného Balkánu. Rozvoj základnej regionálnej dopravnej siete v juhovýchodnej Európe predstavuje pre krajiny západného Balkánu vynikajúcu príležitosť na zlúčenie svojich záujmov a hľadanie hospodársky a sociálne výhodných a zároveň ekologických riešení, ktoré budú prínosom pre celý región. Z hľadiska hospodárskeho rozvoja má implementácia projektov regionálnej infraštruktúry pozitívny vplyv na regionálne hospodárstva, prispieva k otvoreniu trhov pre nové podnikateľské iniciatívy a zefektívňuje obchodovanie medzi krajinami regiónu. Rozvoj regionálnej dopravnej siete obzvlášť pomáha vládam krajín západného Balkánu riešiť problém vysokej nezamestnanosti a podporovať tak celkový hospodársky rozvoj regiónu. Lepšie pracovné príležitosti a vyššia mobilita pracovných síl tiež prispievajú k sociálnemu rozvoju. Regionálna dopravná sieť zároveň pomáha zlepšiť cezhraničnú spoluprácu a medziľudské kontakty. Keďže doprava má výrazný vplyv na životné prostredie, je dôležité, aby sa pri rozvoji základnej regionálnej dopravnej siete bral ohľad na environmentálne otázky.

Rozvoj regionálnej dopravnej siete má aj silný politický rozmer. Prostredníctvom rozvoja projektov infraštruktúry môžu vlády krajín západného Balkánu spolu s ostatnými zainteresovanými subjektmi dokázať svoju ochotu prekonať bilaterálne napätie a problémy z nedávnej minulosti. Rozvoj regionálnej dopravnej siete preto prispieva k regionálnej integrácii krajín západného Balkánu.

2.2   Úloha Európskej únie pri rozvoji dopravnej politiky na západnom Balkáne

| 2.2.1 | EÚ sa priamo zaujíma o dianie na západnom Balkáne, keďže tento región leží v centre Európy. Všetky krajiny západného Balkánu sú buď kandidátmi, alebo potenciálnymi kandidátmi na členstvo v EÚ. Aby dosiahli tento cieľ, musia splniť všetky kritériá a podmienky stanovené na získanie členstva. Regionálna spolupráca je jedným z predpokladov ich úspešnej integrácie do Európskej únie, a teda aj dôležitou súčasťou procesu stabilizácie a pridruženia. EÚ je preto pripravená podporiť rozvoj regionálnych projektov vrátane základnej regionálnej dopravnej siete, ktorá zohráva kľúčovú úlohu. |
| --- | --- |

2.2.1

EÚ sa priamo zaujíma o dianie na západnom Balkáne, keďže tento región leží v centre Európy. Všetky krajiny západného Balkánu sú buď kandidátmi, alebo potenciálnymi kandidátmi na členstvo v EÚ. Aby dosiahli tento cieľ, musia splniť všetky kritériá a podmienky stanovené na získanie členstva. Regionálna spolupráca je jedným z predpokladov ich úspešnej integrácie do Európskej únie, a teda aj dôležitou súčasťou procesu stabilizácie a pridruženia. EÚ je preto pripravená podporiť rozvoj regionálnych projektov vrátane základnej regionálnej dopravnej siete, ktorá zohráva kľúčovú úlohu.

| 2.2.2 | EÚ považuje dopravu za samozrejmú a vhodnú oblasť politiky pre účinnú regionálnu spoluprácu, a preto sa domnieva, že dopravná politika na západnom Balkáne môže mať ďalekosiahly vplyv a môže priblížiť región k zosúladeniu s acquis. Význam dopravnej politiky ešte viac umocňuje fakt, že štyri z desiatich celoeurópskych koridorov prechádzajú cez západný Balkán. Dopravná politika EÚ v tomto regióne má tri hlavné ciele. Prvým je zlepšiť a zmodernizovať dopravnú sieť v juhovýchodnej Európe v záujme sociálneho a hospodárskeho rozvoja. Druhým je rozšíriť dopravu v rámci siete prostredníctvom implementácie opatrení nelegislatívneho charakteru, resp. horizontálnych opatrení. A tretím je pomôcť regiónu zosúladiť svoje právne predpisy s acquis Spoločenstva v oblasti dopravy. S cieľom rozvíjať tieto priority EÚ v súčasnosti vedie rokovania o zmluve o založení dopravného spoločenstva s krajinami západného Balkánu (pozri bod 4.3). |
| --- | --- |

2.2.2

EÚ považuje dopravu za samozrejmú a vhodnú oblasť politiky pre účinnú regionálnu spoluprácu, a preto sa domnieva, že dopravná politika na západnom Balkáne môže mať ďalekosiahly vplyv a môže priblížiť región k zosúladeniu s acquis. Význam dopravnej politiky ešte viac umocňuje fakt, že štyri z desiatich celoeurópskych koridorov prechádzajú cez západný Balkán. Dopravná politika EÚ v tomto regióne má tri hlavné ciele. Prvým je zlepšiť a zmodernizovať dopravnú sieť v juhovýchodnej Európe v záujme sociálneho a hospodárskeho rozvoja. Druhým je rozšíriť dopravu v rámci siete prostredníctvom implementácie opatrení nelegislatívneho charakteru, resp. horizontálnych opatrení. A tretím je pomôcť regiónu zosúladiť svoje právne predpisy s acquis Spoločenstva v oblasti dopravy. S cieľom rozvíjať tieto priority EÚ v súčasnosti vedie rokovania o zmluve o založení dopravného spoločenstva s krajinami západného Balkánu (pozri bod 4.3).

3.   Opis základnej regionálnej dopravnej siete

Základná sieť bola definovaná v memorande o porozumení týkajúcom sa rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete v juhovýchodnej Európe ako multimodálna sieť, ktorá zahŕňa cestné, železničné a vnútrozemské vodné spojenia v siedmich účastníckych krajinách západného Balkánu (Albánsko, Bosna a Hercegovina, Chorvátsko, Macedónsko, Čierna Hora, Srbsko a Kosovo) (2), ako aj niekoľko vybraných námorných prístavov, riečnych prístavov a letísk.

Základná cestná a železničná sieť pozostáva z koridorov a ťahov. Koridory sú definované ako tradičné celoeurópske koridory V, VII, VIII a X, ktoré poskytujú medzinárodné spojenie s EÚ. Ťahy, medzi ktorými je sedem cestných a šesť železničných trás, dopĺňajú základnú sieť, aby tak vzniklo prepojenie medzi hlavnými mestami regiónu a hlavnými mestami susedných krajín. Cieľom je tiež prepojiť veľké mestá regiónu, zaistiť prístup k prístavom (a k letiskám) základnej siete a zabezpečiť adekvátne zásobovanie odľahlých častí regiónu. Základnú vnútrozemskú vodnú sieť tvorí koridor VII (Dunaj) a rieka Sáva.

3.1   Základná cestná sieť

Celková dĺžka základnej cestnej siete je 5 975 km, z toho 3 019 km tvoria koridory a 2 956 km ťahy. Na základe údajov, ktoré predložil pozorovateľský výbor pre dopravu v juhovýchodnej Európe, je 13,2 % základnej cestnej siete v zlom alebo veľmi zlom stave, zatiaľ čo takmer 87 % ciest bolo vyhodnotených ako cesty v priemernom alebo veľmi dobrom stave (3).

Sektor ciest je dominantný, čo zároveň znamená, že mu je pridelená najväčšia časť finančných prostriedkov. Je nevyhnutné zlepšiť kvalitu ciest, aby sa tak obmedzili zdržania, dopravné zápchy, znečisťovanie a aby sa zvýšila bezpečnosť. Napriek úsiliu príslušných krajín pri prijímaní nových a prísnejších právnych predpisov zostáva bezpečnosť na cestách jedným z hlavných problémov (4). Podľa údajov o bezpečnosti na cestách je situácia v regióne juhovýchodnej Európy znepokojujúca, pretože v dôsledku dlhodobo nízkeho objemu investícií a nedostatočnej údržby a presadzovania dopravných predpisov neustále rastie počet nehôd.

3.2   Základná železničná sieť

| 3.2.1 | Celková dĺžka základnej železničnej siete je 4 615 km, z toho 3 083 km tvoria koridory a 1 532 km ťahy. Len 15 % základnej železničnej siete bolo vyhodnotených ako v dobrom stave, kým 19 % je v zlom alebo veľmi zlom stave (5). |
| --- | --- |

3.2.1

Celková dĺžka základnej železničnej siete je 4 615 km, z toho 3 083 km tvoria koridory a 1 532 km ťahy. Len 15 % základnej železničnej siete bolo vyhodnotených ako v dobrom stave, kým 19 % je v zlom alebo veľmi zlom stave (5).

| 3.2.2 | Železnice sú najslabším článkom spomedzi všetkých ostatných druhov dopravy. Z analýzy prístupnosti vyplýva, že cestovný čas medzi rovnakými východiskovými a cieľovými miestami je pri využití železníc až o 200 % vyšší ako cestovný čas pri využití cestného spojenia. Železničná infraštruktúra je nedostatočne vyvinutá vo všetkých krajinách západného Balkánu. Preto sú v každej krajine regiónu potrebné rozsiahle investície do železničnej dopravy. Ďalšou výzvou je tiež reštrukturalizácia železničných spoločností, ktoré často vykazujú nadmerný počet zamestnancov. |
| --- | --- |

3.2.2

Železnice sú najslabším článkom spomedzi všetkých ostatných druhov dopravy. Z analýzy prístupnosti vyplýva, že cestovný čas medzi rovnakými východiskovými a cieľovými miestami je pri využití železníc až o 200 % vyšší ako cestovný čas pri využití cestného spojenia. Železničná infraštruktúra je nedostatočne vyvinutá vo všetkých krajinách západného Balkánu. Preto sú v každej krajine regiónu potrebné rozsiahle investície do železničnej dopravy. Ďalšou výzvou je tiež reštrukturalizácia železničných spoločností, ktoré často vykazujú nadmerný počet zamestnancov.

3.3   Ostatné druhy dopravy (vnútrozemské vodné cesty, vnútrozemské prístavy, námorné prístavy)

| 3.3.1 | Celková dĺžka rieky Dunaj (koridor VII) (6) na území Chorvátska a Srbska je 588 km a splavný úsek rieky Sáva má 593 km. Základná sieť zároveň zahŕňa sedem námorných prístavov a dva riečne prístavy (7). S výnimkou úseku v dĺžke asi 30 km je Dunaj väčšinou v dobrom stave, zato stav rieky Sávy je oveľa horší (8). |
| --- | --- |

3.3.1

Celková dĺžka rieky Dunaj (koridor VII) (6) na území Chorvátska a Srbska je 588 km a splavný úsek rieky Sáva má 593 km. Základná sieť zároveň zahŕňa sedem námorných prístavov a dva riečne prístavy (7). S výnimkou úseku v dĺžke asi 30 km je Dunaj väčšinou v dobrom stave, zato stav rieky Sávy je oveľa horší (8).

| 3.3.2 | Vnútrozemské vodné cesty predstavujú najekologickejší a najlacnejší druh dopravy. Ich nevýhodou je však pomalosť prepravy. |
| --- | --- |

3.3.2

Vnútrozemské vodné cesty predstavujú najekologickejší a najlacnejší druh dopravy. Ich nevýhodou je však pomalosť prepravy.

| 3.3.3 | Intermodálna doprava je obmedzená a v súčasnosti ju tvorí najmä pozemná preprava námorných kontajnerov do a z prístavov. Existujúce intermodálne terminály sú navyše stále nedostatočne využívané. V základnej sieti však existuje asi 10 % potenciál pre intermodálnu dopravu a do roku 2015 sa predpokladá jeho nárast na 15 %. |
| --- | --- |

3.3.3

Intermodálna doprava je obmedzená a v súčasnosti ju tvorí najmä pozemná preprava námorných kontajnerov do a z prístavov. Existujúce intermodálne terminály sú navyše stále nedostatočne využívané. V základnej sieti však existuje asi 10 % potenciál pre intermodálnu dopravu a do roku 2015 sa predpokladá jeho nárast na 15 %.

| 3.3.4 | Možno tvrdiť, že krajiny tohto regiónu neustále dosahujú pokrok v reformovaní dopravného sektora, a to prostredníctvom realizácie svojich národných dopravných stratégií a zavádzania nových právnych predpisov v súlade s acquis a politikou EÚ v oblasti dopravy. Vo všeobecnosti uznávajú, že reformy by mali zodpovedať záujmom regiónu, čo znamená, že by nemali vytvárať rozdiely, ktoré by mohli brániť rozvoju a efektívnemu riadeniu základnej siete. Pokiaľ ide o proces integrácie do EÚ, niektoré krajiny dosiahli väčší pokrok ako iné. |
| --- | --- |

3.3.4

Možno tvrdiť, že krajiny tohto regiónu neustále dosahujú pokrok v reformovaní dopravného sektora, a to prostredníctvom realizácie svojich národných dopravných stratégií a zavádzania nových právnych predpisov v súlade s acquis a politikou EÚ v oblasti dopravy. Vo všeobecnosti uznávajú, že reformy by mali zodpovedať záujmom regiónu, čo znamená, že by nemali vytvárať rozdiely, ktoré by mohli brániť rozvoju a efektívnemu riadeniu základnej siete. Pokiaľ ide o proces integrácie do EÚ, niektoré krajiny dosiahli väčší pokrok ako iné.

4.   Rámcové dokumenty a inštitucionálne dohovory

| 4.1 | Spoločná dopravná politika pre západný Balkán má svoj pôvod ešte v období Paktu stability pre juhovýchodnú Európu z roku 1999. Ako sa uvádza vyššie v dokumente, EÚ považuje regionálnu spoluprácu za nevyhnutný predpoklad budúceho členstva krajín západného Balkánu v EÚ a podmienku rozvoja regionálnej dopravnej politiky. EÚ preto povzbudzuje krajiny západného Balkánu k tomu, aby rozvíjali spoluprácu v rámci regiónu a posilnili koordináciu v oblasti spoločnej dopravnej politiky. S cieľom stimulovať rozvoj dopravnej infraštruktúry v juhovýchodnej Európe podpísali v roku 2004 Európska komisia a účastníci z tohto regiónu memorandum o porozumení týkajúce sa rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete. V dôsledku toho boli rôzne fóra, ktoré sa zapájali do aktivít súvisiacich s dopravnou infraštruktúrou, nahradené tromi hlavnými koordinačnými orgánmi: strategické rozhodnutia sa prijímajú na každoročnom stretnutí ministrov, implementáciu memoranda o porozumení koordinuje riadiaci výbor, kým pozorovateľský výbor pre dopravu v juhovýchodnej Európe (SEETO) slúži ako stály sekretariát (9). V memorande sa účastníci zaväzujú k tomu, že budú spoločne rozvíjať a implementovať viacročný akčný plán pokrývajúci obdobie 5 rokov. Ďalšou dôležitou úlohou memoranda je, aby vytvorilo rámec pre koordinovaný proces vedúci k vypracovaniu zmluvy o založení dopravného spoločenstva so západným Balkánom. |
| --- | --- |

4.1

Spoločná dopravná politika pre západný Balkán má svoj pôvod ešte v období Paktu stability pre juhovýchodnú Európu z roku 1999. Ako sa uvádza vyššie v dokumente, EÚ považuje regionálnu spoluprácu za nevyhnutný predpoklad budúceho členstva krajín západného Balkánu v EÚ a podmienku rozvoja regionálnej dopravnej politiky. EÚ preto povzbudzuje krajiny západného Balkánu k tomu, aby rozvíjali spoluprácu v rámci regiónu a posilnili koordináciu v oblasti spoločnej dopravnej politiky. S cieľom stimulovať rozvoj dopravnej infraštruktúry v juhovýchodnej Európe podpísali v roku 2004 Európska komisia a účastníci z tohto regiónu memorandum o porozumení týkajúce sa rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete. V dôsledku toho boli rôzne fóra, ktoré sa zapájali do aktivít súvisiacich s dopravnou infraštruktúrou, nahradené tromi hlavnými koordinačnými orgánmi: strategické rozhodnutia sa prijímajú na každoročnom stretnutí ministrov, implementáciu memoranda o porozumení koordinuje riadiaci výbor, kým pozorovateľský výbor pre dopravu v juhovýchodnej Európe (SEETO) slúži ako stály sekretariát (9). V memorande sa účastníci zaväzujú k tomu, že budú spoločne rozvíjať a implementovať viacročný akčný plán pokrývajúci obdobie 5 rokov. Ďalšou dôležitou úlohou memoranda je, aby vytvorilo rámec pre koordinovaný proces vedúci k vypracovaniu zmluvy o založení dopravného spoločenstva so západným Balkánom.

| 4.2 | Zmluva o založení dopravného spoločenstva so západným Balkánom, ku ktorej už prebiehajú rokovania, nahradí súčasné memorandum o porozumení. Cieľom zmluvy je vytvoriť integrovaný trh vo vzťahu k infraštruktúre a pozemným, vnútrozemským vodným a námorným dopravným systémom a službám, ktorý bude úzko prepojený s príslušným vnútorným trhom v Európskej únii. Vznik dopravného spoločenstva by urýchlil integráciu dopravných systémov v rámci regiónu, ale aj integráciu so systémami EÚ. Okrem intenzívnejšieho zbližovania príslušných právnych predpisov vrátane acquis v sociálnej oblasti by dopravné spoločenstvo prispelo aj k tomu, že užívatelia dopravy a občania by pocítili výhody prístupového procesu oveľa rýchlejšie. Dopravné spoločenstvo by tiež dalo prevádzkovateľom a investorom v dopravnom sektore právnu istotu, čím by sa stimulovali a zintenzívnili potrebné investície a hospodársky rozvoj (10). |
| --- | --- |

4.2

Zmluva o založení dopravného spoločenstva so západným Balkánom, ku ktorej už prebiehajú rokovania, nahradí súčasné memorandum o porozumení. Cieľom zmluvy je vytvoriť integrovaný trh vo vzťahu k infraštruktúre a pozemným, vnútrozemským vodným a námorným dopravným systémom a službám, ktorý bude úzko prepojený s príslušným vnútorným trhom v Európskej únii. Vznik dopravného spoločenstva by urýchlil integráciu dopravných systémov v rámci regiónu, ale aj integráciu so systémami EÚ. Okrem intenzívnejšieho zbližovania príslušných právnych predpisov vrátane acquis v sociálnej oblasti by dopravné spoločenstvo prispelo aj k tomu, že užívatelia dopravy a občania by pocítili výhody prístupového procesu oveľa rýchlejšie. Dopravné spoločenstvo by tiež dalo prevádzkovateľom a investorom v dopravnom sektore právnu istotu, čím by sa stimulovali a zintenzívnili potrebné investície a hospodársky rozvoj (10).

| 4.3 | Medzi ďalšie ciele patrí: vytvoriť stabilný regulačný a trhový rámec, ktorý by bol schopný prilákať investície do všetkých druhov dopravy a do systémov riadenia prevádzky, zvýšiť účinnosť jednotlivých druhov dopravy a prispieť k udržateľnejšiemu rozdeleniu ich využívania, ako aj prepojiť rozvoj dopravy so sociálnym pokrokom a rešpektom k životnému prostrediu. Je nevyhnutné zdôrazniť tú skutočnosť, že zmluva v určitých krajinách západného Balkánu nenadobudne platnosť, pokiaľ neimplementujú celú potrebnú časť acquis. |
| --- | --- |

4.3

Medzi ďalšie ciele patrí: vytvoriť stabilný regulačný a trhový rámec, ktorý by bol schopný prilákať investície do všetkých druhov dopravy a do systémov riadenia prevádzky, zvýšiť účinnosť jednotlivých druhov dopravy a prispieť k udržateľnejšiemu rozdeleniu ich využívania, ako aj prepojiť rozvoj dopravy so sociálnym pokrokom a rešpektom k životnému prostrediu. Je nevyhnutné zdôrazniť tú skutočnosť, že zmluva v určitých krajinách západného Balkánu nenadobudne platnosť, pokiaľ neimplementujú celú potrebnú časť acquis.

5.   Hlavné výzvy, ktorým čelí dopravná politika na západnom Balkáne

Integrácia infraštruktúry predstavuje pre krajiny západného Balkánu veľkú výzvu. Dopravná infraštruktúra a uľahčenie dopravy majú totiž zásadný význam pre hospodársky rozvoj, sociálnu súdržnosť a integráciu. No región západného Balkánu charakterizuje nadmerná roztrieštenosť dopravného systému, opotrebovaná dopravná infraštruktúra a neefektívne dopravné služby. Aby sa status quo zmenil, je potrebné vynaložiť primerané úsilie v oblasti plánovania, právnych predpisov aj financovania. Pri riešení týchto otázok by sa však malo brať do úvahy, že región západného Balkánu má silné špecifiká, či už historické, politické, hospodárske, sociálne alebo geografické, a preto sa skúsenosti z rozšírenia dopravnej politiky EÚ na dvanásť nových členských štátov dajú využiť len v obmedzenej miere.

5.1   Plánovanie

| 5.1.1 | Hlavnou hybnou silou integrácie v dopravnom sektore je harmonizácia a spolupráca v oblasti regulácie medzi orgánmi. Počet aktérov zapojených so procesu rozvíjania regionálnej dopravnej politiky si vyžaduje adekvátne plánovanie a koordináciu aktivít. |
| --- | --- |

5.1.1

Hlavnou hybnou silou integrácie v dopravnom sektore je harmonizácia a spolupráca v oblasti regulácie medzi orgánmi. Počet aktérov zapojených so procesu rozvíjania regionálnej dopravnej politiky si vyžaduje adekvátne plánovanie a koordináciu aktivít.

| 5.1.2 | Na národnej úrovni sú vlády krajín západného Balkánu viazané implementáciou acquis k tomu, aby plánovali a zavádzali dôležité reformy v dopravnom sektore, ako aj v iných súvisiacich sektoroch. Precízne vypracované hodnotenie vplyvu by malo byť doplňujúcou súčasťou procesu. |
| --- | --- |

5.1.2

Na národnej úrovni sú vlády krajín západného Balkánu viazané implementáciou acquis k tomu, aby plánovali a zavádzali dôležité reformy v dopravnom sektore, ako aj v iných súvisiacich sektoroch. Precízne vypracované hodnotenie vplyvu by malo byť doplňujúcou súčasťou procesu.

| 5.1.3 | Ako jeden z dôležitých faktorov účinného rozvoja dopravnej politiky by sa malo uviesť efektívne plánovanie verejných výdavkov a spolupráca s ďalšími zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov a medzinárodných finančných inštitúcií. |
| --- | --- |

5.1.3

Ako jeden z dôležitých faktorov účinného rozvoja dopravnej politiky by sa malo uviesť efektívne plánovanie verejných výdavkov a spolupráca s ďalšími zainteresovanými stranami vrátane sociálnych partnerov a medzinárodných finančných inštitúcií.

| 5.1.4 | Ďalšou výzvou, ktorá s tým súvisí, je potreba harmonizácie národných dopravných stratégií s regionálnymi záujmami a koordinácie uskutočňovania projektov v rámci základnej siete, aby sa tak podporilo účinné riadenie a rozvoj základnej siete. |
| --- | --- |

5.1.4

Ďalšou výzvou, ktorá s tým súvisí, je potreba harmonizácie národných dopravných stratégií s regionálnymi záujmami a koordinácie uskutočňovania projektov v rámci základnej siete, aby sa tak podporilo účinné riadenie a rozvoj základnej siete.

| 5.1.5 | V neposlednom rade si príprava viacročných akčných plánov pozorovateľského výboru pre dopravu v juhovýchodnej Európe zameraných na rozvoj základnej regionálnej dopravnej siete vyžaduje efektívne plánovanie a koordináciu aktivít na regionálnej úrovni. Takáto koordinácia bude potrebná aj v regionálnom sociálnom fóre, na ktorom sa budú zúčastňovať zástupcovia sociálnych partnerov a iných relevantných zainteresovaných strán vrátane mimovládnych organizácií z krajín západného Balkánu. |
| --- | --- |

5.1.5

V neposlednom rade si príprava viacročných akčných plánov pozorovateľského výboru pre dopravu v juhovýchodnej Európe zameraných na rozvoj základnej regionálnej dopravnej siete vyžaduje efektívne plánovanie a koordináciu aktivít na regionálnej úrovni. Takáto koordinácia bude potrebná aj v regionálnom sociálnom fóre, na ktorom sa budú zúčastňovať zástupcovia sociálnych partnerov a iných relevantných zainteresovaných strán vrátane mimovládnych organizácií z krajín západného Balkánu.

5.2   Legislatíva

| 5.2.1 | Potreba zosúladiť vnútroštátnu právnu úpravu s acquis communautaire a normami EÚ v dopravnom sektore má prioritu. Acquis v oblasti dopravy je zvlášť rozsiahle – siaha od prístupu na trh až k sociálnym, technickým, daňovým, bezpečnostným a environmentálnym požiadavkám. Krajiny západného Balkánu preto riešia otázku, ako implementovať a presadzovať značnú časť acquis pozostávajúcu z veľkého počtu nariadení, smerníc a rozhodnutí. Ďalšia výzva sa týka selektívnej transpozície a implementácie acquis Spoločenstva. |
| --- | --- |

5.2.1

Potreba zosúladiť vnútroštátnu právnu úpravu s acquis communautaire a normami EÚ v dopravnom sektore má prioritu. Acquis v oblasti dopravy je zvlášť rozsiahle – siaha od prístupu na trh až k sociálnym, technickým, daňovým, bezpečnostným a environmentálnym požiadavkám. Krajiny západného Balkánu preto riešia otázku, ako implementovať a presadzovať značnú časť acquis pozostávajúcu z veľkého počtu nariadení, smerníc a rozhodnutí. Ďalšia výzva sa týka selektívnej transpozície a implementácie acquis Spoločenstva.

| 5.2.2 | Vzhľadom na značnú fragmentáciu je otázka hraničných priechodov pre región juhovýchodnej Európy veľmi dôležitá. Čakacie doby na hraničných priechodoch v súčasnosti výrazne ovplyvňujú efektívnosť a konkurencieschopnosť základnej siete. Krajiny západného Balkánu musia vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie správy hraníc a postupov a na obmedzenie čakacích dôb. |
| --- | --- |

5.2.2

Vzhľadom na značnú fragmentáciu je otázka hraničných priechodov pre región juhovýchodnej Európy veľmi dôležitá. Čakacie doby na hraničných priechodoch v súčasnosti výrazne ovplyvňujú efektívnosť a konkurencieschopnosť základnej siete. Krajiny západného Balkánu musia vyvinúť ďalšie úsilie na zlepšenie správy hraníc a postupov a na obmedzenie čakacích dôb.

| 5.2.3 | Zároveň je potrebné zdôrazniť aj aspekty ochrany životného prostredia. Pri rozvíjaní projektov v oblasti infraštruktúry sa uplatňovanie environmentálnych noriem stáva čoraz dôležitejšie. Keďže legislatíva týkajúca sa životného prostredia tvorí dôležitú časť acquis, nie je otázka jej uplatňovania či neuplatňovania relevantná. Možno však povedať, že krajiny západného Balkánu zaznamenali vážne problémy pri presadzovaní právnych predpisov v oblasti životného prostredia. |
| --- | --- |

5.2.3

Zároveň je potrebné zdôrazniť aj aspekty ochrany životného prostredia. Pri rozvíjaní projektov v oblasti infraštruktúry sa uplatňovanie environmentálnych noriem stáva čoraz dôležitejšie. Keďže legislatíva týkajúca sa životného prostredia tvorí dôležitú časť acquis, nie je otázka jej uplatňovania či neuplatňovania relevantná. Možno však povedať, že krajiny západného Balkánu zaznamenali vážne problémy pri presadzovaní právnych predpisov v oblasti životného prostredia.

5.3   Financovanie

| 5.3.1 | Na rozvoj a udržiavanie dopravných sietí je potrebná finančná podpora, ktorú verejný sektor nedokáže poskytnúť. Z tohto dôvodu zohráva dôležitú úlohu koordinácia medzi darcami. Okrem EÚ by mali koordinovať svoje aktivity a poskytovať potrebné finančné prostriedky aj medzinárodné finančné inštitúcie, ako napríklad Európska banka pre obnovu a rozvoj, Svetová banka, Európska investičná banka, Rozvojová banka Rady Európy, a bilaterálni darcovia. Ďalšou možnosťou, ako by mohli vlády krajín západného Balkánu financovať dopravné siete, je využiť verejno-súkromné partnerstvá. |
| --- | --- |

5.3.1

Na rozvoj a udržiavanie dopravných sietí je potrebná finančná podpora, ktorú verejný sektor nedokáže poskytnúť. Z tohto dôvodu zohráva dôležitú úlohu koordinácia medzi darcami. Okrem EÚ by mali koordinovať svoje aktivity a poskytovať potrebné finančné prostriedky aj medzinárodné finančné inštitúcie, ako napríklad Európska banka pre obnovu a rozvoj, Svetová banka, Európska investičná banka, Rozvojová banka Rady Európy, a bilaterálni darcovia. Ďalšou možnosťou, ako by mohli vlády krajín západného Balkánu financovať dopravné siete, je využiť verejno-súkromné partnerstvá.

| 5.3.2 | Ich význam bol vyzdvihnutý aj na konferencii ministrov, ktorá sa konala v septembri 2009 v Sarajeve. V následnom vyhlásení zúčastnení ministri nielen uznali a privítali dôležitú úlohu súkromného sektora pri rozvoji infraštruktúry, ale tiež súhlasili s tým, že je potrebné rozvíjať také inštitucionálne a legislatívne prostredie, ktoré by súkromnému sektoru umožnilo participovať na projektoch v oblasti infraštruktúry vo forme verejno-súkromných partnerstiev. Okrem toho deklarovali svoj záväzok pripraviť projekty v oblasti infraštruktúry na regionálnej úrovni a podporili vytvorenie siete verejno-súkromných partnerstiev v juhovýchodnej Európe (11). Vyhlásenie poskytuje vhodný rámec na podnietenie vypracúvania projektov na rozvoj infraštruktúry v regióne na základe verejno-súkromných partnerstiev. Implementácia tohto rámca si však vyžaduje uskutočnenie reforiem vrátane legislatívnej a regulačnej reformy, ako aj aktívnu podporu zo strany medzinárodných partnerov (Európska komisia, medzinárodné finančné inštitúcie a bilaterálni darcovia) formou technickej a finančnej pomoci. |
| --- | --- |

5.3.2

Ich význam bol vyzdvihnutý aj na konferencii ministrov, ktorá sa konala v septembri 2009 v Sarajeve. V následnom vyhlásení zúčastnení ministri nielen uznali a privítali dôležitú úlohu súkromného sektora pri rozvoji infraštruktúry, ale tiež súhlasili s tým, že je potrebné rozvíjať také inštitucionálne a legislatívne prostredie, ktoré by súkromnému sektoru umožnilo participovať na projektoch v oblasti infraštruktúry vo forme verejno-súkromných partnerstiev. Okrem toho deklarovali svoj záväzok pripraviť projekty v oblasti infraštruktúry na regionálnej úrovni a podporili vytvorenie siete verejno-súkromných partnerstiev v juhovýchodnej Európe (11). Vyhlásenie poskytuje vhodný rámec na podnietenie vypracúvania projektov na rozvoj infraštruktúry v regióne na základe verejno-súkromných partnerstiev. Implementácia tohto rámca si však vyžaduje uskutočnenie reforiem vrátane legislatívnej a regulačnej reformy, ako aj aktívnu podporu zo strany medzinárodných partnerov (Európska komisia, medzinárodné finančné inštitúcie a bilaterálni darcovia) formou technickej a finančnej pomoci.

| 5.3.3 | Iným dôležitým opatrením, ktoré by malo zabezpečiť užšiu spoluprácu medzinárodných finančných inštitúcií, bilaterálnych darcov a Európskej únie, je investičný rámec pre západný Balkán (WBIF – Western Balkans Investment Framework). WBIF bol spustený v decembri 2009 a tvorí ho spoločný príspevkový zdroj a spoločný pôžičkový zdroj na financovanie prioritných projektov na západnom Balkáne, spomedzi ktorých zohrávajú projekty v oblasti infraštruktúry rozhodujúcu úlohu (12). |
| --- | --- |

5.3.3

Iným dôležitým opatrením, ktoré by malo zabezpečiť užšiu spoluprácu medzinárodných finančných inštitúcií, bilaterálnych darcov a Európskej únie, je investičný rámec pre západný Balkán (WBIF – Western Balkans Investment Framework). WBIF bol spustený v decembri 2009 a tvorí ho spoločný príspevkový zdroj a spoločný pôžičkový zdroj na financovanie prioritných projektov na západnom Balkáne, spomedzi ktorých zohrávajú projekty v oblasti infraštruktúry rozhodujúcu úlohu (12).

6.   Hospodárske a sociálne dôsledky/úloha občianskej spoločnosti

Rozvoj regionálnych dopravných sietí predstavuje príležitosť a zároveň výzvu rovnako pre zamestnávateľov, ako aj pre zamestnancov. Participácia obidvoch skupín je podstatná pre implementáciu akéhokoľvek projektu v oblasti infraštruktúry. Dá sa však argumentovať, že organizácie zamestnávateľov ani odborové zväzy nevyužívajú účinným spôsobom svoje postavenie sociálnych partnerov vo vzťahu k inštitúciám EÚ, medzinárodným darcom a finančným inštitúciám. Na druhej strane, úspech reorganizácie infraštruktúry a sprievodných reforiem veľmi závisí od rozsiahlej podpory a všeobecného prijatia. Toto nebude možné bez aktívneho zapojenia organizácií občianskej spoločnosti. Dialóg so sociálnymi partnermi a aktérmi občianskej spoločnosti by preto mal mať dôležitú úlohu pri rozvoji každej politiky na západnom Balkáne vrátane tej dopravnej. Pre krajiny západného Balkánu je však charakteristická slabá tradícia sociálneho a občianskeho dialógu, nedostatočne rozvinuté konzultačné mechanizmy a nepostačujúca koncepcia partnerstva. Vlády krajín západného Balkánu by sa preto mali podporovať v tom, aby umožnili zástupcom sociálnych partnerov a iných relevantných organizácií občianskej spoločnosti aktívnu účasť v procese rozvoja regionálnej dopravnej politiky a vypracúvania reformných stratégií.

6.1   Organizácie zamestnávateľov

| 6.1.1 | Doprava je jedným z najdominantnejších sektorov z hľadiska zamestnanosti v regióne. Zamestnávatelia by sa preto mali podieľať na tvorbe politických opatrení a realizovaní reforiem, ktoré budú užitočné nielen pre ich spoločnosti, ale aj pre zamestnancov a občanov ich krajín. Organizácie pôsobiace v dopravnom sektore a individuálni zamestnávatelia majú tiež svoju úlohu pri rokovaniach o prioritách týkajúcich sa národných a regionálnych dopravných sietí a pri analyzovaní ich vplyvu na podporu mobility, tvorbu a zachovanie pracovných miest a celkový prospech pre národné hospodárstvo. |
| --- | --- |

6.1.1

Doprava je jedným z najdominantnejších sektorov z hľadiska zamestnanosti v regióne. Zamestnávatelia by sa preto mali podieľať na tvorbe politických opatrení a realizovaní reforiem, ktoré budú užitočné nielen pre ich spoločnosti, ale aj pre zamestnancov a občanov ich krajín. Organizácie pôsobiace v dopravnom sektore a individuálni zamestnávatelia majú tiež svoju úlohu pri rokovaniach o prioritách týkajúcich sa národných a regionálnych dopravných sietí a pri analyzovaní ich vplyvu na podporu mobility, tvorbu a zachovanie pracovných miest a celkový prospech pre národné hospodárstvo.

| 6.1.2 | Prítomnosť a vplyv organizácií zamestnávateľov sa líši od jednej krajiny regiónu k druhej. Všeobecne povedané, ich pozícia je skôr slabá, a to najmä kvôli nedostatku vnútorných mobilizačných kapacít a ťažkostiam s poskytovaním účinnej prezentácie a sledovaním vlastných cieľov vo vzťahu k vláde a iným zainteresovaným stranám. |
| --- | --- |

6.1.2

Prítomnosť a vplyv organizácií zamestnávateľov sa líši od jednej krajiny regiónu k druhej. Všeobecne povedané, ich pozícia je skôr slabá, a to najmä kvôli nedostatku vnútorných mobilizačných kapacít a ťažkostiam s poskytovaním účinnej prezentácie a sledovaním vlastných cieľov vo vzťahu k vláde a iným zainteresovaným stranám.

| 6.1.3 | Je nevyhnutné zlepšiť prezentáciu a analytické zručnosti členov zamestnávateľských organizácií, čo by mohlo priniesť úžitok nielen jednotlivým krajinám, ale aj EÚ. |
| --- | --- |

6.1.3

Je nevyhnutné zlepšiť prezentáciu a analytické zručnosti členov zamestnávateľských organizácií, čo by mohlo priniesť úžitok nielen jednotlivým krajinám, ale aj EÚ.

6.2   Odborové zväzy

| 6.2.1 | Doprava patrí medzi oblasti, ktoré poskytujú najviac pracovných miest v regióne. Vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú nezamestnanosť, vysokú mieru chudoby a migrácie u aktívneho obyvateľstva, ako aj preťažené systémy sociálneho zabezpečenia, sú sociálne podmienky, resp. podmienky na pracovnom trhu vo väčšine krajín kritické. Zo železničného sektora odišlo za desať rokov približne 50 % pracovníkov (13). Reforma železníc, ktorú má každá krajina realizovať, prináša znižovanie počtu pracovníkov, privatizáciu prevádzkovateľov nákladnej dopravy a uzavretie stratových miestnych tratí (14). Plány na liberalizáciu železničnej dopravy teda budú mať vplyv na zamestnanosť a pracovné podmienky. |
| --- | --- |

6.2.1

Doprava patrí medzi oblasti, ktoré poskytujú najviac pracovných miest v regióne. Vzhľadom na pretrvávajúcu vysokú nezamestnanosť, vysokú mieru chudoby a migrácie u aktívneho obyvateľstva, ako aj preťažené systémy sociálneho zabezpečenia, sú sociálne podmienky, resp. podmienky na pracovnom trhu vo väčšine krajín kritické. Zo železničného sektora odišlo za desať rokov približne 50 % pracovníkov (13). Reforma železníc, ktorú má každá krajina realizovať, prináša znižovanie počtu pracovníkov, privatizáciu prevádzkovateľov nákladnej dopravy a uzavretie stratových miestnych tratí (14). Plány na liberalizáciu železničnej dopravy teda budú mať vplyv na zamestnanosť a pracovné podmienky.

| 6.2.2 | Úbytok pracovných miest ovplyvňuje aj prístavný priemysel, ako aj spoločenstvá, ktoré od neho závisia, a národné hospodárstva. Rovnaký úbytok pracovných miest bol zaznamenaný v sektore vnútrozemskej vodnej dopravy. |
| --- | --- |

6.2.2

Úbytok pracovných miest ovplyvňuje aj prístavný priemysel, ako aj spoločenstvá, ktoré od neho závisia, a národné hospodárstva. Rovnaký úbytok pracovných miest bol zaznamenaný v sektore vnútrozemskej vodnej dopravy.

| 6.2.3 | Odborové zväzy preberajú spolu s ďalšími sociálnymi partnermi dôležitú úlohu pri posudzovaní vplyvu rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete na zamestnanosť. Odborové zväzy z tohto regiónu, koordinované Európskou federáciou pracovníkov v doprave, viedli na európskej aj národnej úrovni kampaň za zahrnutie hodnotení sociálneho vplyvu do strategického plánovania a implementácie zmluvy o založení dopravného spoločenstva (15). Ďalším stredobodom záujmu odborových zväzov je dosiahnuť zblíženie medzi politikou v oblasti zamestnanosti a reformou. |
| --- | --- |

6.2.3

Odborové zväzy preberajú spolu s ďalšími sociálnymi partnermi dôležitú úlohu pri posudzovaní vplyvu rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete na zamestnanosť. Odborové zväzy z tohto regiónu, koordinované Európskou federáciou pracovníkov v doprave, viedli na európskej aj národnej úrovni kampaň za zahrnutie hodnotení sociálneho vplyvu do strategického plánovania a implementácie zmluvy o založení dopravného spoločenstva (15). Ďalším stredobodom záujmu odborových zväzov je dosiahnuť zblíženie medzi politikou v oblasti zamestnanosti a reformou.

6.3   Iné záujmové skupiny

Rozvoj infraštruktúry ma závažný vplyv na životné prostredie. Ochrana životného prostredia je preto v tomto procese dôležitá a mala by sa zohľadniť pri plánovaní a rozvíjaní siete infraštruktúry. V tomto smere musia hrať dôležitú úlohu environmentálne organizácie. Medzi nimi má výnimočné postavenie Regionálne environmentálne centrum pre strednú a východnú Európu. Jeho poslaním je asistovať pri riešení problémov týkajúcich sa životného prostredia v regióne. Hlavným cieľom pritom je napomáhať spoluprácu medzi mimovládnymi organizáciami, vládami, podnikmi a inými zainteresovanými stranami, ako aj podporovať výmenu informácií a účasť verejnosti na rozhodovaní o otázkach životného prostredia. Regionálne environmentálne centrum sa s ďalšou dôležitou regionálnou iniciatívou – Radou pre regionálnu spoluprácu – dohodlo na implementovaní rámcového programu „Cestovná mapa pre environmentálnu spoluprácu v juhovýchodnej Európe“, ktorá zahŕňa rad tematických konferencií na vysokej úrovni so štvrťročnou periodicitou konania.

Rozvoj infraštruktúry sa okrem environmentálnych organizácií týka predovšetkým spotrebiteľských organizácií z celého regiónu, ako aj početných mimovládnych organizácií, ktoré sa zaoberajú otázkami miestneho rozvoja, či združení propagujúcich používanie automobilov, ako sú napríklad automobilové združenia.

7.   Úloha EHSV v rozvoji dopravnej politiky na západnom Balkáne

Pre krajiny západného Balkánu je charakteristická slabá tradícia sociálneho dialógu a nedostatočne rozvinuté konzultačné mechanizmy medzi sociálnymi partnermi. Zapojenie sociálnych partnerov do reformného procesu je preto nevyhnutným predpokladom udržateľnej regionálnej dopravnej politiky na západnom Balkáne. Z tohto dôvodu môže EHSV zohrávať dôležitú poradnú úlohu pri posilňovaní sociálneho dialógu v regióne, o. i. pri príležitosti fóra občianskej spoločnosti krajín západného Balkánu. EHSV môže byť nápomocný pri určovaní partnerov spomedzi organizácií občianskej spoločnosti v jednotlivých krajinách západného Balkánu a môže tiež podporovať tieto organizácie a ich členov pri vytváraní kapacít. Skúsenosti EHSV môžu byť okrem toho prínosom pri vytváraní regionálneho sociálneho fóra, ktoré by malo byť súčasťou zmluvy o založení dopravného spoločenstva.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  V súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/1999.

1

(2)  Podľa rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1244/1999.

2

(3)  Plán rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete v juhovýchodnej Európe, SEETO, december 2008, www.seetoint.org/index.php?option=com_rubberdoc

3

(4)  Správa Európskej cestnej federácie a Obchodnej komory Belgicko-Luxembursko-juhovýchodná Európa: Siete pre mier a rozvoj (2006), http://www.erf.be/index.php?option=com_content&view=article&id=157 %3Anetworks-for-peace-and-development&catid=18&Itemid=31

4

Správa

Siete pre mier a rozvoj

(5)  Plán rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete v juhovýchodnej Európe, SEETO, december 2008, www.seetoint.org/.

5

(6)  Význam rieky Dunaj sa uznáva aj v stratégii pre Podunajsko, ktorá sa práve pripravuje na úrovni EÚ.

6

(7)  Do základnej siete je zaradených týchto sedem námorných prístavov: Rijeka, Split, Ploče, Dubrovník (Chorvátsko), Bar (Čierna Hora) a Durres, Vlore (Albánsko). Obidva riečne prístavy sa nachádzajú v Srbsku, a to v Belehrade a Novom Sade.

7

(8)  Plán rozvoja základnej regionálnej dopravnej siete v juhovýchodnej Európe, SEETO, december 2009, www.seetoint.org/.

8

(9)  Cieľom SEETO je zároveň podporovať spoluprácu pri rozvoji hlavnej a vedľajšej infraštruktúry v rámci multimodálnej základnej regionálnej dopravnej siete v juhovýchodnej Európe a podporovať a posilňovať miestne kapacity na implementáciu investičných programov, riadenie, zber a analýzu údajov o základnej regionálnej dopravnej sieti. www.seetoint.org

9

(10)  Komisia navrhuje dopravné spoločenstvo so západným Balkánom a podniká ďalšie kroky k posilneniu spolupráce so susednými krajinami v dopravnom sektore, Brusel, 5. marca 2008, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/382&guiLanguage=en

10

(11)  Vyhlásenie ministrov o verejno-súkromných partnerstvách pre rozvoj infraštruktúry v juhovýchodnej Európe, 25. septembra 2009.

11

(12)  Zavedenie investičného rámca pre západný Balkán, http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/western-balkans-conference/wbif-a4-def_en.pdf; Investičný rámec pre západný Balkán bol spustený, http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=BEI/09/246&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en

12

(13)  ETF – Európska federácia pracovníkov v doprave, Sociálny dosah politiky EÚ v oblasti dopravnej infraštruktúry, 2005. Príspevok do konzultácie s verejnosťou.

13

(14)  Svetová banka, Reforma železníc na západnom Balkáne. Nepublikovaný materiál. Svetová banka, Washington, D.C., 2005.

14

(15)  Európska federácia pracovníkov v doprave koordinuje činnosť odborových zväzov s pridruženými členmi z juhovýchodnej Európy od januára 2003. ETF pokrýva tieto sektory: cestná, železničná, námorná doprava, vnútrozemské vodné cesty a letectvo. V sektore prístavov neexistuje žiadny sektorový sociálny dialóg na európskej úrovni.

15

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/56

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Organizácie občianskej spoločnosti a predsedníctvo Rady EÚ“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2010/C 354/09

Spravodajca: pán Miklós BARABÁS

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 25. marca 2009 podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku rozhodol vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Organizácie občianskej spoločnosti a predsedníctvo Rady EÚ“.

Podvýbor poverený vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijal svoje stanovisko 12. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. – 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca) prijal 156 hlasmi za, pričom 2 členovia hlasovali proti a 5 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Úvod

| 1.1 | Lisabonská zmluva, ktorá nadobudla účinnosť 1. decembra 2009, priniesla výrazné zmeny do inštitucionálneho systému Európskej únie, okrem iného aj vytvorením funkcie stáleho predsedu Európskej rady. Zároveň položila právny základ inštitútu „troch predsedníctiev“ (1), v rámci ktorého tri členské štáty plnia počas osemnástich mesiacov úlohy spojené s predsedníctvom Rady EÚ na základe vopred dohovoreného programu. |
| --- | --- |

1.1

Lisabonská zmluva, ktorá nadobudla účinnosť 1. decembra 2009, priniesla výrazné zmeny do inštitucionálneho systému Európskej únie, okrem iného aj vytvorením funkcie stáleho predsedu Európskej rady. Zároveň položila právny základ inštitútu „troch predsedníctiev“ (1), v rámci ktorého tri členské štáty plnia počas osemnástich mesiacov úlohy spojené s predsedníctvom Rady EÚ na základe vopred dohovoreného programu.

| 1.2 | Z hľadiska občianskej spoločnosti je obzvlášť dôležitý článok 11 Lisabonskej zmluvy, ktorý sa zameriava predovšetkým na posilnenie participatívnej demokracie, zintenzívnenie a inštitucionalizáciu kontinuálneho dialógu s občanmi, pokračovanie podrobných konzultácií týkajúcich sa vytvárania politiky EÚ a zavedenie koncepcie občianskej iniciatívy. Všetky uvedené opatrenia prispievajú k posilneniu občianskeho dialógu. |
| --- | --- |

1.2

Z hľadiska občianskej spoločnosti je obzvlášť dôležitý článok 11 Lisabonskej zmluvy, ktorý sa zameriava predovšetkým na posilnenie participatívnej demokracie, zintenzívnenie a inštitucionalizáciu kontinuálneho dialógu s občanmi, pokračovanie podrobných konzultácií týkajúcich sa vytvárania politiky EÚ a zavedenie koncepcie občianskej iniciatívy. Všetky uvedené opatrenia prispievajú k posilneniu občianskeho dialógu.

| 1.3 | Cieľom tohto dokumentu je preskúmať témy uvedené v predchádzajúcich bodoch. V rámci toho predkladané stanovisko zdôrazní úlohu EHSV ako inštitucionálneho zástupcu organizovanej občianskej spoločnosti v Európe, predloží návrhy na posilnenie tejto úlohy a zároveň podporí ustanovenia Lisabonskej zmluvy, ktoré majú zvýšiť účinnosť a transparentnosť fungovania EÚ a posilniť jej legitimitu. |
| --- | --- |

1.3

Cieľom tohto dokumentu je preskúmať témy uvedené v predchádzajúcich bodoch. V rámci toho predkladané stanovisko zdôrazní úlohu EHSV ako inštitucionálneho zástupcu organizovanej občianskej spoločnosti v Európe, predloží návrhy na posilnenie tejto úlohy a zároveň podporí ustanovenia Lisabonskej zmluvy, ktoré majú zvýšiť účinnosť a transparentnosť fungovania EÚ a posilniť jej legitimitu.

2.   Smerom k novému inštitútu troch predsedníctiev

| 2.1 | Úradujúce predsedníctvo, t. j. úradujúce predsedníctvo Rady Európskej únie, nie je novinkou. Jeho významnou črtou je, že rotuje medzi jednotlivými členskými štátmi v šesťmesačných intervaloch. Každých šesť mesiacov je predsedajúci štát tvárou a hlasom EÚ, utvára stratégie a zastáva organizačnú a reprezentatívnu funkciu. |
| --- | --- |

2.1

Úradujúce predsedníctvo, t. j. úradujúce predsedníctvo Rady Európskej únie, nie je novinkou. Jeho významnou črtou je, že rotuje medzi jednotlivými členskými štátmi v šesťmesačných intervaloch. Každých šesť mesiacov je predsedajúci štát tvárou a hlasom EÚ, utvára stratégie a zastáva organizačnú a reprezentatívnu funkciu.

| 2.2 | Plnenie úloh vyplývajúcich z predsedníctva je spojené s veľkou zodpovednosťou a spočíva na pleciach celej vlády. Predsedajúci štát nesmie zastávať vlastné národné záujmy. |
| --- | --- |

2.2

Plnenie úloh vyplývajúcich z predsedníctva je spojené s veľkou zodpovednosťou a spočíva na pleciach celej vlády. Predsedajúci štát nesmie zastávať vlastné národné záujmy.

| 2.3 | Rozhodnutie Rady (2006/683/ES) z 15. septembra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa rokovací poriadok Rady, zmenilo pravidlá týkajúce sa predsedníctva a položilo základy troch predsedníctiev. Jeho podstatou je, že tri po sebe nasledujúce predsedníctva každých 18 mesiacov pripravia v úzkej spolupráci s Európskou komisiou a po potrebných konzultáciách návrh pracovného programu Rady na príslušné obdobie. |
| --- | --- |

2.3

Rozhodnutie Rady (2006/683/ES) z 15. septembra 2006, ktorým sa mení a dopĺňa rokovací poriadok Rady, zmenilo pravidlá týkajúce sa predsedníctva a položilo základy troch predsedníctiev. Jeho podstatou je, že tri po sebe nasledujúce predsedníctva každých 18 mesiacov pripravia v úzkej spolupráci s Európskou komisiou a po potrebných konzultáciách návrh pracovného programu Rady na príslušné obdobie.

| 2.4 | Aké sú výhody tejto formy predsedníctva? Tento systém naďalej zachováva následnosť polročných predsedníctiev, pričom predsedajúca krajina si počas šiestich mesiacov ponechá určitý manévrovací priestor. Prínosom spoločne vypracovaného programu troch predsedníctiev je zlepšenie spolupráce členských štátov a zabezpečenie väčšej kontinuity a ucelenosti politiky Únie, a tým aj života spoločnosti. |
| --- | --- |

2.4

Aké sú výhody tejto formy predsedníctva? Tento systém naďalej zachováva následnosť polročných predsedníctiev, pričom predsedajúca krajina si počas šiestich mesiacov ponechá určitý manévrovací priestor. Prínosom spoločne vypracovaného programu troch predsedníctiev je zlepšenie spolupráce členských štátov a zabezpečenie väčšej kontinuity a ucelenosti politiky Únie, a tým aj života spoločnosti.

| 2.5 | Prvá skupina troch sebe po nasledujúcich predsedníctiev v zložení Nemecko, Portugalsko a Slovinsko sa ujala funkcie 1. januára 2007. Po nej od 1. júla 2008 do 31. decembra 2009 nasledovala trojica Francúzsko, Česko a Švédsko. Vo všeobecnosti však prevláda názor, že z rôznych dôvodov, a predovšetkým vzhľadom na chýbajúci vhodný právny základ, malo pôsobenie týchto trojíc predsedníctiev málo spoločných čŕt a prevládali v ňom národné hľadiská a ciele. |
| --- | --- |

2.5

Prvá skupina troch sebe po nasledujúcich predsedníctiev v zložení Nemecko, Portugalsko a Slovinsko sa ujala funkcie 1. januára 2007. Po nej od 1. júla 2008 do 31. decembra 2009 nasledovala trojica Francúzsko, Česko a Švédsko. Vo všeobecnosti však prevláda názor, že z rôznych dôvodov, a predovšetkým vzhľadom na chýbajúci vhodný právny základ, malo pôsobenie týchto trojíc predsedníctiev málo spoločných čŕt a prevládali v ňom národné hľadiská a ciele.

| 2.6 | Po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy sa 1. januára 2010 ujala svojich úloh trojica predsedníctiev v zložení Španielsko, Belgicko a Maďarsko. Jej činnosť je založená na pracovnom programe, ktorý schválila Európska rada na svojom zasadnutí 17. decembra 2009. Tento ambiciózny program sa zaoberá širokým okruhom otázok. Dôležitou podmienkou úspešného splnenia úloh je zloženie trojíc: jeden veľký resp. zakladajúci členský štát, ktorý má značné skúsenosti, ďalej členský štát, ktorý pristúpil neskôr, a napokon jeden z „nových“ členských štátov. |
| --- | --- |

2.6

Po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy sa 1. januára 2010 ujala svojich úloh trojica predsedníctiev v zložení Španielsko, Belgicko a Maďarsko. Jej činnosť je založená na pracovnom programe, ktorý schválila Európska rada na svojom zasadnutí 17. decembra 2009. Tento ambiciózny program sa zaoberá širokým okruhom otázok. Dôležitou podmienkou úspešného splnenia úloh je zloženie trojíc: jeden veľký resp. zakladajúci členský štát, ktorý má značné skúsenosti, ďalej členský štát, ktorý pristúpil neskôr, a napokon jeden z „nových“ členských štátov.

| 2.7 | Prax ukazuje, že hoci štáty s väčšou politickou váhou majú silnejšie postavenie pri rokovaniach, menšie štáty dokážu vďaka správne zvoleným prioritám, dobrej stratégii vyjednávania a nezanedbateľnej schopnosti uzatvárať kompromisy kompenzovať často len zdanlivé hendikepy, prípadne nedostatok skúseností. |
| --- | --- |

2.7

Prax ukazuje, že hoci štáty s väčšou politickou váhou majú silnejšie postavenie pri rokovaniach, menšie štáty dokážu vďaka správne zvoleným prioritám, dobrej stratégii vyjednávania a nezanedbateľnej schopnosti uzatvárať kompromisy kompenzovať často len zdanlivé hendikepy, prípadne nedostatok skúseností.

| 2.8 | Pôsobenie prvých troch predsedníctiev po vstupe Lisabonskej zmluvy do platnosti bude precedensom, pokiaľ ide o rozdelenie úloh medzi predsedu Európskej rady, ktorý sa volí na dva a pol roka a maximálne na dve funkčné obdobia, a tri rotujúce predsedníctva. Zatiaľ však nie je možné presne odhadnúť všetky dôsledky tohto rozhodnutia. Predpokladom úspechu je úzka spolupráca. Keďže sa však súčasný systém bude naďalej uplatňovať v mnohých oblastiach, možno oprávnene predpokladať, že bude ďalej potrebné počítať s prirodzeným úsilím vlád úspešne pôsobiť a zviditeľniť sa v priebehu šiestich mesiacov ich predsedníctva. Táto situácia má významný vplyv aj na organizácie občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

2.8

Pôsobenie prvých troch predsedníctiev po vstupe Lisabonskej zmluvy do platnosti bude precedensom, pokiaľ ide o rozdelenie úloh medzi predsedu Európskej rady, ktorý sa volí na dva a pol roka a maximálne na dve funkčné obdobia, a tri rotujúce predsedníctva. Zatiaľ však nie je možné presne odhadnúť všetky dôsledky tohto rozhodnutia. Predpokladom úspechu je úzka spolupráca. Keďže sa však súčasný systém bude naďalej uplatňovať v mnohých oblastiach, možno oprávnene predpokladať, že bude ďalej potrebné počítať s prirodzeným úsilím vlád úspešne pôsobiť a zviditeľniť sa v priebehu šiestich mesiacov ich predsedníctva. Táto situácia má významný vplyv aj na organizácie občianskej spoločnosti.

3.   Organizácie občianskej spoločnosti a súčasná prax: niekoľko charakteristických čŕt

| 3.1 | Vychádzame zo skutočnosti, že vykonávanie úradu rotujúceho predsedníctva Rady EÚ je v zásade úlohou vlády daného členského štátu. Dôležitú rolu pri plnení týchto úloh zohrávajú úradníci (diplomati), odborníci a politici. Dokumenty upravujúce plnenie úloh vyplývajúcich z predsedníctva, ba ani Lisabonská zmluva, nespomínajú organizované a inštitucionalizované zapojenie organizácií občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.1

Vychádzame zo skutočnosti, že vykonávanie úradu rotujúceho predsedníctva Rady EÚ je v zásade úlohou vlády daného členského štátu. Dôležitú rolu pri plnení týchto úloh zohrávajú úradníci (diplomati), odborníci a politici. Dokumenty upravujúce plnenie úloh vyplývajúcich z predsedníctva, ba ani Lisabonská zmluva, nespomínajú organizované a inštitucionalizované zapojenie organizácií občianskej spoločnosti.

| 3.2 | Inštitúcie EÚ, rovnako ako vlády členských krajín predsedajúcich Rade EÚ si čoraz viac uvedomujú, že zapojenie verejnosti, t. j. organizácií občianskej spoločnosti a občanov, môže významne prispieť k ich úspešnému pôsobeniu. Odzrkadľuje to uznanie významu participatívnej demokracie a kontinuálneho dialógu s občanmi. |
| --- | --- |

3.2

Inštitúcie EÚ, rovnako ako vlády členských krajín predsedajúcich Rade EÚ si čoraz viac uvedomujú, že zapojenie verejnosti, t. j. organizácií občianskej spoločnosti a občanov, môže významne prispieť k ich úspešnému pôsobeniu. Odzrkadľuje to uznanie významu participatívnej demokracie a kontinuálneho dialógu s občanmi.

| 3.3 | To však neznamená, že by na úrovni EÚ bolo možné hovoriť o jednotnej politike a praxi, pokiaľ ide o otázku, akým spôsobom sa organizácie občianskej spoločnosti majú zapojiť do realizácie programov predsedníctiev Rady EÚ. Na národnej úrovni môže byť situácia veľmi odlišná a v zásade závisí od toho, do akej miery je občianska spoločnosť v predsedníckej krajine organizovaná a aktívna a aký má vzťah s vlastnou vládou. V tejto oblasti nemožno považovať partnerské vzťahy za charakteristické. |
| --- | --- |

3.3

To však neznamená, že by na úrovni EÚ bolo možné hovoriť o jednotnej politike a praxi, pokiaľ ide o otázku, akým spôsobom sa organizácie občianskej spoločnosti majú zapojiť do realizácie programov predsedníctiev Rady EÚ. Na národnej úrovni môže byť situácia veľmi odlišná a v zásade závisí od toho, do akej miery je občianska spoločnosť v predsedníckej krajine organizovaná a aktívna a aký má vzťah s vlastnou vládou. V tejto oblasti nemožno považovať partnerské vzťahy za charakteristické.

| 3.4 | Z uvedeného vyplýva, že zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do vypracovávania návrhov priorít krajiny predsedajúcej Rade EÚ nemožno považovať za všeobecne rozšírené. Dôsledkom tejto situácie je, že občianska spoločnosť nemá vôbec alebo len málo pocit, že ide aj o jej záležitosť. |
| --- | --- |

3.4

Z uvedeného vyplýva, že zapojenie organizácií občianskej spoločnosti do vypracovávania návrhov priorít krajiny predsedajúcej Rade EÚ nemožno považovať za všeobecne rozšírené. Dôsledkom tejto situácie je, že občianska spoločnosť nemá vôbec alebo len málo pocit, že ide aj o jej záležitosť.

| 3.5 | Keďže tri predsedníctva sú pomerne novým inštitútom, neprekvapí, že sa v súčasnosti iba zriedkavo možno stretnúť s tým, že by sa organizácie občianskej spoločnosti v týchto krajinách vopred dohodli na spoločných krokoch či iniciatívach. Prvé povzbudzujúce náznaky spolupráce sa objavujú v rámci španielskeho, belgického a maďarského predsedníctva, napríklad pri príprave a organizácií významných spoločenských podujatí (v roku 2010 v Malage a v roku 2011 v Budapešti). |
| --- | --- |

3.5

Keďže tri predsedníctva sú pomerne novým inštitútom, neprekvapí, že sa v súčasnosti iba zriedkavo možno stretnúť s tým, že by sa organizácie občianskej spoločnosti v týchto krajinách vopred dohodli na spoločných krokoch či iniciatívach. Prvé povzbudzujúce náznaky spolupráce sa objavujú v rámci španielskeho, belgického a maďarského predsedníctva, napríklad pri príprave a organizácií významných spoločenských podujatí (v roku 2010 v Malage a v roku 2011 v Budapešti).

| 3.6 | V ostatných rokoch sa stalo zvykom, že krajina predsedajúca Rade EÚ s podporou Európskej komisie usporadúva stretnutia zástupcov občianskej spoločnosti, ako napr. významné fórum európskej občianskej spoločnosti, ktoré sa v rámci francúzskeho predsedníctva Rady EÚ konalo v septembri 2008 v La Rochelle. Na týchto stretnutiach môžu zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti prediskutovať otázky, ktoré sa ich priamo týkajú, a v ideálnom prípade sa tieto otázky zaradia medzi priority stanovené usporiadateľskou krajinou. |
| --- | --- |

3.6

V ostatných rokoch sa stalo zvykom, že krajina predsedajúca Rade EÚ s podporou Európskej komisie usporadúva stretnutia zástupcov občianskej spoločnosti, ako napr. významné fórum európskej občianskej spoločnosti, ktoré sa v rámci francúzskeho predsedníctva Rady EÚ konalo v septembri 2008 v La Rochelle. Na týchto stretnutiach môžu zástupcovia organizácií občianskej spoločnosti prediskutovať otázky, ktoré sa ich priamo týkajú, a v ideálnom prípade sa tieto otázky zaradia medzi priority stanovené usporiadateľskou krajinou.

| 3.7 | Tematicky zamerané roky, ktoré EÚ vyhlasuje (napr. rok 2010 bol vyhlásený za Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu), ponúkajú organizáciám občianskej spoločnosti vhodnú príležitosť zapojiť sa do programov a aktivít predsedníctva Rady EÚ. |
| --- | --- |

3.7

Tematicky zamerané roky, ktoré EÚ vyhlasuje (napr. rok 2010 bol vyhlásený za Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu), ponúkajú organizáciám občianskej spoločnosti vhodnú príležitosť zapojiť sa do programov a aktivít predsedníctva Rady EÚ.

4.   Európsky hospodársky a sociálny výbor a predsedníctvo Rady: súčasná prax

EHSV rozvíjal v uplynulých rokoch mnohé aktivity súvisiace s predsedníctvom Rady EÚ. Medzi inými k nim patrili aj tieto:

| — | pozvanie vysokých predstaviteľov predsedajúcich krajín na plenárne zasadnutie výboru a jeho ďalšie fóra (schôdze odborných sekcií, skupín, atď.), |
| --- | --- |

—

pozvanie vysokých predstaviteľov predsedajúcich krajín na plenárne zasadnutie výboru a jeho ďalšie fóra (schôdze odborných sekcií, skupín, atď.),

| — | vymedzenie priorít a príprava osobitných aktivít EHSV v nadväznosti na programy šesťmesačných predsedníctiev Rady, |
| --- | --- |

—

vymedzenie priorít a príprava osobitných aktivít EHSV v nadväznosti na programy šesťmesačných predsedníctiev Rady,

| — | vypracovanie stanovísk EHSV k rôznym otázkam na žiadosť a podnet predsedníctva Rady EÚ, |
| --- | --- |

—

vypracovanie stanovísk EHSV k rôznym otázkam na žiadosť a podnet predsedníctva Rady EÚ,

| — | zapájanie sa do rôznych programov predsedníctva Rady EÚ; vydávanie stanovísk výboru k prerokúvaným otázkam, |
| --- | --- |

—

zapájanie sa do rôznych programov predsedníctva Rady EÚ; vydávanie stanovísk výboru k prerokúvaným otázkam,

| — | návštevy predsedajúcich krajín; zapájanie sa do odborných programov a upevňovanie vzťahov s rôznymi organizáciami občianskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

návštevy predsedajúcich krajín; zapájanie sa do odborných programov a upevňovanie vzťahov s rôznymi organizáciami občianskej spoločnosti,

| — | účasť na významných podujatiach občianskej spoločnosti na európskej úrovni usporadúvaných v predsedníckych krajinách, |
| --- | --- |

—

účasť na významných podujatiach občianskej spoločnosti na európskej úrovni usporadúvaných v predsedníckych krajinách,

| — | organizácia konferencií, prezentácií, kultúrnych podujatí, výstav atď. v sídle EHSV, ktoré sú pre krajiny predsedajúce Rade EÚ a ich občiansku spoločnosť príležitosťou predstaviť sa, |
| --- | --- |

—

organizácia konferencií, prezentácií, kultúrnych podujatí, výstav atď. v sídle EHSV, ktoré sú pre krajiny predsedajúce Rade EÚ a ich občiansku spoločnosť príležitosťou predstaviť sa,

| — | prijímanie skupín návštevníkov (zástupcov organizácií občianskej spoločnosti) z predsedajúcich krajín v sídle EHSV, |
| --- | --- |

—

prijímanie skupín návštevníkov (zástupcov organizácií občianskej spoločnosti) z predsedajúcich krajín v sídle EHSV,

| — | zameranie komunikačnej politiky EHSV na predsedajúcu krajinu a jej občiansku spoločnosť. |
| --- | --- |

—

zameranie komunikačnej politiky EHSV na predsedajúcu krajinu a jej občiansku spoločnosť.

5.   Ďalší krok: Lisabonská zmluva, predsedníctvo Rady EÚ a organizovaná občianska spoločnosť. Odporúčania

| 5.1 | Vychádzame z Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 1. decembra 2009 a Európskej únii ponúkla vhodné podmienky na to, aby mohla s dlhodobou víziou reagovať na mnohoraké výzvy, pred ktorými stojí. |
| --- | --- |

5.1

Vychádzame z Lisabonskej zmluvy, ktorá nadobudla účinnosť 1. decembra 2009 a Európskej únii ponúkla vhodné podmienky na to, aby mohla s dlhodobou víziou reagovať na mnohoraké výzvy, pred ktorými stojí.

| 5.2 | Naším cieľom je rozvíjať participatívnu demokraciu, prehĺbiť kontinuálny dialóg s občanmi a posilniť občiansky dialóg, a prispieť tým k zvýšeniu demokratickej legitimity európskych inštitúcií. |
| --- | --- |

5.2

Naším cieľom je rozvíjať participatívnu demokraciu, prehĺbiť kontinuálny dialóg s občanmi a posilniť občiansky dialóg, a prispieť tým k zvýšeniu demokratickej legitimity európskych inštitúcií.

| 5.3 | Dobrý základ poskytuje na tento účel článok 11 Lisabonskej zmluvy, ktorý ponúka nové možnosti v plnom súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami EHSV uvedenými napríklad v jeho stanovisku na tému „Komisia a mimovládne organizácie: smerom k posilnenému partnerstvu“ (prijaté 13. júla 2000) (2) a na tému „Reprezentatívnosť európskych organizácií občianskej spoločnosti v rámci občianskeho dialógu“ (prijaté 14. februára 2006) (3). Znamená to, že je nielen možné, ale dokonca potrebné, aby sa EHSV, ako inštitucionálny zástupca organizovanej občianskej spoločnosti na európskej úrovni, aktívne a iniciatívne zasadzoval za maximálne využitie príležitostí, ktoré ponúka Lisabonská zmluva, a osobitne jej článok 11, ako to už uviedol vo svojom stanovisku na tému „Zavádzanie Lisabonskej zmluvy do praxe: Participatívna demokracia a európska iniciatíva občanov (článok 11)“, ktoré bolo taktiež prijaté 17. marca 2010 (4). |
| --- | --- |

5.3

Dobrý základ poskytuje na tento účel článok 11 Lisabonskej zmluvy, ktorý ponúka nové možnosti v plnom súlade s predchádzajúcimi odporúčaniami EHSV uvedenými napríklad v jeho stanovisku na tému „Komisia a mimovládne organizácie: smerom k posilnenému partnerstvu“ (prijaté 13. júla 2000) (2) a na tému „Reprezentatívnosť európskych organizácií občianskej spoločnosti v rámci občianskeho dialógu“ (prijaté 14. februára 2006) (3). Znamená to, že je nielen možné, ale dokonca potrebné, aby sa EHSV, ako inštitucionálny zástupca organizovanej občianskej spoločnosti na európskej úrovni, aktívne a iniciatívne zasadzoval za maximálne využitie príležitostí, ktoré ponúka Lisabonská zmluva, a osobitne jej článok 11, ako to už uviedol vo svojom stanovisku na tému „Zavádzanie Lisabonskej zmluvy do praxe: Participatívna demokracia a európska iniciatíva občanov (článok 11)“, ktoré bolo taktiež prijaté 17. marca 2010 (4).

| 5.4 | V tejto súvislosti je predsedníctvo Rady EÚ vhodným nástrojom na:






  — | posilnenie záväzku voči európskej myšlienke a príspevok k tomu, aby aktívne európske občianstvo zohrávalo významnú úlohu v našom každodennom živote, |
| --- | --- | --- |

5.4

V tejto súvislosti je predsedníctvo Rady EÚ vhodným nástrojom na:

—

posilnenie záväzku voči európskej myšlienke a príspevok k tomu, aby aktívne európske občianstvo zohrávalo významnú úlohu v našom každodennom živote,

| — | zabezpečenie toho, že organizácie občianskej spoločnosti a európski občania budú iniciovať politické procesy, ktoré budú na rôznych úrovniach formovať budúcnosť Európskej únie, a priamo sa do nich zapájať, |
| --- | --- |

—

zabezpečenie toho, že organizácie občianskej spoločnosti a európski občania budú iniciovať politické procesy, ktoré budú na rôznych úrovniach formovať budúcnosť Európskej únie, a priamo sa do nich zapájať,

| — | posilnenie občianskeho dialógu, |
| --- | --- |

—

posilnenie občianskeho dialógu,

| — | zaistenie toho, že EHSV bude pokračovať vo svojich aktivitách spojených s predsedníctvami Rady EÚ, a neustále ich obnovovať a obohacovať. V rámci tohto a pre doplnenie výpočtu v bode 4 by EHSV mal:






  a) | podnecovať iniciatívy a spoločné akcie zo strany občianskej spoločnosti, vrátane organizácie významných občianskych podujatí v predsedajúcej krajine; |
| --- | --- | --- |

—

zaistenie toho, že EHSV bude pokračovať vo svojich aktivitách spojených s predsedníctvami Rady EÚ, a neustále ich obnovovať a obohacovať. V rámci tohto a pre doplnenie výpočtu v bode 4 by EHSV mal:

a)

podnecovať iniciatívy a spoločné akcie zo strany občianskej spoločnosti, vrátane organizácie významných občianskych podujatí v predsedajúcej krajine;

| b) | zasadzovať sa za integráciu významných iniciatív občianskej spoločnosti, ktoré sú výsledkom kontinuálneho dialógu s vládnymi partnermi, do programu predsedníctiev, čo by podporilo ich prijatie a podporu zo strany verejnosti; |
| --- | --- |

b)

zasadzovať sa za integráciu významných iniciatív občianskej spoločnosti, ktoré sú výsledkom kontinuálneho dialógu s vládnymi partnermi, do programu predsedníctiev, čo by podporilo ich prijatie a podporu zo strany verejnosti;

| c) | pravidelne diskutovať prostredníctvom kontaktnej skupiny s európskymi občianskymi organizáciami a sieťami o otázkach spojených s úradujúcim predsedníctvom, ktoré sú dôležité pre občiansku spoločnosť; |
| --- | --- |

c)

pravidelne diskutovať prostredníctvom kontaktnej skupiny s európskymi občianskymi organizáciami a sieťami o otázkach spojených s úradujúcim predsedníctvom, ktoré sú dôležité pre občiansku spoločnosť;

| d) | vyzývať hospodárske a sociálne rady (alebo podobné inštitúcie) v krajinách predsedajúcich Rade EÚ, aby sa aktívne zapájali do aktivít a programov, ktoré sa ich týkajú; |
| --- | --- |

d)

vyzývať hospodárske a sociálne rady (alebo podobné inštitúcie) v krajinách predsedajúcich Rade EÚ, aby sa aktívne zapájali do aktivít a programov, ktoré sa ich týkajú;

| e) | zabezpečiť, aby sa členom EHSV pochádzajúcim z krajiny predsedajúcej Rade EÚ poskytla všetka pomoc potrebná na úspešné vykonávanie činnosti vo vzťahu k predsedníctvu; |
| --- | --- |

e)

zabezpečiť, aby sa členom EHSV pochádzajúcim z krajiny predsedajúcej Rade EÚ poskytla všetka pomoc potrebná na úspešné vykonávanie činnosti vo vzťahu k predsedníctvu;

| f) | umožniť organizáciám občianskej spoločnosti účinne podporiť prostredníctvom šírenia osvedčených postupov prácu predsedajúcej krajiny. |
| --- | --- |

f)

umožniť organizáciám občianskej spoločnosti účinne podporiť prostredníctvom šírenia osvedčených postupov prácu predsedajúcej krajiny.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  „Predsedníctvo Rady, ... vykonávajú vopred určené skupiny troch členských štátov počas obdobia 18 mesiacov“ (Ú. v. EÚ C 115, 9.5.2008, s. 341; vyhlásenie k článku 16 ods. 9 Zmluvy o Európskej únii týkajúcemu sa rozhodnutia Európskej rady o vykonávaní predsedníctva Rady, článok 1 ods. 1). Tieto skupiny členských štátov sa zvyčajne nazývajú „tri predsedníctva“.

1

(2)  Ú. v. ES C 268, 19.9.2000.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 88, 11.4. 2006.

3

(4)  Pozri stranu 59 aktuálneho Úradného vestníka.

4

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/59 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/59

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Zavádzanie Lisabonskej zmluvy do praxe: Participatívna demokracia a európska iniciatíva občanov (článok 11)“ (stanovisko z vlastnej iniciatívy)

2010/C 354/10

Spravodajkyňa: Anne-Marie SIGMUND

Európsky hospodársky a sociálny výbor sa 16. júla 2009 rozhodol podľa článku 29 ods. 2 vnútorného poriadku vypracovať stanovisko z vlastnej iniciatívy na tému

„Zavádzanie Lisabonskej zmluvy do praxe: Participatívna demokracia a európska iniciatíva občanov (článok 11).“

Podvýbor poverený vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijal svoje stanovisko 11. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) prijal 163 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

1.1   Ustanovenia Zmluvy o Európskej únii týkajúce sa demokratických zásad, na ktorých je Európska únia založená, najmä článok 11 Zmluvy o EÚ, sú podľa výboru míľnikom v úsilí dosiahnuť skutočnú Európu občanov, t. j. Európu v ktorej by sa občania podieľali na jej živote, využívali možnosti, ktoré im poskytuje a formovali ju podľa svojich predstáv. Je však potrebné záväznejšie definovať jednotlivé demokratické procesy a mať k dispozícii aj potrebné štruktúry.

1.2   Pokiaľ ide o horizontálny občiansky dialóg (článok 11 ods. 1 Zmluvy o EÚ) a vertikálny občiansky dialóg (článok 11 ods. 2 Zmluvy o EÚ), výbor žiada, aby bol tento nástroj jasne definovaný a boli stanovené aj pravidlá pre jeho postupy a účastníkov. Navrhuje, aby Komisia – podobne ako to urobila v prípade článku 11 ods. 4 Zmluvy o EÚ – predložila zelenú knihu o občianskom dialógu, ktorou by začala konzultáciu. Na základe výsledkov konzultácie by potom prijala potrebné pravidlá.

1.3   Výbor, podobne ako už niekoľkokrát predtým, zdôrazňuje, že je pripravený prispieť k formovaniu občianskeho dialógu ako partner a sprostredkovateľ, a ďalej rozvíjať svoju úlohu ako spojovací článok. Výbor ponúka všetkým orgánom Únie možnosť využiť jeho sieť a infraštruktúru, a konštruktívne tak podporovať občiansky dialóg s organizovanou občianskou spoločnosťou.

1.4   Článok 11 ods. 3 Zmluvy o EÚ začleňuje konzultáciu, ktorú Komisia už aj doteraz hojne využívala, do nového kontextu posilneného participatívneho piliera európskeho demokratického modelu. Aj v prípade tohto nástroja výbor požaduje, aby sa stanovili jasné postupy, ktoré by boli v súlade so zásadami transparentnosti, otvorenosti a reprezentatívnosti.

1.5   Zmluva po prvý raz v dejinách zavádza priamy demokratický postup na cezhraničnej a nadnárodnej úrovni, a to európsku iniciatívu občanov, ktorú ustanovuje článok 11 ods. 4 Zmluvy o EÚ. Výbor výslovne víta túto možnosť a chce sa konkrétne podieľať na tejto historickej premiére. Výbor preto upresňuje svoj postoj, pokiaľ ide o konkrétne vykonávacie predpisy, ktoré musia byť vypracované ešte v roku 2010. Treba pritom dbať na to, aby

| — | občanom neboli pri výkone ich participatívnych možností kladené do cesty zbytočné prekážky, keďže ide len o „programovú iniciatívu“, |
| --- | --- |

—

občanom neboli pri výkone ich participatívnych možností kladené do cesty zbytočné prekážky, keďže ide len o „programovú iniciatívu“,

| — | jasné pravidlá a ustanovenia iniciátorom uľahčili organizáciu iniciatívy vo všetkých 27 členských krajinách bez toho, aby narážali na nečakané prekážky na úrovni jednotlivých krajín, |
| --- | --- |

—

jasné pravidlá a ustanovenia iniciátorom uľahčili organizáciu iniciatívy vo všetkých 27 členských krajinách bez toho, aby narážali na nečakané prekážky na úrovni jednotlivých krajín,

| — | bola iniciátorom v prípade potreby poskytnutá finančná pomoc, ak dosiahnu určitú hranicu. |
| --- | --- |

—

bola iniciátorom v prípade potreby poskytnutá finančná pomoc, ak dosiahnu určitú hranicu.

1.6   Výbor sa ponúka ako centrálny prvok nadnárodnej, demokratickej infraštruktúry v Európe a bude svoju funkciu v rámci článku 11 Zmluvy o EÚ vykonávať cielene a účinne. Súčasne navrhuje, že bude fungovať ako helpdesk pre poskytovanie informácií, podporovať iniciatívy občanov v prípade potreby sprievodným stanoviskom, organizovať verejné diskusie k úspešnej iniciatíve a prípadne podporovať stanoviskom aj hodnotenie, ktoré bude k iniciatívam vypracúvať Komisia.

2.   Kontext

2.1   V decembri 2001 sa hlavy štátov a predsedovia vlád členských krajín dohodli v Laekene na novej metóde na vypracovanie európskych zmlúv a rozhodli sa zvolať „Konvent o budúcnosti Európy“, ktorý vďaka svojmu zloženiu (1) dosiahol pozoruhodnú demokratickú dynamiku a v júni 2003 predložil text, ktorý obsahoval novátorské návrhy smerom k väčšej transparentnosti a participácii.

2.2   Po tom, čo bola na základe negatívneho výsledku referenda vo Francúzsku a Holandsku zamietnutá „Zmluva o Ústave pre Európu“, ktorú Konvent vypracoval, bola 13. decembra 2007 v Lisabone podpísaná prepracovaná Zmluva o EÚ. Tá nadobudla účinnosť 1. decembra 2009.

3.   Úvod

3.1   Vďaka tomu, že Lisabonská zmluva nadobudla účinnosť, sú mnohé postupy priamejšie a transparentnejšie, právomoci jasnejšie vymedzené, Európsky parlament má väčšie právomoci a Európska únia posilnila svoje vystupovanie navonok i smerom dovnútra.

3.2   Okrem foriem parlamentnej (nepriamej) demokraci (2) Zmluva o EÚ zavedením participatívnej (priamej) demokracie európsky model demokracie rozširuje a posilňuje, nie však nahrádza.

3.3   Konkrétne ustanovenia o participatívnej demokracii sa týkajú

| — | horizontálneho občianskeho dialógu, |
| --- | --- |

—

horizontálneho občianskeho dialógu,

| — | vertikálneho občianskeho dialógu, |
| --- | --- |

—

vertikálneho občianskeho dialógu,

| — | už existujúcich konzultačných postupov, ktoré využíva Komisia a |
| --- | --- |

—

už existujúcich konzultačných postupov, ktoré využíva Komisia a

| — | novej európskej iniciatívy občanov. |
| --- | --- |

—

novej európskej iniciatívy občanov.

3.4   V súlade s charakterom Zmluvy o EÚ sú ustanovenia článku 11 Zmluvy o EÚ len rámcovými podmienkami, ktoré teraz treba zadefinovať, vytvoriť a zaviesť do praxe prostredníctvom príslušných legislatívnych opatrení. Príslušní aktéri im potom musia vdýchnuť život.

3.5   Pokiaľ ide o európsku iniciatívu občanov, Komisia sa už vydala správnym smerom a uverejnila zelenú knihu (3). Po skončení konzultácie predloží návrh nariadenia o uplatňovaní článku 11 ods. 4 Zmluvy o EÚ. Tým vyslala jasný signál, že pri príprave uplatňovania nového nástroja chce stavať na dialógu a zohľadňovať predovšetkým aj tých aktérov občianskej spoločnosti a tých občanov z celej Únie, ktorí budú v ďalšom priebehu tvorcami tejto iniciatívy.

4.   Lisabonská zmluva – článok 11 Zmluvy o EÚ

4.1   Horizontálny občiansky dialóg

Článok 11 ods. 1 Zmluvy o EÚ: „Inštitúcie dávajú primeraným spôsobom občanom a reprezentatívnym združeniam možnosť verejne vyjadrovať a vymieňať si názory na všetky oblasti činnosti Únie.“

| 4.1.1 | Toto ustanovenie zmluvy je základom pre horizontálny občiansky dialóg, bližšie ho však neurčuje. Výbor sa vo svojich stanoviskách (4)
   (5)
   (6) už viackrát vyjadroval k občianskemu dialógu a vyjadril názor, že podľa neho je tento dialóg základným prvkom účasti na európskom modeli demokracie. Rovnako už viackrát zdôraznil, že je pripravený fungovať ako platforma pre tento dialóg a jeho multiplikátor, a prispieť tak k vzniku európskej verejnosti. V tejto súvislosti výbor opakovane podčiarkol, že sa chce a aj bude zapájať do formovania a rozvoja sociálneho dialógu ako partner a sprostredkovateľ. V tejto súvislosti vyjadril svoje odhodlanie ďalej rozvíjať svoju úlohu ako spojovací článok a poskytovať aj praktickú pomoc, napríklad tým, že dá k dispozícii svoju infraštruktúru. Výboru veľmi záleží na tom, aby prispel k tomu, že sa občiansky dialóg v potrebnej miere dostane do povedomia (európskej) verejnosti, a stane sa tak skutočnou interaktívnou komunikáciou. |
| --- | --- |

4.1.1

Toto ustanovenie zmluvy je základom pre horizontálny občiansky dialóg, bližšie ho však neurčuje. Výbor sa vo svojich stanoviskách (4)
   (5)
   (6) už viackrát vyjadroval k občianskemu dialógu a vyjadril názor, že podľa neho je tento dialóg základným prvkom účasti na európskom modeli demokracie. Rovnako už viackrát zdôraznil, že je pripravený fungovať ako platforma pre tento dialóg a jeho multiplikátor, a prispieť tak k vzniku európskej verejnosti. V tejto súvislosti výbor opakovane podčiarkol, že sa chce a aj bude zapájať do formovania a rozvoja sociálneho dialógu ako partner a sprostredkovateľ. V tejto súvislosti vyjadril svoje odhodlanie ďalej rozvíjať svoju úlohu ako spojovací článok a poskytovať aj praktickú pomoc, napríklad tým, že dá k dispozícii svoju infraštruktúru. Výboru veľmi záleží na tom, aby prispel k tomu, že sa občiansky dialóg v potrebnej miere dostane do povedomia (európskej) verejnosti, a stane sa tak skutočnou interaktívnou komunikáciou.

| 4.1.2 | Výbor ešte raz zdôrazňuje, že tento nástroj participatívnej demokracie musí byť jasne definovaný a musia byť stanovené konkrétne pravidlá jeho fungovania. Napríklad musí byť jasne dané, aké kritériá reprezentatívnosti musia splniť združenia spomínané v tomto odseku na to, aby sa mohli do tohto dialógu zapojiť. Aj v otázke reprezentatívnosti aktérov organizovanej občianskej spoločnosti už výbor poukázal (7) na to, aké je dôležité, aby sa rozlišovalo medzi kvantitatívnou (legitímne zastúpenie väčšiny zainteresovaných) a kvalitatívnou (dôkaz o disponovaní príslušnými odbornými poznatkami) reprezentatívnosťou. Výbor sa domnieva, že združenia, ktoré sa budú zapájať do dialógu, by mali spĺňať kvantitatívne i kvalitatívne kritérium reprezentatívnosti. |
| --- | --- |

4.1.2

Výbor ešte raz zdôrazňuje, že tento nástroj participatívnej demokracie musí byť jasne definovaný a musia byť stanovené konkrétne pravidlá jeho fungovania. Napríklad musí byť jasne dané, aké kritériá reprezentatívnosti musia splniť združenia spomínané v tomto odseku na to, aby sa mohli do tohto dialógu zapojiť. Aj v otázke reprezentatívnosti aktérov organizovanej občianskej spoločnosti už výbor poukázal (7) na to, aké je dôležité, aby sa rozlišovalo medzi kvantitatívnou (legitímne zastúpenie väčšiny zainteresovaných) a kvalitatívnou (dôkaz o disponovaní príslušnými odbornými poznatkami) reprezentatívnosťou. Výbor sa domnieva, že združenia, ktoré sa budú zapájať do dialógu, by mali spĺňať kvantitatívne i kvalitatívne kritérium reprezentatívnosti.

| 4.1.3 | Okrem toho bude potrebné, aby zákonodarca bližšie stanovil aj to, aké opatrenia musí prijať on sám na to, aby vyhovel požiadavke „primeraného spôsobu“ (pozri článok 11 ods. 1 Zmluvy o EÚ). |
| --- | --- |

4.1.3

Okrem toho bude potrebné, aby zákonodarca bližšie stanovil aj to, aké opatrenia musí prijať on sám na to, aby vyhovel požiadavke „primeraného spôsobu“ (pozri článok 11 ods. 1 Zmluvy o EÚ).

| 4.1.4 | V tejto súvislosti považuje výbor za dôležité poukázať na rozdiel medzi európskym občianskym dialógom a európskym sociálnym dialógom, a upozorňuje na to, aby sa tieto pojmy nemiešali. Aj európsky sociálny dialóg je samozrejme nosným prvkom kvalifikovanej účasti, platia však preň osobitné pravidlá, pokiaľ ide o obsah, účasť na ňom, postupy a jeho vplyvy. Jeho význam vyjadruje skutočnosť, že je právne zakotvený v zmluve. |
| --- | --- |

4.1.4

V tejto súvislosti považuje výbor za dôležité poukázať na rozdiel medzi európskym občianskym dialógom a európskym sociálnym dialógom, a upozorňuje na to, aby sa tieto pojmy nemiešali. Aj európsky sociálny dialóg je samozrejme nosným prvkom kvalifikovanej účasti, platia však preň osobitné pravidlá, pokiaľ ide o obsah, účasť na ňom, postupy a jeho vplyvy. Jeho význam vyjadruje skutočnosť, že je právne zakotvený v zmluve.

4.2   Vertikálny občiansky dialóg

Článok 11 ods. 2 Zmluvy o EÚ: „Inštitúcie udržiavajú otvorený, transparentný a pravidelný dialóg s reprezentatívnymi združeniami a občianskou spoločnosťou.“

| 4.2.1 | Tento odsek zohľadňuje vertikálny občiansky dialóg a zaväzuje orgány Únie k tomu, aby ho pravidelne udržiavali. Aj k tejto forme občianskeho dialógu sa už výbor vyjadril (8), a aj teraz vyzýva Komisiu, aby stanovila podrobnosti týkajúce sa obsahovej a organizačnej stránky tohto dialógu. |
| --- | --- |

4.2.1

Tento odsek zohľadňuje vertikálny občiansky dialóg a zaväzuje orgány Únie k tomu, aby ho pravidelne udržiavali. Aj k tejto forme občianskeho dialógu sa už výbor vyjadril (8), a aj teraz vyzýva Komisiu, aby stanovila podrobnosti týkajúce sa obsahovej a organizačnej stránky tohto dialógu.

| 4.2.2 | Európsky parlament už dávnejšie - v očakávaní tohto ustanovenia zmluvy – vytvoril tzv. systém „Agora“ a tým aj nástroj vertikálneho občianskeho dialógu. |
| --- | --- |

4.2.2

Európsky parlament už dávnejšie - v očakávaní tohto ustanovenia zmluvy – vytvoril tzv. systém „Agora“ a tým aj nástroj vertikálneho občianskeho dialógu.

| 4.2.3 | Keďže článok 11 ods. 2 Zmluvy o EÚ zaväzuje všetky orgány Únie k dialógu s občianskou spoločnosťou, vyzýva výbor všetky ostatné orgány, najmä však Radu, aby čo najskôr prezentovali svoje zámery týkajúce sa uplatňovania tohto článku zmluvy. |
| --- | --- |

4.2.3

Keďže článok 11 ods. 2 Zmluvy o EÚ zaväzuje všetky orgány Únie k dialógu s občianskou spoločnosťou, vyzýva výbor všetky ostatné orgány, najmä však Radu, aby čo najskôr prezentovali svoje zámery týkajúce sa uplatňovania tohto článku zmluvy.

| 4.2.4 | Výbor ponúka všetkým orgánom Únie možnosť využiť jeho sieť a infraštruktúru, a rozbehnúť tak tento vertikálny dialóg s organizovanou občianskou spoločnosťou alebo ho konštruktívne podporovať. |
| --- | --- |

4.2.4

Výbor ponúka všetkým orgánom Únie možnosť využiť jeho sieť a infraštruktúru, a rozbehnúť tak tento vertikálny dialóg s organizovanou občianskou spoločnosťou alebo ho konštruktívne podporovať.

4.3   Konzultácie Európskej komisie

Článok 11 ods. 3 Zmluvy o EÚ: „Európska komisia vedie rozsiahle konzultácie s dotknutými stranami s cieľom zabezpečiť súdržnosť a transparentnosť činností Únie.“

| 4.3.1 | Toto ustanovenie začleňuje konzultáciu, ktorú Komisia už aj doteraz hojne využívala, do nového kontextu posilneného participatívneho piliera európskeho demokratického modelu. Výbor pripomína (9)
   (10), že tieto konzultácie sú v podstate jednou z hlavných súčastí koncepcie „európskeho riadenia“ (11), ktorú Komisia zaviedla v roku 2001, a ako opatrenie „zhora nadol“ umožňujú občianskej spoločnosti konať len sprostredkovane. Ešte raz poukazuje na to, že je potrebné rozlišovať medzi „konzultáciou“, ktorá je mocenským opatrením a „participáciou“ ako právom občanov. Aspekt aktívneho zapojenia sa organizovanej občianskej spoločnosti z vlastnej iniciatívy do nejakého procesu („zdola nahor“) zostáva týmto opatrením nedotknutý. |
| --- | --- |

4.3.1

Toto ustanovenie začleňuje konzultáciu, ktorú Komisia už aj doteraz hojne využívala, do nového kontextu posilneného participatívneho piliera európskeho demokratického modelu. Výbor pripomína (9)
   (10), že tieto konzultácie sú v podstate jednou z hlavných súčastí koncepcie „európskeho riadenia“ (11), ktorú Komisia zaviedla v roku 2001, a ako opatrenie „zhora nadol“ umožňujú občianskej spoločnosti konať len sprostredkovane. Ešte raz poukazuje na to, že je potrebné rozlišovať medzi „konzultáciou“, ktorá je mocenským opatrením a „participáciou“ ako právom občanov. Aspekt aktívneho zapojenia sa organizovanej občianskej spoločnosti z vlastnej iniciatívy do nejakého procesu („zdola nahor“) zostáva týmto opatrením nedotknutý.

| 4.3.2 | Výbor je pripravený podporovať Európsku komisiu v rámci svojho mandátu v prípade, že by chcela realizovať konzultácie nad rámec bežnej online konzultácie, napr. pri organizovaní spoločných verejných diskusií o špecifických otázkach, či pri usporadúvaní otvorených konzultácií v rámci fóra zainteresovaných strán prostredníctvom metódy „open space“. |
| --- | --- |

4.3.2

Výbor je pripravený podporovať Európsku komisiu v rámci svojho mandátu v prípade, že by chcela realizovať konzultácie nad rámec bežnej online konzultácie, napr. pri organizovaní spoločných verejných diskusií o špecifických otázkach, či pri usporadúvaní otvorených konzultácií v rámci fóra zainteresovaných strán prostredníctvom metódy „open space“.

| 4.3.3 | Len samotná konzultácia však nie je skutočným dialógom s organizovanou občianskou spoločnosťou. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby prepracovala súčasnú metodiku konzultácií a zmenila ich štruktúru. Časový rámec, v ktorom konzultácia prebieha, musí byť primeraný, aby mala organizovaná občianska spoločnosť a občania skutočne čas vypracovať svoje odpovede a aby sa konzultácie neuskutočňovali len pro forma. Okrem toho musí byť proces vyhodnocovania konzultácií transparentnejší. Komisia by mala odpovedať na podania a zdôvodniť svoje stanovisko, prečo nebol príslušný návrh zohľadnený resp. prečo bol zamietnutý. Len tak sa dostane do skutočného dialógu. Tieto a iné zlepšenia by mala Komisia intenzívne prediskutovať s organizovanou občianskou spoločnosťou. |
| --- | --- |

4.3.3

Len samotná konzultácia však nie je skutočným dialógom s organizovanou občianskou spoločnosťou. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby prepracovala súčasnú metodiku konzultácií a zmenila ich štruktúru. Časový rámec, v ktorom konzultácia prebieha, musí byť primeraný, aby mala organizovaná občianska spoločnosť a občania skutočne čas vypracovať svoje odpovede a aby sa konzultácie neuskutočňovali len pro forma. Okrem toho musí byť proces vyhodnocovania konzultácií transparentnejší. Komisia by mala odpovedať na podania a zdôvodniť svoje stanovisko, prečo nebol príslušný návrh zohľadnený resp. prečo bol zamietnutý. Len tak sa dostane do skutočného dialógu. Tieto a iné zlepšenia by mala Komisia intenzívne prediskutovať s organizovanou občianskou spoločnosťou.

4.4   Európska iniciatíva občanov

Článok 11 ods. 4 Zmluvy o EÚ: „Občania Únie, ktorých počet dosiahne najmenej jeden milión a ktorí sú štátnymi príslušníkmi významného počtu členských štátov, sa môžu ujať iniciatívy a vyzvať Európsku komisiu, aby v rámci svojich právomocí predložila vhodný návrh vo veciach, o ktorých sa občania domnievajú, že na účely uplatňovania zmlúv je potrebný právny akt Únie.“

| 4.4.1 | Výbor súhlasí s názorom, že význam európskej iniciatívy občanov pre európsku integráciu ďaleko presahuje čisto právny rozmer, a že ju treba hodnotiť ako prvý prvok priamej demokracie na nadnárodnej úrovni, ktorý je však, podľa znenia ustanovenia, obmedzený len na občanov Únie. Výbor by uvítal, keby pri prípadnej revízii ustanovení zmluvy boli zohľadnení aj občania tretích krajín, ktorí trvalo žijú na území Európskej únie. |
| --- | --- |

4.4.1

Výbor súhlasí s názorom, že význam európskej iniciatívy občanov pre európsku integráciu ďaleko presahuje čisto právny rozmer, a že ju treba hodnotiť ako prvý prvok priamej demokracie na nadnárodnej úrovni, ktorý je však, podľa znenia ustanovenia, obmedzený len na občanov Únie. Výbor by uvítal, keby pri prípadnej revízii ustanovení zmluvy boli zohľadnení aj občania tretích krajín, ktorí trvalo žijú na území Európskej únie.

| 4.4.2 | Treba zdôrazniť, že v prípade novej európskej iniciatívy občanov nejde o petíciu, ktorá je záväzná a vedie k vypísaniu referenda a ktorá existuje v právnom systéme viacerých členských krajín, ale o „programovú iniciatívu“, ktorá vyzýva Komisiu, aby podnikla v určitej oblasti legislatívne kroky. Je to menšinový nástroj, ktorý vytvára len možnosť zasiahnuť do tvorby politického programu. Zákonodarná iniciatíva zostáva v rukách Komisie a aj prípadný legislatívny proces na základe tejto iniciatívy občanov by prebiehal podľa stanovených postupov. |
| --- | --- |

4.4.2

Treba zdôrazniť, že v prípade novej európskej iniciatívy občanov nejde o petíciu, ktorá je záväzná a vedie k vypísaniu referenda a ktorá existuje v právnom systéme viacerých členských krajín, ale o „programovú iniciatívu“, ktorá vyzýva Komisiu, aby podnikla v určitej oblasti legislatívne kroky. Je to menšinový nástroj, ktorý vytvára len možnosť zasiahnuť do tvorby politického programu. Zákonodarná iniciatíva zostáva v rukách Komisie a aj prípadný legislatívny proces na základe tejto iniciatívy občanov by prebiehal podľa stanovených postupov.

| 4.4.3 | Tento nástroj musí mať samozrejme určité pravidlá a normy. Keďže však nástroje priamej demokracie na európskej úrovni musíme ešte len vytvoriť, mal by sa európskej iniciatíve občanov ponechať dostatočný priestor na jej ďalší rozvoj. Nariadenie o uplatňovaní článku 11 ods. 4 Zmluvy o EÚ by malo stanoviť podľa možnosti nízke minimálne a kvalifikačné normy, a ponechávať dostatočný priestor na individuálne zváženie a voľnejší výklad v oblastiach, kde na úrovni Spoločenstva chýbajú predchádzajúce skúsenosti, keďže európskou iniciatívou občanov sa dá dosiahnuť len to, že určitá téma sa stane súčasťou pracovného programu Komisie. |
| --- | --- |

4.4.3

Tento nástroj musí mať samozrejme určité pravidlá a normy. Keďže však nástroje priamej demokracie na európskej úrovni musíme ešte len vytvoriť, mal by sa európskej iniciatíve občanov ponechať dostatočný priestor na jej ďalší rozvoj. Nariadenie o uplatňovaní článku 11 ods. 4 Zmluvy o EÚ by malo stanoviť podľa možnosti nízke minimálne a kvalifikačné normy, a ponechávať dostatočný priestor na individuálne zváženie a voľnejší výklad v oblastiach, kde na úrovni Spoločenstva chýbajú predchádzajúce skúsenosti, keďže európskou iniciatívou občanov sa dá dosiahnuť len to, že určitá téma sa stane súčasťou pracovného programu Komisie.

| 4.4.4 | Výbor sa však v žiadnom prípade nestotožňuje s postojom Európskeho parlamentu (12), že „sledovanie postupu podávania iniciatívy občanov je politickou úlohou Európskeho parlamentu“ a vyslovuje sa proti tomu, aby zákonodarca sledoval nejaký proces v predlegislatívnej oblasti. Takáto „kontrola“ by porušovala zásadu deľby právomocí. Výbor preto navrhuje, aby sa vytvorila nezávislá „poradná inštancia“, resp. akýsi „helpdesk“, ktorý/ktorá by pomáhala pri príprave a rozbiehaní európskej iniciatívy občanov. Dalo by sa tak ak už nie úplne zabrániť, tak aspoň spravidla predísť zjavným konfliktom s ustanoveniami týkajúcimi sa podmienok pre začatie a vykonávanie iniciatívy. |
| --- | --- |

4.4.4

Výbor sa však v žiadnom prípade nestotožňuje s postojom Európskeho parlamentu (12), že „sledovanie postupu podávania iniciatívy občanov je politickou úlohou Európskeho parlamentu“ a vyslovuje sa proti tomu, aby zákonodarca sledoval nejaký proces v predlegislatívnej oblasti. Takáto „kontrola“ by porušovala zásadu deľby právomocí. Výbor preto navrhuje, aby sa vytvorila nezávislá „poradná inštancia“, resp. akýsi „helpdesk“, ktorý/ktorá by pomáhala pri príprave a rozbiehaní európskej iniciatívy občanov. Dalo by sa tak ak už nie úplne zabrániť, tak aspoň spravidla predísť zjavným konfliktom s ustanoveniami týkajúcimi sa podmienok pre začatie a vykonávanie iniciatívy.

| 4.4.5 | Parlament v uvedenom uznesení celkom správne poukazuje na to, že treba rozlišovať medzi petíciami, ktoré sa adresujú Parlamentu, a iniciatívami občanov, ktoré sú výzvou adresovanou Komisii. Preto musia byť aj postupy a požiadavky, ktoré sa spájajú s oboma týmito nástrojmi zasahovania zdola, rôzne sformulované. |
| --- | --- |

4.4.5

Parlament v uvedenom uznesení celkom správne poukazuje na to, že treba rozlišovať medzi petíciami, ktoré sa adresujú Parlamentu, a iniciatívami občanov, ktoré sú výzvou adresovanou Komisii. Preto musia byť aj postupy a požiadavky, ktoré sa spájajú s oboma týmito nástrojmi zasahovania zdola, rôzne sformulované.

| 4.4.6 | Európska iniciatíva občanov je ako nástroj priamej demokracie účinným prostriedkom aj na rozprúdenie nadnárodných úvah. Občania, ktorí sa momentálne odvrátili od „politickej Európy“, tak do nej môžu vniesť svoje konkrétne iniciatívy a ciele. Čím viac možností budú mať a čím viac budú podnecovaní zapájať sa do týchto iniciatív bez zbytočných administratívnych prekážok, tým skôr sa rozplynie ich pocit, že sú len divákmi nepochopiteľných rozhodnutí a tým skôr prestanú byť objektom a stanú sa subjektom európskeho projektu. Takýto postupný proces, ktorý si vyžaduje, aby sme sa zaoberali problémami týkajúcimi sa Európy, bude mať za následok vytvorenie európskeho povedomia, európskej verejnosti. |
| --- | --- |

4.4.6

Európska iniciatíva občanov je ako nástroj priamej demokracie účinným prostriedkom aj na rozprúdenie nadnárodných úvah. Občania, ktorí sa momentálne odvrátili od „politickej Európy“, tak do nej môžu vniesť svoje konkrétne iniciatívy a ciele. Čím viac možností budú mať a čím viac budú podnecovaní zapájať sa do týchto iniciatív bez zbytočných administratívnych prekážok, tým skôr sa rozplynie ich pocit, že sú len divákmi nepochopiteľných rozhodnutí a tým skôr prestanú byť objektom a stanú sa subjektom európskeho projektu. Takýto postupný proces, ktorý si vyžaduje, aby sme sa zaoberali problémami týkajúcimi sa Európy, bude mať za následok vytvorenie európskeho povedomia, európskej verejnosti.

| 4.4.7 | Z obsahového hľadiska musíme poukázať na to, že európska iniciatíva občanov nesmie samozrejme porušovať ustanovenia zmluvy, ani európsku chartu základných práv. Podobne ako v nepriamom (parlamentárnom) procese sa však aj v priamom (občianskom) procese tvorby verejnej mienky môže stať, že extrémistické zoskupenia využijú (či zneužijú) existujúce kanály tvorby verejnej mienky na svoje účely. To je veľkou a zásadnou výzvou pre každú demokraciu, ale súčasne aj najväčšia výhoda v porovnaní s nedemokratickými systémami. Moderná zastupiteľská demokracia, založená na priamych i nepriamych pilieroch, musí byť pripravená otvorene a transparentne diskutovať aj o nepríjemných, ba dokonca extrémistických, otázkach. |
| --- | --- |

4.4.7

Z obsahového hľadiska musíme poukázať na to, že európska iniciatíva občanov nesmie samozrejme porušovať ustanovenia zmluvy, ani európsku chartu základných práv. Podobne ako v nepriamom (parlamentárnom) procese sa však aj v priamom (občianskom) procese tvorby verejnej mienky môže stať, že extrémistické zoskupenia využijú (či zneužijú) existujúce kanály tvorby verejnej mienky na svoje účely. To je veľkou a zásadnou výzvou pre každú demokraciu, ale súčasne aj najväčšia výhoda v porovnaní s nedemokratickými systémami. Moderná zastupiteľská demokracia, založená na priamych i nepriamych pilieroch, musí byť pripravená otvorene a transparentne diskutovať aj o nepríjemných, ba dokonca extrémistických, otázkach.

4.5   Zelená kniha Európskej komisie o európskej iniciatíve občanov

| 4.5.1 | Hoci výbor nebol priamym adresátom ukončenej konzultácie, chcel by ešte pred nastávajúcim rokovaním o návrhu nariadenia v Európskom parlamente a v Rade kvalifikovane prispieť k tvorbe verejnej mienky a preto ďalej v texte uvádza svoj postoj k otázkam, ktoré načrtla zelená kniha. |
| --- | --- |

4.5.1

Hoci výbor nebol priamym adresátom ukončenej konzultácie, chcel by ešte pred nastávajúcim rokovaním o návrhu nariadenia v Európskom parlamente a v Rade kvalifikovane prispieť k tvorbe verejnej mienky a preto ďalej v texte uvádza svoj postoj k otázkam, ktoré načrtla zelená kniha.

4.6   Minimálny počet členských štátov, z ktorých musia občania pochádzať

| 4.6.1 | Výbor súhlasí s názorom Komisie, že minimálna hranica musí byť stanovená podľa objektívnych kritérií. Nesúhlasí však s názorom Komisie, že až 9 štátov, teda jedna tretina, môže zabezpečiť reprezentatívnosť záujmu Únie, nesúhlasí však ani s názormi niektorých organizácií, že už 4 členské štáty postačujú na splnenie požiadavky významného počtu krajín. |
| --- | --- |

4.6.1

Výbor súhlasí s názorom Komisie, že minimálna hranica musí byť stanovená podľa objektívnych kritérií. Nesúhlasí však s názorom Komisie, že až 9 štátov, teda jedna tretina, môže zabezpečiť reprezentatívnosť záujmu Únie, nesúhlasí však ani s názormi niektorých organizácií, že už 4 členské štáty postačujú na splnenie požiadavky významného počtu krajín.

| 4.6.2 | Výbor sa pripája k názoru Európskeho parlamentu, že jedna štvrtina, teda aktuálne 7 krajín, je vhodnou hranicou. Táto hodnota je odvodená z článku 76 Zmluvy o fungovaní EÚ, ktorý umožňuje prijať na základe iniciatívy jednej štvrtiny členských štátov právne akty týkajúce sa administratívnej spolupráce v oblastiach justičnej a policajnej spolupráce alebo trestnoprávnej oblasti. Výbor sa domnieva, že táto referencia je primeraná aj pokiaľ ide o kvalifikovaný európsky rozmer iniciatívy občanov. |
| --- | --- |

4.6.2

Výbor sa pripája k názoru Európskeho parlamentu, že jedna štvrtina, teda aktuálne 7 krajín, je vhodnou hranicou. Táto hodnota je odvodená z článku 76 Zmluvy o fungovaní EÚ, ktorý umožňuje prijať na základe iniciatívy jednej štvrtiny členských štátov právne akty týkajúce sa administratívnej spolupráce v oblastiach justičnej a policajnej spolupráce alebo trestnoprávnej oblasti. Výbor sa domnieva, že táto referencia je primeraná aj pokiaľ ide o kvalifikovaný európsky rozmer iniciatívy občanov.

4.7   Minimálny počet podpisov na jeden členský štát

| 4.7.1 | Keďže sa v Lisabonskej zmluve hovorí o „významnom počte členských štátov“, bolo by možné neuvádzať žiadny minimálny počet podpisov na krajinu. Výbor však, s odkazom na požiadavku dvojitej väčšiny, ktorá sa v zmluve viackrát opakuje, súhlasí a názorom Komisie, že nestanovenie tejto požiadavky minimálneho počtu účastníkov za členský štát, by nebolo v duchu zmluvy. |
| --- | --- |

4.7.1

Keďže sa v Lisabonskej zmluve hovorí o „významnom počte členských štátov“, bolo by možné neuvádzať žiadny minimálny počet podpisov na krajinu. Výbor však, s odkazom na požiadavku dvojitej väčšiny, ktorá sa v zmluve viackrát opakuje, súhlasí a názorom Komisie, že nestanovenie tejto požiadavky minimálneho počtu účastníkov za členský štát, by nebolo v duchu zmluvy.

| 4.7.2 | Namiesto fixného číselného stanovenia percentuálneho podielu 0,2 % na členský štát navrhuje výbor pohyblivý systém, ktorý by mohol zmysluplne vyvažovať členské štáty. Mohla by byť stanovená absolútna spodná hranica vo výške 0,08 % (13) potrebná na to, aby boli podpisy nejakého členského štátu vzaté do úvahy. Celkovo je však na iniciatívu občanov potrebný 1 milión podpisov. Kombináciou týchto dvoch kritérií sa automaticky dosiahne vyrovnanie medzi požiadavkou reprezentatívnosti, ktorú stanovuje zmluva, a skutočným celoeurópskym záujmom. |
| --- | --- |

4.7.2

Namiesto fixného číselného stanovenia percentuálneho podielu 0,2 % na členský štát navrhuje výbor pohyblivý systém, ktorý by mohol zmysluplne vyvažovať členské štáty. Mohla by byť stanovená absolútna spodná hranica vo výške 0,08 % (13) potrebná na to, aby boli podpisy nejakého členského štátu vzaté do úvahy. Celkovo je však na iniciatívu občanov potrebný 1 milión podpisov. Kombináciou týchto dvoch kritérií sa automaticky dosiahne vyrovnanie medzi požiadavkou reprezentatívnosti, ktorú stanovuje zmluva, a skutočným celoeurópskym záujmom.

| 4.7.3 | Takéto pružné pravidlá v záujme uľahčenia uplatňovania sa výboru zdajú byť oprávnené aj preto, že výsledkom európskej iniciatívy občanov v konečnom dôsledku nie je záväzné rozhodnutie, ale len výzva adresovaná Komisii. |
| --- | --- |

4.7.3

Takéto pružné pravidlá v záujme uľahčenia uplatňovania sa výboru zdajú byť oprávnené aj preto, že výsledkom európskej iniciatívy občanov v konečnom dôsledku nie je záväzné rozhodnutie, ale len výzva adresovaná Komisii.

4.8   Kritériá pre podpis iniciatívy občanov

| 4.8.1 | Výbor súhlasí s názorom Komisie, že v záujme toho, aby sa zabránilo nepotrebným administratívnym úkonom, by malo byť všeobecnou podmienkou účasti, aby mal účastník právo voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu v krajine bydliska. Napriek všetkým sympatiám pre zapojenie mládeže (napríklad znížením hranice na 16 rokov), odklonenie sa od podmienok práva voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu by nepomerne sťažilo overovanie podpisov, keďže takmer všetky členské krajiny by museli robiť dvojaké zoznamy oprávnených voličov. |
| --- | --- |

4.8.1

Výbor súhlasí s názorom Komisie, že v záujme toho, aby sa zabránilo nepotrebným administratívnym úkonom, by malo byť všeobecnou podmienkou účasti, aby mal účastník právo voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu v krajine bydliska. Napriek všetkým sympatiám pre zapojenie mládeže (napríklad znížením hranice na 16 rokov), odklonenie sa od podmienok práva voliť vo voľbách do Európskeho parlamentu by nepomerne sťažilo overovanie podpisov, keďže takmer všetky členské krajiny by museli robiť dvojaké zoznamy oprávnených voličov.

4.9   Forma a formulácia iniciatívy občanov

| 4.9.1 | Aj v tejto oblasti považuje výbor príliš prísne požiadavky týkajúce sa formy za neprimerané. Mali by platiť nevyhnutne nutné pravidlá týkajúce sa formy v styku s úradmi a byť stanovené určité minimálne požiadavky (pozri tiež bod 4.13). Obsah iniciatívy a požadované rozhodnutie by mali byť logicky a zreteľne uvedené. Vždy musí byť jasné, čo podporuje ten, kto podpisuje európsku iniciatívu občanov. |
| --- | --- |

4.9.1

Aj v tejto oblasti považuje výbor príliš prísne požiadavky týkajúce sa formy za neprimerané. Mali by platiť nevyhnutne nutné pravidlá týkajúce sa formy v styku s úradmi a byť stanovené určité minimálne požiadavky (pozri tiež bod 4.13). Obsah iniciatívy a požadované rozhodnutie by mali byť logicky a zreteľne uvedené. Vždy musí byť jasné, čo podporuje ten, kto podpisuje európsku iniciatívu občanov.

4.10   Požiadavky na zbieranie, overovanie a autentifikáciu podpisov

| 4.10.1 | Nič nám nebráni stanoviť na úrovni Spoločenstva spoločné postupy resp. normy týkajúce sa zbierania, overovania a autentifikácie podpisov, a to nezávisle a odlišne od národného práva, keďže európska iniciatíva občanov je (nový) nadnárodný nástroj účasti. |
| --- | --- |

4.10.1

Nič nám nebráni stanoviť na úrovni Spoločenstva spoločné postupy resp. normy týkajúce sa zbierania, overovania a autentifikácie podpisov, a to nezávisle a odlišne od národného práva, keďže európska iniciatíva občanov je (nový) nadnárodný nástroj účasti.

| 4.10.2 | Mali by byť prípustné všetky spôsoby zbierania podpisov, ktoré umožňujú overiť identitu. Zbieranie podpisov prostredníctvom internetového portálu by malo byť možné rovnako ako zbieranie podpisov na verejnosti. Požiadavky ako overenie pravosti podpisov vnútroštátnymi orgánmi alebo notárom sa výboru zdajú byť neprijateľnou prekážkou. Okrem kontroly identity však musí byť zabezpečené aj to, aby uvedení podporovatelia iniciatívy svoj podpis pridali vlastnoručne a dobrovoľne. Najmä v prípade elektronického zbierania podpisov preto treba prijať osobitné opatrenia. |
| --- | --- |

4.10.2

Mali by byť prípustné všetky spôsoby zbierania podpisov, ktoré umožňujú overiť identitu. Zbieranie podpisov prostredníctvom internetového portálu by malo byť možné rovnako ako zbieranie podpisov na verejnosti. Požiadavky ako overenie pravosti podpisov vnútroštátnymi orgánmi alebo notárom sa výboru zdajú byť neprijateľnou prekážkou. Okrem kontroly identity však musí byť zabezpečené aj to, aby uvedení podporovatelia iniciatívy svoj podpis pridali vlastnoručne a dobrovoľne. Najmä v prípade elektronického zbierania podpisov preto treba prijať osobitné opatrenia.

| 4.10.3 | Ako bezpečnostné a autentifikačné prvky postačia pri elektronickom zbieraní podpisov meno, adresa, dátum narodenia a verifikačný e-mail. Cieľom musí byť, aby sa žiadnu iniciatíva, ktorá spĺňa nariadením stanovené minimálne normy, nemusela báť, že ju v niektorom z členských štátov prekvapia dodatočné prekážky. V prípade Európanov žijúcich v zahraničí by o priradení hlasu krajine malo rozhodovať ich bydlisko. |
| --- | --- |

4.10.3

Ako bezpečnostné a autentifikačné prvky postačia pri elektronickom zbieraní podpisov meno, adresa, dátum narodenia a verifikačný e-mail. Cieľom musí byť, aby sa žiadnu iniciatíva, ktorá spĺňa nariadením stanovené minimálne normy, nemusela báť, že ju v niektorom z členských štátov prekvapia dodatočné prekážky. V prípade Európanov žijúcich v zahraničí by o priradení hlasu krajine malo rozhodovať ich bydlisko.

| 4.10.4 | Overovanie odovzdaných podpisov by mali vykonávať členské krajiny, a to v rámci náhodného overenia, ktoré sa v niektorých členských krajinách už dostatočne osvedčilo. |
| --- | --- |

4.10.4

Overovanie odovzdaných podpisov by mali vykonávať členské krajiny, a to v rámci náhodného overenia, ktoré sa v niektorých členských krajinách už dostatočne osvedčilo.

4.11   Lehota na zozbieranie podpisov

| 4.11.1 | Skúsenosti s iniciatívami občanov pred prijatím Lisabonskej zmluvy ukázali, že práve rozbiehanie iniciatívy si môže vyžadovať aj pomerne dlhý čas. Výbor sa preto domnieva, že časový rámec jedného roka, ktorý stanovila Komisia, je príliš krátky a navrhuje jeho predĺženie na 18 mesiacov. Pokiaľ ide o predchádzajúcu poznámku, že iniciatíva povedie, mimo rámec konkrétneho cieľa, k procesu formovania skutočnej európskej verejnosti, výbor sa domnieva, že by bolo poľutovaniahodné, keby bol pozitívny výsledok tohto procesu so všetkými právnymi a spoločensko-politickými sprievodnými javmi ohrozený relatívne krátkou lehotou jedného roka. |
| --- | --- |

4.11.1

Skúsenosti s iniciatívami občanov pred prijatím Lisabonskej zmluvy ukázali, že práve rozbiehanie iniciatívy si môže vyžadovať aj pomerne dlhý čas. Výbor sa preto domnieva, že časový rámec jedného roka, ktorý stanovila Komisia, je príliš krátky a navrhuje jeho predĺženie na 18 mesiacov. Pokiaľ ide o predchádzajúcu poznámku, že iniciatíva povedie, mimo rámec konkrétneho cieľa, k procesu formovania skutočnej európskej verejnosti, výbor sa domnieva, že by bolo poľutovaniahodné, keby bol pozitívny výsledok tohto procesu so všetkými právnymi a spoločensko-politickými sprievodnými javmi ohrozený relatívne krátkou lehotou jedného roka.

4.12   Registrácia navrhovaných iniciatív

| 4.12.1 | Výbor súhlasí s názorom Komisie, že je úlohou iniciátorov vopred si vyjasniť zákonnosť resp. prípustnosť ich iniciatívy. Registrácia by mala byť možná prostredníctvom internetovej stránky, ktorú dá k dispozícii Európska komisia a na ktorej budú k dispozícii aj obsahové informácie, aby sa všetci občania mohli informovať o prebiehajúcich iniciatívach. |
| --- | --- |

4.12.1

Výbor súhlasí s názorom Komisie, že je úlohou iniciátorov vopred si vyjasniť zákonnosť resp. prípustnosť ich iniciatívy. Registrácia by mala byť možná prostredníctvom internetovej stránky, ktorú dá k dispozícii Európska komisia a na ktorej budú k dispozícii aj obsahové informácie, aby sa všetci občania mohli informovať o prebiehajúcich iniciatívach.

| 4.12.2 | V tejto súvislosti výbor navrhuje, aby Komisia okrem internetovej stránky k európskej iniciatíve občanov dala k dispozícii aj on-line nástroj na zbieranie podpisov. Ďalej by táto stránka mohla fungovať ako diskusné fórum k rôznym iniciatívam a tým pomôcť vybudovať časť európskej verejnosti. |
| --- | --- |

4.12.2

V tejto súvislosti výbor navrhuje, aby Komisia okrem internetovej stránky k európskej iniciatíve občanov dala k dispozícii aj on-line nástroj na zbieranie podpisov. Ďalej by táto stránka mohla fungovať ako diskusné fórum k rôznym iniciatívam a tým pomôcť vybudovať časť európskej verejnosti.

| 4.12.3 | Výbor sa však domnieva, že iniciátori iniciatívy občanov by mali mať k dispozícii aj ďalšie poradenské miesto, ktoré by im radilo nielen v otázkach postupov, ale aj v obsahovej oblasti. Výbor je pripravený slúžiť ako takýto „helpdesk“. |
| --- | --- |

4.12.3

Výbor sa však domnieva, že iniciátori iniciatívy občanov by mali mať k dispozícii aj ďalšie poradenské miesto, ktoré by im radilo nielen v otázkach postupov, ale aj v obsahovej oblasti. Výbor je pripravený slúžiť ako takýto „helpdesk“.

| 4.12.4 | Mohol by sa prípadne zvážiť aj systém žltých/červených kariet, ktorým by sa relatívne skoro mohlo iniciátorom iniciatívy občanov naznačiť, že ich iniciatíva možno nie je prípustná, napríklad z dôvodu formálnych kritérií, ako napríklad chýbajúca kompetencia Komisie v tejto oblasti alebo z dôvodu zjavného porušenia základných práv. |
| --- | --- |

4.12.4

Mohol by sa prípadne zvážiť aj systém žltých/červených kariet, ktorým by sa relatívne skoro mohlo iniciátorom iniciatívy občanov naznačiť, že ich iniciatíva možno nie je prípustná, napríklad z dôvodu formálnych kritérií, ako napríklad chýbajúca kompetencia Komisie v tejto oblasti alebo z dôvodu zjavného porušenia základných práv.

4.13   Požiadavky kladené na organizátorov – transparentnosť a financovanie

| 4.13.1 | Podľa názoru výboru by iniciátori iniciatívy mali predložiť tieto informácie:






  — | výbor iniciatívy a jeho zastúpenie, |
| --- | --- | --- |

4.13.1

Podľa názoru výboru by iniciátori iniciatívy mali predložiť tieto informácie:

—

výbor iniciatívy a jeho zastúpenie,

| — | prípadní podporovatelia, |
| --- | --- |

—

prípadní podporovatelia,

| — | plán financovania, |
| --- | --- |

—

plán financovania,

| — | prehľad ľudských zdrojov a štruktúry. |
| --- | --- |

—

prehľad ľudských zdrojov a štruktúry.

| 4.13.2 | Výbor nemôže v žiadnom prípade akceptovať oznámenie Komisie, že sa nepočíta so žiadnou formou verejnej a finančnej podpory iniciatív občanov, najmä s jej tvrdením, že len takto možno zabezpečiť, že iniciatívy budú skutočne nezávislé. Komisia podporuje finančnými prostriedkami štruktúry a prácu mnohých účinných mimovládnych organizácií. Bolo by neprípustné domnievať sa a odvodiť z toho, že títo Komisiou spolufinancovaní aktéri občianskej spoločnosti sú preto od nej závislí. Dôsledné dodržiavanie tohto prístupu Komisie by znamenalo, že len veľké organizácie s podporovateľmi s dostatočným kapitálom by vôbec mohli uvažovať o začatí európskej iniciatívy občanov. |
| --- | --- |

4.13.2

Výbor nemôže v žiadnom prípade akceptovať oznámenie Komisie, že sa nepočíta so žiadnou formou verejnej a finančnej podpory iniciatív občanov, najmä s jej tvrdením, že len takto možno zabezpečiť, že iniciatívy budú skutočne nezávislé. Komisia podporuje finančnými prostriedkami štruktúry a prácu mnohých účinných mimovládnych organizácií. Bolo by neprípustné domnievať sa a odvodiť z toho, že títo Komisiou spolufinancovaní aktéri občianskej spoločnosti sú preto od nej závislí. Dôsledné dodržiavanie tohto prístupu Komisie by znamenalo, že len veľké organizácie s podporovateľmi s dostatočným kapitálom by vôbec mohli uvažovať o začatí európskej iniciatívy občanov.

| 4.13.3 | Výbor preto predkladá na diskusiu možnosť, aby EÚ poskytla finančnú výpomoc, keď bude dosiahnutá prvá etapa, napr. 50 000 podpisov z troch členských krajín, aby sa vylúčili beznádejné kampane a kampane, ktoré nie sú myslené vážne. Aj tu by mohol určitú úlohu zohrávať systém žltých a červených kariet. |
| --- | --- |

4.13.3

Výbor preto predkladá na diskusiu možnosť, aby EÚ poskytla finančnú výpomoc, keď bude dosiahnutá prvá etapa, napr. 50 000 podpisov z troch členských krajín, aby sa vylúčili beznádejné kampane a kampane, ktoré nie sú myslené vážne. Aj tu by mohol určitú úlohu zohrávať systém žltých a červených kariet.

4.14   Posudzovanie úspešných iniciatív občanov Komisiou

| 4.14.1 | Lehota šiestich mesiacov, ktorú navrhuje Komisia, sa zdá byť výboru absolútnou hornou hranicou a podporuje dvojstupňový prístup, ktorý vo svojom uznesení navrhuje Európsky parlament (2 mesiace na overenie formálnych kritérií a 3 mesiace na rozhodnutie v samotnej veci (14)). Tento interný rozhodovací proces Komisie by mal byť čo najtransparentnejší. |
| --- | --- |

4.14.1

Lehota šiestich mesiacov, ktorú navrhuje Komisia, sa zdá byť výboru absolútnou hornou hranicou a podporuje dvojstupňový prístup, ktorý vo svojom uznesení navrhuje Európsky parlament (2 mesiace na overenie formálnych kritérií a 3 mesiace na rozhodnutie v samotnej veci (14)). Tento interný rozhodovací proces Komisie by mal byť čo najtransparentnejší.

| 4.14.2 | Po odovzdaní úspešnej iniciatívy občanov sa musí definitívne objasniť jej právna prípustnosť. |
| --- | --- |

4.14.2

Po odovzdaní úspešnej iniciatívy občanov sa musí definitívne objasniť jej právna prípustnosť.

| 4.14.3 | Počas fázy, kedy bude Komisia z politického hľadiska hodnotiť iniciatívu, usporiada výbor – prípadne spoločne s Európskym parlamentom a predsedníctvom Rady EÚ – verejnú diskusiu, na ktorej organizátori predstavia Komisii svoju iniciatívu. Tento proces by EHSV mohol prípadne doplniť aj prieskumným stanoviskom či stanoviskom z vlastnej iniciatívy na túto tému. |
| --- | --- |

4.14.3

Počas fázy, kedy bude Komisia z politického hľadiska hodnotiť iniciatívu, usporiada výbor – prípadne spoločne s Európskym parlamentom a predsedníctvom Rady EÚ – verejnú diskusiu, na ktorej organizátori predstavia Komisii svoju iniciatívu. Tento proces by EHSV mohol prípadne doplniť aj prieskumným stanoviskom či stanoviskom z vlastnej iniciatívy na túto tému.

| 4.14.4 | Prijatie, čiastočné prevzatie alebo zamietnutie iniciatívy musí Komisia iniciátorom podrobne a verejne odôvodniť. V prípade zamietnutia musí Komisia vydať formálne oznámenie, voči ktorému musí existovať možnosť dovolať sa na Súdnom dvore EÚ. |
| --- | --- |

4.14.4

Prijatie, čiastočné prevzatie alebo zamietnutie iniciatívy musí Komisia iniciátorom podrobne a verejne odôvodniť. V prípade zamietnutia musí Komisia vydať formálne oznámenie, voči ktorému musí existovať možnosť dovolať sa na Súdnom dvore EÚ.

4.15   Iniciatívy týkajúce sa tej istej témy

| 4.15.1 | Podľa názoru výboru musia o tom, či chcú predsa začať novú, tematicky podobnú iniciatívu, rozhodnúť iniciátori. Opätovne treba poukázať na to, že nová európska iniciatíva občanov je „programová iniciatíva“. Výbor preto nevidí dôvod, prečo by mali byť v tejto oblasti zákazy alebo prekážky. |
| --- | --- |

4.15.1

Podľa názoru výboru musia o tom, či chcú predsa začať novú, tematicky podobnú iniciatívu, rozhodnúť iniciátori. Opätovne treba poukázať na to, že nová európska iniciatíva občanov je „programová iniciatíva“. Výbor preto nevidí dôvod, prečo by mali byť v tejto oblasti zákazy alebo prekážky.

4.16   Ďalšie pripomienky

| 4.16.1 | Výbor sa domnieva, že Komisia by mala organizátorom iniciatívy občanov, ktorá už dosiahla hranicu 50 000 podporovateľov z troch členských krajín, poskytnúť preklady textu do všetkých úradných jazykov EÚ. |
| --- | --- |

4.16.1

Výbor sa domnieva, že Komisia by mala organizátorom iniciatívy občanov, ktorá už dosiahla hranicu 50 000 podporovateľov z troch členských krajín, poskytnúť preklady textu do všetkých úradných jazykov EÚ.

5.   Záverečné pripomienky

5.1   Ustanovenia zmluvy týkajúce sa demokratických zásad, na ktorých je Európska únia založená, najmä článok 11 Zmluvy o EÚ, sú podľa výboru míľnikom v úsilí dosiahnuť skutočnú Európu občanov, t. j. Európu v ktorej by sa občania podieľali na jej živote, využívali možnosti, ktoré im poskytuje a formovali ju podľa svojich predstáv. Je však potrebné záväznejšie definovať jednotlivé demokratické procesy a mať k dispozícii aj potrebné štruktúry.

5.2   Výbor preto vyzýva Komisiu, aby po zelenej knihe o európskej iniciatíve občanov predložila aj zelenú knihu k občianskemu dialógu o konkrétnej forme uplatňovania článku 11 ods. 1 a článku 11 ods. 2 Zmluvy o EÚ, s cieľom zamyslieť sa nad už existujúcou praxou, bližšie definovať postupy a zásady, prehodnotiť ich, a spolu s organizáciami občianskej spoločnosti zaviesť zlepšenia, najmä vytvoriť jasné štruktúry. Aj v tejto súvislosti opakuje výbor ochotu zapojiť sa v rámci svojich možností.

5.3   Ďalej vyzýva ostatné orgány, aby sa vyjadrili, ako plánujú zaviesť nové ustanovenia zmluvy do praxe.

5.4   Článok 11 ods. 4 Zmluvy o EÚ je aj celosvetovo z demokratického hľadiska dosiaľ terra incognita. Po prvý raz v dejinách demokracie majú občania viacerých krajín právo nadnárodne ovplyvňovať dianie.

5.5   Toto nové demokratické právo občanov v sebe skrýva úžasný potenciál. Jeho cieľom je posilniť reprezentatívnu demokraciu v Európe. Priamo posilňuje participatívny prvok európskeho modelu demokracie. Nepriamo však môže prispieť k integrácii EÚ, k jej posilneniu, k vytvoreniu európskej verejnosti a k tomu, že sa občania budú viac stotožňovať s EÚ. Práve vzhľadom na veľkosť a rozmanitosť Európy musíme dbať na to, aby všetci občania, aj tí, ktorí nemajú veľa prostriedkov a nepatria k veľkým, etablovaným organizáciám, mali možnosť využívať všetky demokratické prostriedky. Využívanie týchto demokratických prostriedkov nesmie byť spojené s existenciou veľkých finančných zdrojov.

5.6   Výbor, ktorý Lisabonská zmluva potvrdzuje ako poradný orgán podporujúci prácu Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, sa bude aj naďalej venovať svojim hlavným úlohám a vypracúvať stanoviská k oblastiam, ktoré podľa zmluvy patria k jeho povinnostiam. Pri výkone svojej funkcie ako spojovací článok sa bude ešte viac než doteraz snažiť byť ako jeden z hlavných prvkov súčasťou rozsiahlej demokratickej infraštruktúry na európskej úrovni.

5.7   V úsilí čo najlepšie pomáhať uvedeným orgánom Únie pri výkone ich funkcií a optimalizovať svoje pracovné postupy, navrhuje, že v rámci európskej iniciatívy občanov:

| — | vypracuje v rámci lehoty na hodnotenie stanovisko k iniciatíve občanov, ktorú Komisia formálne akceptovala, |
| --- | --- |

—

vypracuje v rámci lehoty na hodnotenie stanovisko k iniciatíve občanov, ktorú Komisia formálne akceptovala,

| — | prípadne vypracuje stanovisko na podporu prebiehajúcej iniciatívy občanov, |
| --- | --- |

—

prípadne vypracuje stanovisko na podporu prebiehajúcej iniciatívy občanov,

| — | zorganizuje verejné diskusie k úspešným iniciatívam (organizátori, Komisia, Parlament, Rada), |
| --- | --- |

—

zorganizuje verejné diskusie k úspešným iniciatívam (organizátori, Komisia, Parlament, Rada),

| — | vytvorí informačný „helpdesk“ (ako informačné miesto pre občanov, ktoré by podávalo informácie o postupoch a pod.), |
| --- | --- |

—

vytvorí informačný „helpdesk“ (ako informačné miesto pre občanov, ktoré by podávalo informácie o postupoch a pod.),

| — | poskytne sprievodné informácie (vydá príručku „participatívnej demokracie“, usporiada konferencie o praktickej realizácii a pod.). |
| --- | --- |

—

poskytne sprievodné informácie (vydá príručku „participatívnej demokracie“, usporiada konferencie o praktickej realizácii a pod.).

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Členmi konventu boli nielen predseda Valéry GISCARD D'ESTAING a jeho dvaja zástupcovia Giuliano AMATO a Jean Luc DEHAENE, ale aj:

1

| — | 15 zástupcov hláv štátov a predsedov vlád členských krajín, |
| --- | --- |

—

15 zástupcov hláv štátov a predsedov vlád členských krajín,

| — | 13 zástupcov hláv štátov a predsedov vlád krajín, ktoré sa usilovali o vstup do EÚ, |
| --- | --- |

—

13 zástupcov hláv štátov a predsedov vlád krajín, ktoré sa usilovali o vstup do EÚ,

| — | 30 zástupcov národných parlamentov členských krajín, |
| --- | --- |

—

30 zástupcov národných parlamentov členských krajín,

| — | 26 zástupcov národných parlamentov krajín, ktoré sa usilovali o členstvo v EÚ, |
| --- | --- |

—

26 zástupcov národných parlamentov krajín, ktoré sa usilovali o členstvo v EÚ,

| — | 16 zástupcov poslancov Európskeho parlamentu, |
| --- | --- |

—

16 zástupcov poslancov Európskeho parlamentu,

| — | 2 zástupcovia Európskej komisie, |
| --- | --- |

—

2 zástupcovia Európskej komisie,

okrem nich ešte 13 pozorovatelia z EHSV, VR, organizácií sociálnych partnerov a európsky ombudsman. Ako pozorovatelia a zástupcovia EHSV sa na ňom zúčastnili Göke FRERICHS, Roger BRIESCH a Anne-Marie SIGMUND.

(2)  V článku 10 Zmluvy o EÚ sa uvádza, že „fungovanie Únie je založené na zastupiteľskej demokracii“.

2

(3)  KOM(2009) 622 v konečnom znení z 11. novembra 2009.

3

(4)  Stanovisko z 25. apríla 2001 o organizovanej občianskej spoločnosti a európskom riadení - príspevok výboru k vypracovaniu bielej knihy, Ú. v. ES C 193, 10.7.2001.

4

(5)  Stanovisko zo 14. februára 2006 na tému „Reprezentatívnosť európskych organizácií občianskej spoločnosti v rámci občianskeho dialógu“, Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006.

5

(6)  Prieskumné stanovisko z 9. júla 2008 na tému „Nový európsky akčný program v sociálnej oblasti“, Ú. v. EÚ C 27, 3.2.2009 (body 7.6 a 7.7).

6

(7)  Pozri poznámku pod čiarou 5.

7

(8)  Stanovisko z 13. júla 2000 o rozvoji partnerskej spolupráce medzi Komisiou a mimovládnymi organizáciami, Ú. v. ES C 268, 19.9.2000, ako aj stanovisko z 24. septembra 1999 o úlohe a prínose organizovanej občianskej spoločnosti k európskemu zjednoteniu, Ú. v. ES C 329, 17.11.1999.

8

(9)  Stanovisko z 25. apríla 2001 o organizovanej občianskej spoločnosti a európskom riadení - príspevok výboru k vypracovaniu bielej knihy, Ú. v. ES C 193, 10.7.2001.

9

(10)  Stanovisko z 20. apríla 2002 o európskom riadení – biela kniha, Ú. v ES C 125, 27.5.2002.

10

(11)  KOM(2001) 428 v konečnom znení z 25. júla 2001.

11

(12)  Uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. mája 2009, spravodajkyňa Sylvia-Yvonne KAUFMANN (T6-0389/2009).

12

(13)  Toto percentuálne vyjadrenie je prevzatá minimálna požiadavka 0,08 % na občiansku iniciatívu v Taliansku.

13

(14)  Tento proces by mal prebiehať podobne ako pri iniciatívach Európskeho parlamentu podľa článku 255 Zmluvy o fungovaní EÚ, pozri uznesenie Európskeho parlamentu z 9. februára 2010 o revidovanej rámcovej dohode medzi Európskym parlamentom a Komisiou na ďalšie volebné obdobie (P7_TA(2010)0009).

14

---

III Prípravné akty

Európsky hospodársky a sociálny výbor

461. plenárne zasadnutie 17. – 18. marca 2010

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/66 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/66

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre severnú zásobu merlúzy európskej a pre oblasti rybolovu tejto zásoby“

KOM(2009) 122 v konečnom znení – 2009/0039 (CNS) (1)

2010/C 354/11

Rada (18. januára 2010) a Európsky parlament (5. marca 2010) sa rozhodli podľa článku 43 ZFEÚ (bývalý článok 37 ZES) prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre severnú zásobu merlúzy európskej a pre oblasti rybolovu tejto zásoby“

KOM(2009) 122 v konečnom znení – 2009/0039 (CNS) (1).

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý, a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) sa jednomyseľne rozhodol zaujať k predloženému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Skratka by mala byť COD.

1

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/67 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/67

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje systém kontroly a vynucovania uplatniteľný v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohovor o budúcej viacstrannej spolupráci v rybárskych oblastiach severovýchodného Atlantiku“

KOM(2009) 151 v konečnom znení – 2009/0051 (CNS) (1)

2010/C 354/12

Rada (18. januára 2010) a Európsky parlament (5. marca 2010) sa rozhodli podľa článku 43 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, bývalý článok 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje systém kontroly a vynucovania uplatniteľný v oblasti, na ktorú sa vzťahuje Dohovor o budúcej viacstrannej spolupráci v rybárskych oblastiach severovýchodného Atlantiku“

KOM(2009) 151 v konečnom znení – 2009/0051 (CNS). (1).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) jednomyseľne rozhodol zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Skratka by mala byť (COD).

1

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/68 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/68

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre západnú populáciu stavridy ostrobokej v Atlantickom oceáne a na ňu zameraný rybolov“

KOM(2009) 189 v konečnom znení – 2009/0057 (CNS) (1)

2010/C 354/13

Rada (18. januára 2010) a Európsky parlament (5. marca 2010) sa rozhodli podľa článku 43 ZFEÚ (bývalý článok 37 ZES) prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje viacročný plán pre západnú populáciu stavridy ostrobokej v Atlantickom oceáne a na ňu zameraný rybolov“

KOM(2009) 189 v konečnom znení – 2009/0057 (CNS) (1).

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) rozhodol jednomyseľne zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Skratka by mala byť COD.

1

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/69 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/69

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre zásobu sardely v Biskajskom zálive a na ňu zameraný rybolov“

KOM(2009) 399 v konečnom znení – 2009/0112 (CNS) (1)

2010/C 354/14

Rada (19. januára 2010) a Európsky parlament (5. marca 2010) sa rozhodli podľa článku 43 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, bývalý článok 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady, ktorým sa ustanovuje dlhodobý plán pre zásobu sardely v Biskajskom zálive a na ňu zameraný rybolov“

KOM(2009) 399 v konečnom znení – 2009/0112 (CNS) (1).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) jednomyseľne rozhodol zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Skratka by mala byť (COD).

1

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/70 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/70

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje program dokumentácie úlovkov tuniaka modroplutvého (Thunnus thynnus) a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1984/2003“

KOM(2009) 406 v konečnom znení – 2009/0116 (CNS) (1)

2010/C 354/15

Rada (19. januára 2010) a Európsky parlament (5. marca 2010) sa rozhodli podľa článku 43 ZFEÚ (bývalý článok 37 ZES) prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady, ktorým sa zriaďuje program dokumentácie úlovkov tuniaka modroplutvého (Thunnus thynnus) a ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1984/2003“

KOM(2009) 406 v konečnom znení – 2009/0116 (CNS) (1).

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) rozhodol jednomyseľne, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Skratka by mala byť COD.

1

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/71 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/71

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa rybolovu v oblasti dohody GFCM (Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more)“

KOM(2009) 477 v konečnom znení – 2009/0129 (CNS) (1)

2010/C 354/16

Rada (19. januára 2010) a Európsky parlament (5. marca 2010) sa rozhodli podľa článku 43 ZFEÚ (bývalý článok 37 ZES) prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady o niektorých ustanoveniach týkajúcich sa rybolovu v oblasti dohody GFCM (Všeobecná rybárska komisia pre Stredozemné more)“

KOM(2009) 477 v konečnom znení – 2009/0129 (CNS) (1).

Keďže výbor usúdil, že návrh je uspokojivý, a nie sú k nemu potrebné žiadne pripomienky, na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) jednomyseľne rozhodol zaujať k predloženému textu kladné stanovisko.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Skratka by mala byť COD.

1

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/72 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/72

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie“

KOM(2009) 510 v konečnom znení – 2009/0138 (CNS) (1)

2010/C 354/17

Rada (19. februára 2010) a Európsky parlament (18. februára 2010) sa rozhodli podľa článku 43 ZFEÚ (bývalý článok 37 ZES) prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie Rady (ES) č. 247/2006 o osobitných opatreniach v oblasti poľnohospodárstva v najvzdialenejších regiónoch Únie“

KOM(2009) 510 v konečnom znení – 2009/0138 (CNS) (1).

Keďže výbor usúdil, že návrh je úplne uspokojivý, a vzhľadom na to, že sa už k obsahu návrhu vyjadril vo svojich stanoviskách CESE 771/2008 z 22. apríla 2008 (2) a CESE 255/2010 zo 17. februára 2010 (3), na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) sa jednomyseľne rozhodol, zaujať k predkladanému textu kladné stanovisko a odkázať na postoj, ktorý zaujal v spomínaných dokumentoch.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Skratka by mala byť COD.

1

(2)  Stanovisko EHSV na tému „Stratégia pre najvzdialenejšie regióny: výsledky a vyhliadky“, Ú v. EÚ C 211, 19.8.2008, s. 72.

2

(3)  Stanovisko EHSV na tému „Vplyv dohôd o hospodárskom partnerstve na najvzdialenejšie regióny (karibská oblasť)“, Ú. v. ...,..., s.

3

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/73 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/73

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie: Budúci právny rámec hospodárskej súťaže pre odvetvie motorových vozidiel“

KOM(2009) 388 v konečnom znení

2010/C 354/18

Spravodajca: pán HERNÁNDEZ BATALLER

Európska komisia sa 22. júla 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie: Budúci právny rámec hospodárskej súťaže pre odvetvie motorových vozidiel“

KOM(2009) 388 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 2. marca 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza z 18. marca) prijal 84 hlasmi za, pričom 5 členovia hlasovali proti a 7 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery

1.1   EHSV súhlasí so závermi, ku ktorým Komisia dospela vo svojej analýze tohto odvetvia, ako aj s názormi Komisie na to, v ktorých oblastiach je potrebná väčšia konkurencia. Vzhľadom na možnosti, ktoré predložila Komisia sa EHSV zasadzuje za to, aby sa prijala osobitná úprava pre toto odvetvie v podobe usmernení sprevádzajúcich všeobecnú skupinovú výnimku. EHSV preto s uspokojením víta návrh nariadenia a návrh doplňujúcich usmernení. Zdôrazňuje však, že musia byť vykladané v súvislosti so všeobecnými vertikálnymi usmerneniami a chápané ako ich doplnok, hoci tieto usmernenia ešte neboli uverejnené, čo sťažuje výklad samotných doplňujúcich usmernení.

1.2   EHSV súhlasí s názorom Komisie, že je potrebné stanoviť taký právny rámec, ktorý by bol celkovo prospešný spotrebiteľom a ktorý by posilňoval ich ochranu. Potvrdilo by to postoj, ktorý výbor zaujal už vo svojich predchádzajúcich stanoviskách k hospodárskej súťaži (1).

1.3   Treba však stanoviť dvojročné prechodné obdobie pre predajcov, keďže sú to prevažne malé a stredné podniky. Na to, aby mali právnu istotu, ale aj v súlade so zásadou oprávnených očakávaní a proporcionality, potrebujú dostatočné časové obdobie na to, aby dosiahli návratnosť svojich investícií, lepšie sa prispôsobili technologickému vývoju na trhu a prispeli k zlepšeniu bezpečnosti cestnej premávky.

1.4   EHSV tiež verí, že nový právny rámec poskytne všetkým prevádzkovateľom právnu istotu, nebude vytvárať nové prekážky pre podniky a bude založený na zásadách Small Business Act a rovnakých cieľoch v oblasti hospodárskej súťaže, aké v súčasnosti stanovuje nariadenie (ES) č. 1400/2002.

1.5   EHSV sa domnieva, že v doplňujúcich usmerneniach by nemal byť stanovený žiadny limit pokiaľ ide o dohody so záväzkom predávať iba jednu značku. To by bolo aj viac v súlade s novým nariadením o výnimke.

1.6   Dohody týkajúce sa úžitkových vozidiel by mohli byť regulované prostredníctvom všeobecného nariadenia o skupinovej výnimke pre vertikálne obmedzenia, pokiaľ ide o popredajný trh.

2.   Úvod

2.1   Nariadenie Komisie (ES) č. 1400/2002 z 31. júna 2002 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy na niektoré kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov v sektore motorových vozidiel (2) stanovilo prísnejšie pravidlá v porovnaní s nariadením Komisie (ES) č. 2790/1999 z 22. decembra 1999 o uplatňovaní článku 81 ods. 3 Zmluvy na kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov (3).

2.2   Nariadenie Komisie (ES) č. 1400/2002 sa zameriava najmä na postupy a správanie, ktoré vážne obmedzujú hospodársku súťaž a stanovuje zoznam obmedzení, ktoré majú za následok, že sa toto nariadenie nemôže uplatňovať na žiadnu časť dohody („závažné obmedzenia“), a ďalší zoznam obmedzení, ktoré sú zakázané, nebránia však uplatňovať na zvyšok dohody výnimku stanovenú nariadením („osobitné podmienky“).

2.3   Hlavnými črtami nariadenia Komisie (ES) č. 1400/2002 sú:

| — | neuplatňuje sa len na osobné vozidlá, ale aj na iné typy motorových vozidiel, ako napríklad autobusy a nákladné automobily, |
| --- | --- |

—

neuplatňuje sa len na osobné vozidlá, ale aj na iné typy motorových vozidiel, ako napríklad autobusy a nákladné automobily,

| — | ukladá každému výrobcovi povinnosť vybrať si systém selektívnej alebo výhradnej distribúcie, a zvážiť pritom najmä dva rozdielne druhy distribučného systému, na ktoré sa uplatňuje výnimka:






  — | výhradný systém, pri ktorom výrobca každému predajcovi alebo každej opravovni (alebo exkluzívnej zákazníckej skupine) pridelí výhradnú oblasť. Na vymedzenom území už nesmie určiť žiadneho iného predajcu. Rovnako môže predajcom stanoviť aj minimálne normy požadovanej kvality. Hospodárska súťaž sa posilňuje aj podporovaním pasívneho predaja na výhradnom území, a – a to predovšetkým – predajom ďalším predajcom, ktorí nie sú súčasťou siete, |
| --- | --- | --- |

—

ukladá každému výrobcovi povinnosť vybrať si systém selektívnej alebo výhradnej distribúcie, a zvážiť pritom najmä dva rozdielne druhy distribučného systému, na ktoré sa uplatňuje výnimka:

—

výhradný systém, pri ktorom výrobca každému predajcovi alebo každej opravovni (alebo exkluzívnej zákazníckej skupine) pridelí výhradnú oblasť. Na vymedzenom území už nesmie určiť žiadneho iného predajcu. Rovnako môže predajcom stanoviť aj minimálne normy požadovanej kvality. Hospodárska súťaž sa posilňuje aj podporovaním pasívneho predaja na výhradnom území, a – a to predovšetkým – predajom ďalším predajcom, ktorí nie sú súčasťou siete,

| — | selektívny systém, pri ktorom sa dodávateľ zaviaže predávať zmluvne dohodnutý tovar alebo služby, priamo či nepriamo, len predajcom alebo opravovniam vybraným podľa špecifických kritérií. Selektívny systém distribúcie môže byť založený na kvantitatívnych alebo kvalitatívnych kritériách, či na kombinácii oboch skupín kritérií, |
| --- | --- |

—

selektívny systém, pri ktorom sa dodávateľ zaviaže predávať zmluvne dohodnutý tovar alebo služby, priamo či nepriamo, len predajcom alebo opravovniam vybraným podľa špecifických kritérií. Selektívny systém distribúcie môže byť založený na kvantitatívnych alebo kvalitatívnych kritériách, či na kombinácii oboch skupín kritérií,

| — | jedna zmluva nesmie kombinovať ustanovenia selektívnej a výhradnej distribúcie, čo v praxi znamená, že tzv. doložka o umiestnení nie je pri selektívnom distribučnom systéme povolená, hoci je možné uplatniť túto klauzulu na výhradných predajcov, |
| --- | --- |

—

jedna zmluva nesmie kombinovať ustanovenia selektívnej a výhradnej distribúcie, čo v praxi znamená, že tzv. doložka o umiestnení nie je pri selektívnom distribučnom systéme povolená, hoci je možné uplatniť túto klauzulu na výhradných predajcov,

| — | v článku 8 ods. 1 nariadenia sa rozlišujú tri trhy výrobkov:






  — | distribúcia nových motorových vozidiel: trhové podiely sa vypočítajú na základe objemu zmluvného tovaru a služieb spolu so všetkým ostatným tovarom, ktorý dodávateľ predal a ktorý kupujúci považuje za vzájomne zameniteľný alebo nahraditeľný vzhľadom na charakteristické vlastnosti, ceny a účel použitia výrobkov, |
| --- | --- | --- |

—

v článku 8 ods. 1 nariadenia sa rozlišujú tri trhy výrobkov:

—

distribúcia nových motorových vozidiel: trhové podiely sa vypočítajú na základe objemu zmluvného tovaru a služieb spolu so všetkým ostatným tovarom, ktorý dodávateľ predal a ktorý kupujúci považuje za vzájomne zameniteľný alebo nahraditeľný vzhľadom na charakteristické vlastnosti, ceny a účel použitia výrobkov,

| — | distribúcia náhradných dielov: na základe hodnoty zmluvného tovaru a iného tovaru spolu so všetkým ostatným tovarom, ktorý dodávateľ predal a ktorý kupujúci považuje za vzájomne zameniteľný alebo nahraditeľný vzhľadom na charakteristické vlastnosti, ceny a účel použitia výrobkov, |
| --- | --- |

—

distribúcia náhradných dielov: na základe hodnoty zmluvného tovaru a iného tovaru spolu so všetkým ostatným tovarom, ktorý dodávateľ predal a ktorý kupujúci považuje za vzájomne zameniteľný alebo nahraditeľný vzhľadom na charakteristické vlastnosti, ceny a účel použitia výrobkov,

| — | opravárenské služby a údržba: trhové podiely sa vypočítajú na základe hodnoty zmluvných služieb, ktoré predali členovia distribučnej siete dodávateľa spolu so všetkými ostatnými službami, ktoré títo členovia predali a ktoré kupujúci považuje za vzájomne zameniteľné alebo nahraditeľné vzhľadom na ich vlastnosti, ceny a účel použitia, |
| --- | --- |

—

opravárenské služby a údržba: trhové podiely sa vypočítajú na základe hodnoty zmluvných služieb, ktoré predali členovia distribučnej siete dodávateľa spolu so všetkými ostatnými službami, ktoré títo členovia predali a ktoré kupujúci považuje za vzájomne zameniteľné alebo nahraditeľné vzhľadom na ich vlastnosti, ceny a účel použitia,

| — | okrem maximálnych trhových podielov sa podľa článku 6 ods. 1 písm. c) nariadenia za nezlučiteľné považujú aj „významné rozdiely v cenách alebo podmienkach dodávky zmluvného tovaru alebo zodpovedajúceho tovaru medzi geografickými trhmi“, pričom v takýchto prípadoch môže Komisia odňať výnimku, ktorá sa nariadením poskytuje, |
| --- | --- |

—

okrem maximálnych trhových podielov sa podľa článku 6 ods. 1 písm. c) nariadenia za nezlučiteľné považujú aj „významné rozdiely v cenách alebo podmienkach dodávky zmluvného tovaru alebo zodpovedajúceho tovaru medzi geografickými trhmi“, pričom v takýchto prípadoch môže Komisia odňať výnimku, ktorá sa nariadením poskytuje,

| — | Komisia sa pokúsila odstrániť prekážky paralelného obchodu a podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 1400/2002 sú obmedzenia predaja ľubovoľnému koncovému používateľovi v iných členských štátoch, ktoré dodávatelia stanovili svojim distributérom (napríklad keď odmena distributéra alebo nákupná cena závisí od miesta určenia vozidiel alebo od miesta bydliska koncových používateľov), nepriamym obmedzovaním predaja. Okrem toho nie je povolený ani plánovaný odbyt, dodávateľské kvóty alebo systém prémiového odmeňovania stanovený pre menšie územie než je spoločný trh. |
| --- | --- |

—

Komisia sa pokúsila odstrániť prekážky paralelného obchodu a podľa ustanovení nariadenia (ES) č. 1400/2002 sú obmedzenia predaja ľubovoľnému koncovému používateľovi v iných členských štátoch, ktoré dodávatelia stanovili svojim distributérom (napríklad keď odmena distributéra alebo nákupná cena závisí od miesta určenia vozidiel alebo od miesta bydliska koncových používateľov), nepriamym obmedzovaním predaja. Okrem toho nie je povolený ani plánovaný odbyt, dodávateľské kvóty alebo systém prémiového odmeňovania stanovený pre menšie územie než je spoločný trh.

2.4   Právny rámec pre motorové vozidlá sa v ostatných rokoch zmenil, najmä v dôsledku prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 z 2. júna 2007 o typovom schvaľovaní motorových vozidiel so zreteľom na emisie ľahkých osobných a úžitkových vozidiel a o prístupe k informáciám o opravách a údržbe vozidiel (4), ktorého ustanovenia boli pôvodne dobrovoľné a stali sa záväznými od septembra 2009 (5). Ešte niekoľko rokov však bude súčasťou vozového parku veľké množstvo vozidiel, na ktoré sa toto nariadenie nevzťahuje, a tieto budú predstavovať pre nezávislé opravovne významný trh.

2.4.1   Pokiaľ ide o hospodársku súťaž na trhu s náhradnými dielmi pre motorové vozidlá, sa vzhľadom na práva priemyselného vlastníctva, ktoré sú majetkom výrobcov a rozšírené využívanie subdodávateľských dohôd s dodávateľmi originálneho vybavenia („dojednania o vybavení“) uvádza, že niektoré náhradné diely zostanú uzavreté v sieti výrobcu motorových vozidiel.

2.4.2   Komisia preto vo svojom prepracovanom návrhu smernice o dizajne navrhla zaviesť tzv. „klauzulu o opravách“. EHSV uvítal tento návrh a uviedol (6), že podľa neho „sa monopol udelený majiteľovi priemyselného vzoru alebo modelu vzťahuje iba na vonkajšiu formu produktu, a nie na produkt samotný“, a že „ak by náhradné diely spadajúce pod klauzulu o oprave podliehali režimu platnému pre ochranu priemyselných vzorov a modelov, viedlo by to k vytvoreniu monopolu na výrobky na sekundárnom trhu, čo by bolo v rozpore so základnou podstatou právnej ochrany priemyselných vzorov a modelov“.

2.5   Pokiaľ ide o automobilový sektor, EHSV prijal stanovisko o dodávateľských a odberateľských trhoch automobilového priemyslu (7), v ktorom zdôrazňuje, že aktérmi naviazaných trhov sú výrobcovia motorových vozidiel, ich dodávatelia a nezávislé alebo autorizované trhové subjekty pôsobiace v oblasti služieb, náhradných dielov a príslušenstva, ako aj výroby, distribúcie a maloobchodu. Ide miliárd EUR o sieť 834 700 firiem (prevažne malých a stredných podnikov) s celkovým obratom 1 107 a približne 4,6 milióna zamestnancov.

3.   Nedávny vývoj týkajúci sa dokumentov Komisie

3.1   Komisia schválila 21. decembra 2009 nasledujúce návrhy:

| — | „Návrh nariadenia Komisie (ES) č. .../... o uplatňovaní článku 101 ods. 3 zmluvy na kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov v sektore motorových vozidiel“

  a |
| --- | --- |

—

„Návrh nariadenia Komisie (ES) č. .../... o uplatňovaní článku 101 ods. 3 zmluvy na kategórie vertikálnych dohôd a zosúladených postupov v sektore motorových vozidiel“

a

| — | „Návrh oznámenia Komisie: Doplňujúce usmernenia o vertikálnych obmedzeniach v dohodách o predaji a opravách motorových vozidiel“. |
| --- | --- |

—

„Návrh oznámenia Komisie: Doplňujúce usmernenia o vertikálnych obmedzeniach v dohodách o predaji a opravách motorových vozidiel“.

Komisia začala verejnú konzultáciu o týchto dokumentoch.

3.2   Člen Komisie zodpovedný za hospodársku súťaž postúpil 15. januára 2010 oba texty Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a vyjadril záujem o to, aby k týmto návrhom normatívnych textov výbor zaujal postoj.

3.3   V tomto stanovisku k oznámeniu Komisie KOM(2009) 388 v konečnom znení sa preto spravodajca súčasne venuje aj obom normatívnym návrhom uvedeným v bode 3.1.

4.   Zhrnutie dokumentov Komisie

4.1   Komisia vo svojom oznámení o budúcom právnom rámci hospodárskej súťaže pre odvetvie motorových vozidiel navrhuje, aby sa:

| a) | pokiaľ ide o dohody o predaji nových motorových vozidiel, s účinnosťou od 31. mája 2013:






  — | uplatňovali všeobecné pravidlá návrhu novej skupinovej výnimky pre vertikálne dohody, |
| --- | --- | --- |

a)

pokiaľ ide o dohody o predaji nových motorových vozidiel, s účinnosťou od 31. mája 2013:

—

uplatňovali všeobecné pravidlá návrhu novej skupinovej výnimky pre vertikálne dohody,

| — | prijali osobitné usmernenia pre toto odvetvie, ktoré umožnia predchádzať vylúčeniu konkurenčných výrobcov vozidiel z trhu a ochrániť ich prístup na trh maloobchodného predaja motorových vozidiel a na trh s opravárenskými službami, podporila súťaž medzi značkami a zachoval odrádzajúci účinok článku 81, |
| --- | --- |

—

prijali osobitné usmernenia pre toto odvetvie, ktoré umožnia predchádzať vylúčeniu konkurenčných výrobcov vozidiel z trhu a ochrániť ich prístup na trh maloobchodného predaja motorových vozidiel a na trh s opravárenskými službami, podporila súťaž medzi značkami a zachoval odrádzajúci účinok článku 81,

| — | ponechali do 31. mája 2013 v platnosti ustanovenia nariadenia, ktoré sa vzťahujú na dohody o distribúcii motorových vozidiel; |
| --- | --- |

—

ponechali do 31. mája 2013 v platnosti ustanovenia nariadenia, ktoré sa vzťahujú na dohody o distribúcii motorových vozidiel;

| b) | pokiaľ ide o dohody o oprave alebo údržbe a/alebo o dodávke a distribúcii náhradných dielov, s účinnosťou od 31. mája 2013:






  — | uplatňovali všeobecné pravidlá návrhu novej skupinovej výnimky pre vertikálne dohody, |
| --- | --- | --- |

b)

pokiaľ ide o dohody o oprave alebo údržbe a/alebo o dodávke a distribúcii náhradných dielov, s účinnosťou od 31. mája 2013:

—

uplatňovali všeobecné pravidlá návrhu novej skupinovej výnimky pre vertikálne dohody,

| — | prijali osobitné usmernenia pre toto odvetvie, ktoré by dopĺňali nariadenie o skupinovej výnimke alebo kombinácia týchto dvoch nástrojov v záujme posilnenia schopnosti orgánov na ochranu hospodárskej súťaže reagovať na problémy v oblasti hospodárskej súťaže širším a komplexnejším spôsobom, a to najmä v súvislosti s i) prístupom k technickým informáciám; ii) prístupom k náhradným dielom; iii) zneužívaním záruk; iv) prístupom do sietí autorizovaných opravovní. |
| --- | --- |

—

prijali osobitné usmernenia pre toto odvetvie, ktoré by dopĺňali nariadenie o skupinovej výnimke alebo kombinácia týchto dvoch nástrojov v záujme posilnenia schopnosti orgánov na ochranu hospodárskej súťaže reagovať na problémy v oblasti hospodárskej súťaže širším a komplexnejším spôsobom, a to najmä v súvislosti s i) prístupom k technickým informáciám; ii) prístupom k náhradným dielom; iii) zneužívaním záruk; iv) prístupom do sietí autorizovaných opravovní.

4.2   Návrh nariadenia o skupinovej výnimke

4.2.1   Tieto vertikálne dohody môžu zlepšiť hospodársku účinnosť vo výrobnom či distribučnom reťazci tým, že umožnia lepšiu koordináciu medzi zainteresovanými podnikmi. To však závisí od sily postavenia, ktoré majú zmluvné strany na trhu.

4.2.2   Vertikálne dohody obsahujúce obmedzenia, ktoré môžu obmedziť hospodársku súťaž a poškodiť spotrebiteľov, alebo ktoré nie sú nevyhnutné na dosiahnutie uvedených pozitívnych vplyvov, by mali byť z výhod skupinovej výnimky vyňaté.

4.2.3   V návrhu sa rozlišuje medzi dohodami o distribúcii nových motorových vozidiel („primárny trh“) a dohodami o opravárenských službách a údržbe a distribúcii náhradných dielov („sekundárny trh“).

4.2.4   Na „primárny trh“ sa budú uplatňovať ustanovenia všeobecného nariadenia o vertikálnych dohodách, najmä obmedzenie podielu na trhu, nevyňatie určitých vertikálnych dohôd a podmienky stanovené uvedeným nariadením, podľa ktorých môžu tieto vertikálne dohody byť vyňaté v súlade s výnimkou, ktorú umožňuje všeobecné nariadenie, ak budú splnené všetky stanovené podmienky. Toto sa zdá byť rozumným riešením, keďže ide o trh, na ktorom existuje hospodárska súťaž.

4.2.5   Pokiaľ ide o „sekundárny trh“, mali by byť zohľadnené niektoré špecifické charakteristiky popredajného trhu s motorovými vozidlami, spojené s technologickým vývojom a zvyšujúcou sa zložitosťou a spoľahlivosťou automobilových súčiastok, ktoré výrobcovia vozidiel nakupujú od dodávateľov originálneho vybavenia.

4.2.6   EHSV súhlasí s názorom Komisie, že konkurenčné podmienky na popredajnom trhu s motorovými vozidlami majú tiež priamy dosah na verejnú bezpečnosť, pretože vozidlá môžu byť riadené nebezpečným spôsobom, ak sú nesprávne opravené, ako aj na verejné zdravie a životné prostredie v dôsledku emisií oxidu uhličitého a iných znečisťujúcich látok, ktoré vyžadujú pravidelnú údržbu vozidiel.

4.2.7   Vertikálne dohody o distribúcii náhradných dielov a o opravárenských službách a údržbe by preto mali mať výhodu vyplývajúcu zo skupinovej výnimky iba vtedy, ak okrem podmienok poskytnutia výnimky stanovených vo všeobecnom nariadení spĺňajú aj prísnejšie požiadavky týkajúce sa určitých druhov závažných obmedzení hospodárskej súťaže, ktoré by mohli obmedziť dodávku náhradných dielov na popredajnom trhu s automobilmi, ak teda konkrétnejšie nejde o:

| — | dohody, ktoré obmedzujú predaj náhradných dielov členmi selektívneho distribučného systému výrobcu vozidiel nezávislým opravovniam, ktoré ich používajú na poskytovanie opravárenských služieb alebo údržby, |
| --- | --- |

—

dohody, ktoré obmedzujú predaj náhradných dielov členmi selektívneho distribučného systému výrobcu vozidiel nezávislým opravovniam, ktoré ich používajú na poskytovanie opravárenských služieb alebo údržby,

| — | dohody, ktoré napriek tomu, že sú v súlade so všeobecným nariadením, predsa len obmedzujú možnosť výrobcu náhradných dielov predávať tieto diely autorizovaným opravovniam v rámci distribučného systému výrobcu vozidiel, nezávislým distribútorom náhradných dielov, nezávislým opravovniam alebo konečným používateľom. To však počas záručnej lehoty nijako neobmedzuje zodpovednosť podľa občianskeho práva, či možnosť požadovať, aby boli použité „náhradné diely, ktoré sa kvalitou zhodujú s dielmi“, ba ani dohody, ktoré obsahujú povinnosť autorizovaných opravovní používať iba náhradné diely dodávané na tieto opravy výrobcom vozidla, |
| --- | --- |

—

dohody, ktoré napriek tomu, že sú v súlade so všeobecným nariadením, predsa len obmedzujú možnosť výrobcu náhradných dielov predávať tieto diely autorizovaným opravovniam v rámci distribučného systému výrobcu vozidiel, nezávislým distribútorom náhradných dielov, nezávislým opravovniam alebo konečným používateľom. To však počas záručnej lehoty nijako neobmedzuje zodpovednosť podľa občianskeho práva, či možnosť požadovať, aby boli použité „náhradné diely, ktoré sa kvalitou zhodujú s dielmi“, ba ani dohody, ktoré obsahujú povinnosť autorizovaných opravovní používať iba náhradné diely dodávané na tieto opravy výrobcom vozidla,

| — | dohody, ktoré obmedzujú možnosť výrobcu komponentov alebo originálnych náhradných dielov účinne a viditeľne umiestniť svoju obchodnú značku alebo logo na tieto diely. |
| --- | --- |

—

dohody, ktoré obmedzujú možnosť výrobcu komponentov alebo originálnych náhradných dielov účinne a viditeľne umiestniť svoju obchodnú značku alebo logo na tieto diely.

4.3   Návrh doplňujúcich usmernení

4.3.1   V týchto usmerneniach sa stanovujú zásady posudzovania otázok, ktoré sa objavujú v súvislosti s vertikálnymi obmedzeniami v dohodách o predaji a opravách motorových vozidiel a o distribúcii náhradných dielov, na základe článku 101 Zmluvy o fungovaní EÚ. Tieto usmernenia sa uplatňujú bez toho, aby bola dotknutá uplatniteľnosť všeobecných usmernení o vertikálnych dohodách, ktorých doplnkom sú.

4.3.2   Pri výklade týchto usmernení Komisia takisto vezme do úvahy kódex správania, ktorý predložili združenia výrobcov automobilov ACEA a JAMA a ktorý sa týka určitých osvedčených podnikateľských postupov, ktoré sú výrobcovia motorových vozidiel odhodlaní uplatňovať a konať tak v dobrej viere pri plnení svojich zmluvných záväzkov voči svojim autorizovaným predajcom a opravovniam.

4.3.3   Usmernenia sú štruktúrované takto:

| — | rozsah pôsobnosti skupinovej výnimky pre motorové vozidlá a vzťah so všeobecnou vertikálnou skupinovou výnimkou, |
| --- | --- |

—

rozsah pôsobnosti skupinovej výnimky pre motorové vozidlá a vzťah so všeobecnou vertikálnou skupinovou výnimkou,

| — | uplatňovanie doplňujúcich ustanovení v skupinovej výnimke pre motorové vozidlá, |
| --- | --- |

—

uplatňovanie doplňujúcich ustanovení v skupinovej výnimke pre motorové vozidlá,

| — | výklad konkrétnych obmedzení: záväzok predávať jednu značku a selektívna distribúcia. |
| --- | --- |

—

výklad konkrétnych obmedzení: záväzok predávať jednu značku a selektívna distribúcia.

4.3.4   Pokiaľ ide o záväzok predávať jednu značku, usmernenia prinášajú novinku: východiskovým bodom na začatie päťročného obdobia je skôr začiatok zmluvného vzťahu medzi stranami ako nahradenie jedného zmluvného dokumentu iným, ktorý sa vzťahuje na ten istý predmet úpravy. To je však zrejmé z textu poznámky pod čiarou 9, a nie zo samotného textu usmernení. Vzhľadom na význam tejto zmeny by bolo vhodné zakomponovať ju do hlavného textu.

4.3.5   V usmerneniach sa stanovuje záväzok nekonkurovania a uvádzajú sa jeho negatívne účinky (prekážky znemožňujúce vstup alebo rozšírenie konkurenčných dodávateľov) i pozitívne účinky (pomoc pri prekonávaní problému „parazitovania“, zvýšenie imidžu značky a reputácie distribučnej siete).

4.3.6   Prístup nezávislých opravovní k technickým informáciám a zneužívanie záruk majú svoj význam, pokiaľ ide o selektívny predaj.

5.   Pripomienky

5.1   Automobilové odvetvie (osobné automobily a úžitkové vozidlá) profitoval, pokiaľ ide o hospodársku súťaž, viac ako dve desaťročia z osobitných nariadení o skupinovej výnimke.

5.2   V hodnotiacej správe z 31. mája 2008 Komisia preskúmala vplyv skupinovej výnimky na postupy v automobilovom odvetví. Túto správu zainteresované strany hojne komentovali, čo bolo podnetom na to, aby útvary Komisie vypracovali hodnotenie vplyvu (SEC(2009) 1052, SEC(2009) 1053). Odporúča sa vykladať tieto dokumenty spoločne s oznámením KOM(2009) 388 v konečnom znení.

5.3   Súčasne sa prepracúva a pripravuje na prijatie nové všeobecné nariadenie o skupinových výnimkách, ktoré by od mája 2010 malo nahradiť súčasné nariadenie (ES) č. 2790/1999 z 22. decembra 1999. Vychádzajúc z predpokladu, že uvedené nariadenie bude prepracované, Komisia navrhuje:

| — | na začiatok pre automobilové odvetvie tri možnosti: i) uplatňovať skupinovú výnimku len na vertikálne dohody; ii) prijať osobitné usmernenia pre automobilový sektor, ktoré by dopĺňali všeobecnú skupinovú výnimku a iii) prijať nariadenie o skupinovej výnimke, ktoré sa bude zameriavať na prekážky brániace hospodárskej súťaži v oblasti popredajných služieb, |
| --- | --- |

—

na začiatok pre automobilové odvetvie tri možnosti: i) uplatňovať skupinovú výnimku len na vertikálne dohody; ii) prijať osobitné usmernenia pre automobilový sektor, ktoré by dopĺňali všeobecnú skupinovú výnimku a iii) prijať nariadenie o skupinovej výnimke, ktoré sa bude zameriavať na prekážky brániace hospodárskej súťaži v oblasti popredajných služieb,

| — | následne, spolu s návrhom nariadenia a usmerneniami, prijať nariadenie, ktoré by obsahovalo osobitné ustanovenia vzťahujúce sa na toto odvetvie a bolo by doplnené usmerneniami. |
| --- | --- |

—

následne, spolu s návrhom nariadenia a usmerneniami, prijať nariadenie, ktoré by obsahovalo osobitné ustanovenia vzťahujúce sa na toto odvetvie a bolo by doplnené usmerneniami.

5.4   Kúpa motorového vozidla je spolu s kúpou domu najväčšou položkou v domácom rozpočte európskych spotrebiteľov, a zároveň najjasnejšie ukazuje význam a rozsah dokončenia jednotného trhu. Podľa odhadov sektora sa dá povedať, že 40 % celkových nákladov počas životnosti vozidla tvorí počiatočná kúpna cena, 40 % údržba vozidla a 20 % poistenie.

5.5   Základné ciele európskych spotrebiteľov, pokiaľ ide o hospodársku súťaž v automobilovom odvetví, by sa dali zhrnúť takto: môcť si vybrať kde si kúpi auto alebo kde ho v prípade potreby dá opraviť za najvýhodnejšiu cenu, a mať väčšiu bezpečnosť cestnej premávky.

5.6   Hoci je nevyhnutné zabezpečiť živý, konkurencieschopný trh, ktorý by držal krok s technologickým vývojom a zahŕňal všetkých aktérov v automobilovom odvetví a najmä malé a stredné podniky, rovnako dôležité je aj vyslať európskym spotrebiteľom signály, ktoré ich upokoja.

5.7   Súčasné nariadenie (ES) č. 1400/2002 zaviedlo takýchto pozitívnych signálov hneď niekoľko, napríklad záruky, ktoré dáva výrobca v jednom členskom štáte platia za rovnakých podmienok pre všetky členské štáty; spotrebiteľ, ktorého záručný list vyplnil predajca v inom členskom štáte už nemusí čakať, kým mu bude táto záruka uznaná v krajine, z ktorej pochádza; a predajca alebo opravovňa, ktorým spotrebiteľ zveril svoj automobil už nemôže požadovať žiadny príplatok alebo ďalšie doklady.

5.8   Pretrvali však problémy, pokiaľ ide o ďalší predaj nových vozidiel sprostredkovateľom, kde dodávatelia kladú požiadavky na svojich predajcov, najmä s ohľadom na splnenie požiadaviek „identity značky“, slobodu byť zásobovaný inými autorizovanými predajcami alebo národnými dovozcami, a nepriame obmedzenie vzájomných dodávok vozidiel medzi autorizovanými predajcami.

5.9   Komisia pozorne monitorovala uplatňovanie nariadenia (ES) č. 1400/2002, čo sa odzrkadľuje aj v takých exemplárnych rozhodnutiach ako sú napríklad štyri rozhodnutia z roku 2007, ktoré odvetviu poskytli cenné usmernenia v oblasti prístupu k technickým informáciám (veci Comp/39.140 – 39.143, DaimlerChrysler, Fiat, Toyota a Opel (8)).

5.10   Po ôsmich rokoch od prijatia nariadenia (ES) č. 1400/2002 hospodárske ukazovatele naznačujú, že úroveň hospodárskej súťaže na príslušných trhoch, ktorá viedla k rozhodnutiu Komisie zaviesť prísnejšie, osobitné skupinové výnimky pre tento sektor, sa potešiteľne zlepšila.

5.11   Toto dynamické a pre hospodársku súťaž zložité prostredie sa vyznačuje predovšetkým poklesom reálnych cien nových motorových vozidiel, vstupom nových značiek na trh, kolísaním trhových podielov konkurenčných značiek, miernou a znižujúcou sa koncentráciou, ako aj tým, že spotrebitelia majú viac možností v rôznych porovnateľných trhových segmentoch. V rámci vnútorného trhu však aj naďalej pretrváva rozdielny charakter vnútroštátnych trhov, najmä v nových členských krajinách, kde je rozvinutejší trh s ojazdenými vozidlami a trh nezávislých opravovní.

5.12   Prekážky väčšej hospodárskej súťaže sú predovšetkým v oblasti prístupu nezávislých opravovní k náhradným dielom a technickým informáciám, čo je jasnou nevýhodou pre spotrebiteľov. Falšovanie a pirátstvo pri náhradných dielcoch sú i naďalej veľkým problémom v tomto sektore, a to na úkor kvality produktov a v niektorých prípadoch dokonca na úkor bezpečnosti cestnej premávky.

5.13   Návrhy Komisie o budúcom právnom rámci hospodárskej súťaže pre odvetvie motorových vozidiel sú v súlade prístupom a politikou presadzovania. EHSV preto pripomína svoje predchádzajúce stanoviská, v ktorých vyjadril svoju podporu práci Komisie pokiaľ ide o kolektívne činnosti, či už vo všeobecnosti alebo konkrétne, pokiaľ ide o porušenie pravidiel hospodárskej súťaže.

6.   Konkrétne pripomienky

6.1   EHSV sa domnieva, že možnosť, ku ktorej sa priklonila Komisia, a to navrhnúť osobitné nariadenie a usmernenia, je vyváženým prístupom, keďže zohľadňuje aj možné hospodárske dôsledky, vplyv na malé a stredné podniky, ktoré tvoria veľkú časť segmentu opráv, údržby a distribúcie náhradných dielov, možný environmentálny a sociálny vplyv, ako aj dosah na bezpečnosť cestnej premávky.

EHSV chce zdôrazniť tieto aspekty návrhu:

6.2   Osobitný režim pre automobilové odvetvie ako doplnok všeobecného nariadenia o skupinovej výnimke – EHSV konštatuje, že doplňujúce usmernenia, ktoré Komisia navrhuje pre automobilové odvetvie treba vykladať spolu so všeobecnými vertikálnymi usmerneniami a považovať ich za ich doplnok (pozri bod I. 1 ods. 1 usmernení). Všeobecné vertikálne usmernenia však ešte neboli vypracované, čo sťažuje nezávislé a samostatné posúdenie usmernení pre automobilové odvetvie.

6.3   Nadobudnutie účinnosti nového režimu – návrh nariadenia stanovuje dva termíny nadobudnutia účinnosti, a to podľa príslušného trhu. Jedným dátumom je 1. jún 2010, kedy má nadobudnúť účinnosť na trhu s náhradnými dielmi, opravami a údržbou, druhým termínom je predĺženie platnosti nariadenia (ES) č. 1400/2002 do 31. mája 2013, pokiaľ ide o predaj a ďalší predaj nových motorových vozidiel.

6.3.1   Hoci EHSV uznáva, že v súčasnosti je úroveň hospodárskej súťaže nižšia na prvom z uvedených trhov a že by mala byť hospodárska súťaž na ňom podporená, existencia dvoch rozdielnych režimov môže vyvolať problémy, keďže zmluvy medzi predajcami a distributérmi často zahŕňajú oba prvky.

6.3.2   EHSV, hoci zastáva záujmy spotrebiteľov v rýchlo sa meniacom vývoji hospodárskej súťaže na trhu s náhradnými dielmi, opravami a údržbou, akceptuje, že by mali byť prijaté prechodné ustanovenia, ktoré by zabránili vytváraniu dodatočných prekážok pri opätovnom prerokúvaní zmlúv medzi predajcami a distributérmi, ktoré bude potrebné kvôli novým pravidlám.

6.3.3   EHSV vyzýva Európsku komisiu, aby zabezpečila uplatňovanie nového nariadenia o skupinových výnimkách od 1. júna 2010, a to v jeho celistvosti, a zároveň aby ustanovila prechodné obdobie dvoch rokov, počas ktorých bude mať primárny trh čas prispôsobiť súčasné dohody o distribúcii novým pravidlám.

6.3.4   Nemalo by sa zabúdať na skutočnosť, že výrobcovia majú možnosť dvojročnou výpovednou lehotou ukončiť dohody. To znamená, že predajca, ktorý sa nejako rozhodol a investoval na základe súčasného nariadenia o skupinových výnimkách, by musel čakať do júna 2013, aby mohol podpísať novú dohodu o distribúcii. Zabrániť by sa tomu dalo len prostredníctvom povolenia, ktoré by výrobcom a predajcom umožňovalo upraviť ich zmluvy skôr, pokiaľ to vzhľadom na nové pravidlá a možné zmeny trhových podmienok považujú za potrebné.

6.3.5   Uplatňovanie nového nariadenia o skupinovej výnimke od 1. júna 2010 aj na primárny trh by malo dodatočnú výhodu v tom, že od tohto dátumu nadobúdajú účinnosť aj nové nariadenie o skupinovej výnimke a usmernenia týkajúce sa popredajného trhu.

6.3.6   Vzhľadom na skutočnosť, že prevažná väčšina predajcov poskytuje aj popredajné služby, sa dá ľahko pochopiť, prečo EHSV podporuje myšlienku uplatňovať nové nariadenie o skupinovej výnimke súčasne na primárny aj sekundárny trh. Zaručilo by to zjednodušenie, pružnosť a v neposlednom rade aj nižšie náklady spojené s prechodom na nové pravidlá.

6.4   Záväzok predávať jednu značku

Od momentu, kedy nadobudne účinnosť nové nariadenie o skupinovej výnimke, nesmú výrobcovia podľa usmernení (bod 25 a poznámka pod čiarou 9) začleniť do nových dohôd so svojimi súčasnými predajcami záväzok predávať jednu značku. Vzhľadom na skutočnosť, že prevažná väčšina výrobcov bude mať aj počas nasledujúcich rokov rovnakú distribučnú sieť, by toto rozhodnutie prakticky zrušilo predávanie jednej značky. Tento návrh nielen odporuje návrhu EHSV (pozri bod 1), ale odporuje aj novému všeobecnému nariadeniu o skupinových výnimkách (28. júla 2009), ktoré neurčuje žiadne obmedzenia pre dohody o predaji jednej značky.

6.5   Osobné a úžitkové vozidlá

Komisia, rovnako ako v súčasnom nariadení, nerozlišuje medzi osobnými a úžitkovými vozidlami, hoci osobné vozidlá sú spotrebný tovar a úžitkové vozidlá sú investičný majetok, ktorý sa predáva medzi podnikmi a zákazník nekupuje len samotný tovar, ale celý balík, v ktorom služby tvoria rozhodujúci aspekt voľby umožňujúc maximálne využitie úžitkového vozidla, podobne ako v prípade poľnohospodárskych traktorov či stavebných zariadení. Tieto rozdiely na trhu už samy o sebe naznačujú, že ani aspekty hospodárskej súťaže nie sú pre tieto dva druhy výrobkov rovnaké.

6.5.1   Sektor úžitkových vozidiel vlastne ani na primárnom, ani na sekundárnom trhu nezaznamenal žiadne problémy v oblasti hospodárskej súťaže, ani nebol kritizovaný koncovými spotrebiteľmi, keďže je to veľmi konkurencieschopný trh, na ktorom už z historického hľadiska majú veľký trhový podiel nezávislí dodávatelia náhradných dielov.

6.5.2   EHSV sa preto domnieva, že dohody týkajúce sa úžitkových vozidiel by sa mali riadiť všeobecným nariadením o skupinovej výnimke s prihliadnutím na popredajný trh, podobne, ako je to v prípade traktorov či stavebných zariadení.

6.6   Dodávky náhradných dielov

6.6.1   V súlade s článkom 5 písm. b) výnimka neplatí pre „obmedzenie dohodnuté medzi dodávateľom náhradných dielov, opravárenských nástrojov alebo diagnostických alebo iných zariadení a výrobcom motorových vozidiel, týkajúce sa schopnosti dodávateľa predávať tento tovar alebo služby autorizovaným alebo nezávislým distribútorom alebo autorizovaným alebo nezávislým opravovniam alebo konečným používateľom“.

6.6.2   Takáto formulácia obmedzenia sa nezdá byť v súlade s cieľom, ktorý si Komisia vytýčila.

6.6.3   Klauzula súčasného nariadenia o skupinovej výnimke, ktorá sa týka nákupu náhradných dielov, bráni výrobcom zaviazať kupujúcich, aby od nich odoberali viac ako 30 % zásob. Výsledkom je, že takáto diverzifikácia zdrojov v sieti prináša nižšie ceny. Hoci výrobcovia majú aj naďalej viac ako 30 % podiel dodávok, dá sa to vysvetliť plánovaným odbytom, bonusmi a systémami zliav, ktoré výrobcovia zaviedli do praxe. Táto situácia je dôkazom konkurenčného tlaku, ktorý na výrobcov vozidiel vyvíjajú výrobcovia dielov.

6.6.4   V navrhovanom článku 5 písm. b) sa však neuvádza žiadna percentuálna hodnota, pri prekročení ktorej by predajcovia alebo opravovne neboli povinné odoberať zásoby od výrobcu (ako je to v súčasnosti v klauzule o 30 %).

6.6.5   Ba čo viac, uvádza sa tam, že výrobcovia náhradných dielov musia byť schopní zásobovať autorizované opravovne. Táto možnosť však zostane čisto teoretická, ak budú výrobcovia môcť trvať na exkluzívnych alebo takmer exkluzívnych dodávkach zo svojich sietí distribúcie náhradných dielov.

6.7   Záruky

EHSV by na záver rád vyzdvihol postoj Komisie, pokiaľ ide o záruky na motorové vozidlá. Vzhľadom na skutočnosť, že výrobca nesie priamu zodpovednosť za riadne fungovanie vozidla a opravu chýb, Komisia ustanovuje, že záväzok opravovne používať výhradne náhradné diely, ktoré pochádzajú od výrobcu vozidla by mala byť počas záručnej doby výnimkou. EHSV sa domnieva, že tento postoj je prijateľný, nesmie však viesť k tomu, že spotrebitelia nebudú môcť využiť služby nezávislých opravovaní pokiaľ ide o záležitosti v rámci pravidelnej údržby vozidla, keďže by to pravdepodobne obmedzovalo práva spotrebiteľov na kvalitné výrobky a poskytnutie príslušných záruk.

V Bruseli 18. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009, s. 47; Ú. v. EÚ C 175, 28.7.2009, s. 20.

1

(2)  Ú. v. ES L 203, 1.8.2002, s. 30.

2

(3)  Ú. v. ES L 336, 29.12.1999, s. 21.

3

(4)  Ú. v. EÚ L 171, 29.6.2007, s. 1.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2006, s. 62.

5

(6)  Pozri stanoviská EHSV, Ú. v. ES C 388, 31.12.1994, s. 9 a Ú. v. EÚ C 286, 17.11.2005, s. 8).

6

(7)  Ú. v. EÚ C 317, 23.12.2009, s. 29 – 36.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 66, 22.3.2007, s. 18.

8

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/80 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/80

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Prieskum inovačnej politiky Spoločenstva v meniacom sa svete“

KOM(2009) 442 v konečnom znení

2010/C 354/19

Spravodajca: pán MALOSSE

Európska komisia sa 2. septembra 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Oznámenie Komisie Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov: Prieskum inovačnej politiky Spoločenstva v meniacom sa svete“

KOM(2009) 442 v konečnom znení.

Odborná sekcia pre jednotný trh, výrobu a spotrebu poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 2. marca 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) prijal 108 hlasmi za, pričom 1 člen hlasoval proti a 2 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Čo znamená inovácia?

1.1   Podľa definície uvedenej v oznámení „Inovácia je schopnosť pretavovať nové nápady do komerčných výsledkov využívaním nových procesov, výrobkov alebo služieb lepšie a rýchlejšie ako konkurencia“ (1).

1.1.1   Inovácia je nielen schopnosť, ale tiež akcia, proces, ktorý umožňuje premeniť existujúce alebo nové myšlienky na konkrétne výsledky.

1.1.2   Inovácia je často plodom kolektívnej práce (združenia podnikov, sociálnych partnerov, výskumných pracovníkov), týka sa tiež vnútorného fungovania podniku, najmä vďaka nápadom pracovníkov. V rámci svetovej hospodárskej súťaže by mali európske podniky rozvíjať lepšie postupy s cieľom zapájať pracovníkov do výsledkov podniku a stimulovať ich tvorivosť.

1.1.3   Inovácia sa môže týkať aj oblastí, ktoré priamo neovplyvňujú trh, akými sú ľudský rozvoj, zdravie, sociálna a environmentálna inovácia, služby všeobecného záujmu, občianstvo alebo rozvojová pomoc.

1.2   Inovácia je skôr cieľom spoločnosti, spôsobom ako využiť ľudskú tvorivosť na podporu trvalo udržateľného a harmonickejšieho hospodárskeho rozvoja.

1.2.1   Inovácia musí nájsť riešenia na problémy spoločnosti tohto storočia: trvalo udržateľné zásobovanie energiou a ochrana klímy, demografické zmeny, globalizácia, príťažlivosť jednotlivých oblastí, tvorba pracovných miest, sociálna súdržnosť a spravodlivosť.

1.3   Inovácia nie je sama o sebe cieľom, slúži na plnenie spoločenských cieľov, ktorých spoločným menovateľom je pokrok a trvalá udržateľnosť. Je však potrebné dohodnúť sa na tom ako budeme tieto pojmy definovať a merať.

Bolo by zaujímavé, keby EÚ mohla byť priekopníkom v tejto oblasti vďaka stanoveniu a používaniu nových ekonomických a spoločenských ukazovateľov, ktoré umožnia merať rast a jeho vývoj (2).

2.   Čo doposiaľ urobila Európska únia?

Oznámenie prináša pozitívne hodnotenie krokov, ktoré vykonala EÚ či už v oblasti zlepšovania rámcových podmienok, podpory intenzívnejšieho prenikania inovačných výrobkov a služieb na trh, vytvárania synergií alebo z hľadiska finančných prostriedkov. Je potrebné zdôrazniť, že sa zaoberá predovšetkým technologickými inováciami.

Používanie výrazu „politika Spoločenstva“ v súvislosti s inováciou je mierne nadnesené, pretože, ako to dokazuje hodnotenie uvedené v tomto oznámení, ide skôr o viacero skoordinovaných opatrení a krokov. EÚ totiž nemá vlastné právne kompetencie v tejto oblasti (právomoc podpory).

2.1   Zlepšovanie rámcových podmienok

2.1.1   Niektoré opatrenia EÚ mali skutočný pozitívny vplyv, ako napríklad revízia predpisov v oblasti štátnej podpory ekologických investícií a investícií do výskumu a vývoja alebo zlúčenie sietí Euro Info centier a stredísk na prenos inovácií do siete Enterprise Europe. Spustenie európskej iniciatívy Small Business Act vyvolalo veľké nádeje, ktoré však doposiaľ neboli dostatočne pretavené do konkrétnych a viditeľných výsledkov pre MSP (3). Možno tiež uviesť oznámenie „New skills for new jobs“, ktoré sa uberá správnym smerom, ale dosiaľ ostáva len oznámením bez prostriedkov na realizáciu.

2.1.2   Naopak absencia rozhodnutia o patente Spoločenstva je zjavným dôkazom neschopnosti Európskej rady prijať v tejto otázke potrebné opatrenia, ktoré by mali priamy vplyv na inovácie, čo potvrdzuje klesajúci počet patentov zaregistrovaných v Európe v porovnaní so zvyškom sveta, ale aj oveľa vyššie náklady, ktoré musia Európania niesť. Európa preto trpí nedostatočnou ochranou, ktorá postihuje najmä malé a stredné podniky.

2.1.3   Politika a nástroje, ktoré navrhuje Európska komisia, sa zatiaľ zameriavajú predovšetkým na potrebné prvé fázy inovácie a na veľké verejné a súkromné výskumné inštitúcie. To by sa malo zmeniť zavedením dodatočných nástrojov a opatrení, ako napríklad normovacích procesov, ktoré by sa viac a systematickejšie zameriavali na inovačné procesy.

2.1.4   Vo všeobecnosti môže byť verejná správa, predovšetkým na miestnej úrovni, zdrojom inovácie vo všetkých oblastiach.

2.1.4.1   Pokiaľ ide o verejné obstarávanie, klienti často príliš uprednostňujú nižšie ponuky na úkor kvality. Môžeme však podporovať inováciu prostredníctvom priameho zadávania verejného obstarávania, a zlepšiť tak kvalitu služieb poskytovaných občanom (4).

2.2   Zavádzanie inovačnej politiky do praxe

2.2.1   Oznámenie zdôrazňuje nárast možností financovania z európskeho rozpočtu v rámci finančného výhľadu na roky 2007 – 2013.

2.2.1.1   Tento nárast však v skutočnosti nie je viditeľný pre subjekty, ktoré poukazujú na pomalosť a zložitosť postupov, najmä v rámci 7. rámcového programu pre výskum a vývoj. Rovnako je to v prípade európskych štrukturálnych fondov, kde je okrem byrokracie problémom aj nejasnosť v dôsledku rozptýlenosti podpory a zásady doplnkovosti, a preto ich nemožno využiť ako skutočnú hybnú silu inovácie.

2.2.1.2   Ďalšia revízia finančného nariadenia musí zjednodušiť, skoncentrovať a upraviť pravidlá účasti, nároku a predkladania správ.

2.2.2   Týka sa to tiež finančných nástrojov Európskej investičnej banky (EIB) konajúcej zvyčajne cez sprostredkovateľov, ktorí uplatňujú vlastné pravidlá. Úsilie EIB a Komisie o podporu financovania inovačných MSP je výrazné, ale neprináša viditeľný efekt. Európsky finančný trh je v Európe naďalej roztrieštený a málo napomáha inovačným netechnologickým MSP. Na národnej úrovni je potrebné podnecovať bankový sektor, aby viac riskoval pri financovaní MSP.

2.2.3   Nový rámcový program pre konkurencieschopnosť a inováciu mal za cieľ integrovať existujúce, ale rozptýlené opatrenia a programy. Aktivity sú v skutočnosti rozdelené v rôznych podprogramoch a ich súčinnosť nie je zaručená. Na program pre konkurencieschopnosť a inováciu bolo v priebehu siedmich rokov vyčlenených 3,6 miliárd eur, čo je vzhľadom na úlohy, ktoré musí EÚ vyriešiť, málo.

2.2.4   Európske programy len ťažko plnia vlastné ciele, najmä z hľadiska účasti súkromného sektora a osobitne MSP. Dostupné finančné prostriedky sú prednostne poskytované verejným inštitúciám na úkor súkromného sektora. Hlavným predmetom obáv EHSV je správne riadenie verejných finančných prostriedkov vyčlenených na výskum a inováciu a skutočný vplyv týchto investícií na európsku ekonomiku.

2.2.5   Koordinácia medzi programami Spoločenstva a národnými programami nie je efektívna. Neexistuje napríklad spoločné plánovanie pre členské štáty a EÚ, vďaka ktorému by nedochádzalo k zámene doplnkovosti a komplementarity.

2.3   Vytváranie synergií

2.3.1   Existencia národných reformných programov v rámci Lisabonskej stratégie ponúka členským štátom referenčný rámec v oblasti inovácie. Napriek tomu však ich vplyv a efektivitu obmedzuje rôznorodosť prístupov a slabé zapojenie sociálnych partnerov a ostatných subjektov občianskej spoločnosti do ich navrhovania a uplatňovania v praxi.

2.3.2   Európsky výskumný priestor bol vytvorený, aby podporil celistvosť systému a synergiu s členskými štátmi. Podľa EHSV by si tento bod zaslúžil byť prioritou do budúcnosti s oveľa silnejšími záväzkami.

2.3.2.1   Európsky inovačný a technologický inštitút napríklad vo svojej súčasnej podobe nemôže plniť pôvodné poslanie – podnecovať dialóg medzi výskumným odvetvím, podnikmi a vzdelávacími inštitúciami. Európsky inovačný a technologický inštitút ostáva s pomerne nízkymi prostriedkami (2,8 miliárd eur na obdobie 2008 až 2013 (5) virtuálnym nástrojom, ktorý je ťažko dostupný pre podniky, ktoré nepoznajú európske programy.

2.3.3   Podľa posledného prehľadu vývoja v oblasti inovácie (6) majú vedúce krajiny v tejto oblasti v Európe spoločné znaky: výrazné investície do vzdelávania, celoživotné vzdelávanie, značné investície do výskumu a vývoja a podporné nástroje na inováciu. Mohli by sme ešte pridať systematický sociálny a občiansky dialóg.

Je potrebné nájsť lepšie synergie, aby sa v Európy udomácnili tieto osvedčené postupy a aby sme otvorenejšie podporovali zbližovanie EÚ a členských štátov, pokiaľ ide o spoločné a koordinované politické rozhodnutia v prospech týchto kľúčových faktorov úspechu.

2.3.4   Táto synergia sa musí týkať aj subjektov občianskej spoločnosti a verejno-súkromných partnerstiev.

Klastre dnes napríklad umožňujú efektívnu spoluprácu univerzít a výskumných inštitúcií s podnikmi v rámci štruktúr podporovaných verejnými a súkromnými investíciami. Táto skúsenosť klastrov je pozitívna na národnej úrovni, ale ak chýba podporná politika zo strany Spoločenstva, EÚ z toho nemá úžitok. EÚ by mala byť aktívna pri europeizácii klastrov a umožniť profesionalizovať ich riadenie, internacionalizovať ich, a tak optimalizovať ich fungovanie a financovanie.

2.3.5   Vzhľadom na úlohy, ktoré musí riešiť naša spoločnosť, je nevyhnutné uprednostňovať synergie medzi prioritami stanovenými v rozličných európskych podporných programoch v oblasti inovácie. V rozličných programoch Spoločenstva, ktoré dokonca ani nie sú prepojené, nájdeme totiž rovnaké priority.

3.   Odporúčania EHSV

EHSV podporuje uplatňovanie ambicióznej európskej stratégie v oblasti inovácie, ktorá ponúka bohatšiu a integrovanejšiu víziu.

3.1   Východiskové body

| — | Inovácia musí byť chápaná v širšom význame, musí zahŕňať produkty a služby uvedené na trh, ale aj nekomerčný sektora spoločenskú a sociálnu oblasť. |
| --- | --- |

—

Inovácia musí byť chápaná v širšom význame, musí zahŕňať produkty a služby uvedené na trh, ale aj nekomerčný sektora spoločenskú a sociálnu oblasť.

| — | Lisabonská zmluva rozširuje oblasť pôsobnosti politiky Spoločenstva v oblastiach, ktorých sa týka inovácia: obchodná politika, energetika, vesmír, cestovný ruch, kultúra, zdravotníctvo atď. |
| --- | --- |

—

Lisabonská zmluva rozširuje oblasť pôsobnosti politiky Spoločenstva v oblastiach, ktorých sa týka inovácia: obchodná politika, energetika, vesmír, cestovný ruch, kultúra, zdravotníctvo atď.

| — | Inovácia je už svojou podstatou interdisciplinárna a zasahuje do viacerých oblastí a také by mali byť aj stratégia a prostriedky na jej realizáciu. |
| --- | --- |

—

Inovácia je už svojou podstatou interdisciplinárna a zasahuje do viacerých oblastí a také by mali byť aj stratégia a prostriedky na jej realizáciu.

| — | Inovácia musí byť v súlade s princípmi a hodnotami EÚ. Inovácia môže byť totiž „dobrá“ z technologického hľadiska, ale negatívne vplývať na životné prostredie alebo sociálnu súdržnosť. |
| --- | --- |

—

Inovácia musí byť v súlade s princípmi a hodnotami EÚ. Inovácia môže byť totiž „dobrá“ z technologického hľadiska, ale negatívne vplývať na životné prostredie alebo sociálnu súdržnosť.

| — | Je potrebné oboznámiť občanov s novými technológiami a otvoriť v tejto súvislosti verejné diskusie (geneticky modifikované organizmy, jadrová energia atď.). |
| --- | --- |

—

Je potrebné oboznámiť občanov s novými technológiami a otvoriť v tejto súvislosti verejné diskusie (geneticky modifikované organizmy, jadrová energia atď.).

| — | Rozvoj kľúčových technológií (7) (nanotechnológie, mikro a nanoelektronika, fotonika, moderné materiály, biotechnológie, infrmačné technológie, simulačné vedy) musí byť podporovaný cielene a zohľadňovať ich interdisciplinárnu povahu. Je však potrebné, aby európske výskumné programy obsahovali interdisciplinárne využitie a aby aplikácie kľúčových technológií mohli byť využívané v tradičných odvetviach. |
| --- | --- |

—

Rozvoj kľúčových technológií (7) (nanotechnológie, mikro a nanoelektronika, fotonika, moderné materiály, biotechnológie, infrmačné technológie, simulačné vedy) musí byť podporovaný cielene a zohľadňovať ich interdisciplinárnu povahu. Je však potrebné, aby európske výskumné programy obsahovali interdisciplinárne využitie a aby aplikácie kľúčových technológií mohli byť využívané v tradičných odvetviach.

| — | Priority musia byť určované s ohľadom na spoločenské ciele EÚ (zdravotníctvo, životné prostredie, energetika atď.) |
| --- | --- |

—

Priority musia byť určované s ohľadom na spoločenské ciele EÚ (zdravotníctvo, životné prostredie, energetika atď.)

| — | Európska inovačná stratégia musí byť založená na synergiách a partnerstvách so subjektmi zo súkromného sektora a občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

—

Európska inovačná stratégia musí byť založená na synergiách a partnerstvách so subjektmi zo súkromného sektora a občianskej spoločnosti.

| — | MSP musia byť jadrom budúceho európskeho plánu v prospech inovácie. Je nevyhnutné podporovať všetky rámcové opatrenia, programy a ustanovenia uľahčujúce inováciu v MSP. |
| --- | --- |

—

MSP musia byť jadrom budúceho európskeho plánu v prospech inovácie. Je nevyhnutné podporovať všetky rámcové opatrenia, programy a ustanovenia uľahčujúce inováciu v MSP.

3.2   Návrhy

3.2.1   V rámci študijnej skupiny usporiadal EHSV 14. januára 2009 verejnú diskusiu v Inštitúte pre technologický výskum budúcnosti v Seville. Táto diskusia za účasti zástupcov inštitútu ako aj miestnych subjektov podporujúcich inováciu umožnila prípravu konkrétnych návrhov.

3.2.2   Základom každej politiky je mať dobré ukazovatele a dobré analytické nástroje. Dnes má EÚ k dispozícii viaceré analytické nástroje: „European innovation score board“, „Inno policy trendchart“, „European Cluster's observatory“, „Innobaromètre“, „Sectoral Innovation watch“ a „EU industrial R&D investments scoreboard“. V záujme zjednotenia odporúča EHSV vytvoriť „Európske monitorovacie stredisko pre inováciu“, ktoré by využívalo existujúce nástroje, ale ktoré by ich zosúladilo a ešte viac zviditeľnilo. Okrem toho hodnotenie má význam len vtedy, ak sa výsledky porovnajú so stanovenými cieľmi. Budúci európsky program by preto mal obsahovať konkrétne ciele vrátane kvantitatívnych ukazovateľov. Toto monitorovacie stredisko by malo pracovať transparentne a nezávisle, na základe jasne stanovených cieľov a ukazovateľov, aby sa zabezpečilo objektívne hodnotenie politík.

3.2.3   Základný výskum vytvára nevyhnutné predpoklady pre budúce inovácie. EHSV sa preto zasadzuje za zvýšenie objemu európskych rozpočtových prostriedkov vyčlenených na výskum, najmä pre budúci rámcový program pre výskum a vývoj EÚ, pod podmienkou, že bude obsahovať cielené priority (v súlade so spoločenskými výzvami) a stimulovať národné programy a súkromný sektor.

3.2.3.1   EHSV tiež navrhuje preskúmať nové prístupy, aby podporil účasť MSP na programoch Spoločenstva, napríklad koncept zodpovedného partnerstva. Išlo by o uľahčenie administratívnych formalít (audity, predkladanie správ) na základe spoločnej charty.

3.2.4   Rozvoj partnerstiev medzi vzdelávacími a výskumnými inštitúciami, predovšetkým univerzitami a hospodárskymi a sociálnymi subjektmi je takisto vhodným prostriedkom rozvoja pozitívnej synergie v prospech inovácií v podnikoch, ale tiež v akademickom prostredí (8).

3.2.4.1   Európsky inovačný a technologický inštitút (EIT) by mal byť „hlavou“ siete súčasných štruktúr, aby podporoval šírenie nových technológií do všetkých odvetví. Z dlhodobého hľadiska by EIT mal umožňovať financovať investície do infraštruktúry na európskej úrovni, v rámci ktorých by sa spájala politika v oblasti výskumu, vzdelávania a inovácie.

3.2.4.2   Okrem toho je nevyhnutné podporovať programy v prospech mobility výskumných pracovníkov medzi členskými štátmi, ale tiež medzi verejným a súkromným sektorom. Nasledovaniahodným príkladom, ktorý by si zaslúžil byť vyskúšaný na európskej úrovni, môže byť dánsky priemyselný doktorát umožňujúci inžinierom z jedného podniku pripravovať sa na univerzitný doktorát počas štúdia v inom členskom štáte (9).

3.2.5   Nástroje na zosúladenie aktivít podporujúcich inováciu, ktoré zavádzajú členské štáty a EÚ, by mali byť podľa názoru EHSV prioritným prvkom budúceho programu. V tomto smere je potrebné posilniť regionálne siete, ktoré tvoria most medzi európskou a miestnou úrovňou a poskytujú priestor na výmenu nápadov a projektov. EHSV odporúča zriadiť európske platformy partnerstva, ktoré by boli otvorené subjektom občianskej spoločnosti. Základom tejto platformy by mohla byť sieť „Enterprise Europe Network“, ktorá je činná priamo v teréne a zastupuje podniky.

3.2.6   Rozhodujúce je zlepšiť prístup k finančným prostriedkom, najmä na rozvoj inovačných MSP a rozbehnutie nových podnikov. Je potrebné posilniť úlohu EIB, najmä rozšírením mechanizmu financovania s rozdelením rizika, a vytvoriť európsky trh rizikového kapitálu.

3.2.6.1   Okrem toho EHSV odporúča konkrétne opatrenia v rámci Small Business Act, napríklad podporu „druhého burzového trhu“ v Európe, daňové stimuly pre jednotlivcov v prípade investovania do inovácie, ako aj zainteresovanie zamestnancov.

3.2.7   Môžeme konštatovať, že v mnohých krajinách sú inovácie a podnikateľský duch u mladých na ústupe. Je potrebné podporovať tvorivosť a inovačného ducha v rámci vzdelávania.

3.2.7.1   EHSV navrhuje na základe skúseností s „veľvyslancami pre podnikanie žien“, aby sa s podporou európskych inštitúcií rozvinula sieť „veľvyslancov mladých podnikateľov“.

3.2.8   Ak chceme podporovať inováciu v krajinách, ktorých sa týka kohézna politika, je nevyhnutné lepšie využívať štrukturálne fondy. Znamenalo by to najmä lepšie zamerať opatrenia, vyhnúť sa povinnému princípu doplnkovosti, ktorý je zdrojom oneskorenia a nejasnosti. EHSV zdôrazňuje potenciál spoločenskej inovácie u subjektov občianskej spoločnosti, ktorý bol doposiaľ úplne ignorovaný v štrukturálnych, ako aj vo vzdelávacích programoch.

3.2.9   Politika hospodárskej súťaže (pomoc štátu, spolupráca medzi podnikmi) EÚ musí byť tiež prispôsobená, aby poskytovala väčšiu podporu inováciám a transferu technológií. Konkrétne odvetvia, ako sú bytová výstavba, budovanie infraštruktúry a odvetvie dopravných prostriedkov by mali byť v tejto súvislosti predmetom osobitnej pozornosti vzhľadom na ich úlohu v oblasti klimatických zmien.

3.2.10   EÚ má vďaka Lisabonskej zmluve väčšie právomoci v oblasti obchodnej politiky a vonkajšej spolupráce. Je potrebné využiť túto šancu, aby sme vytvorili európsku politiku z hľadiska výmeny poznatkov a skúseností v oblasti vedy a techniky, ktorá by bola skoordinovaná s národnými politikami. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať výmenám a spolupráci so susednými krajinami EÚ.

4.   Závery

4.1   Skutočná politická vôľa Európskej komisie a členských štátov zabezpečiť uplatňovanie tejto stratégie v praxi, kvalita partnerstiev, najmä s občianskou spoločnosťou, a nadviazanie dialógu s občanmi sú pre úspech tejto stratégie dôležitejšie ako finančné prostriedky, ktoré budú na ňu vyčlenené. EHSV preto vyzýva Európsku radu a Európsku komisiu, aby predložili akčný plán na podporu inovácie, ktorý bude základným kameňom stratégie pre rast a zamestnanosť v Európe (EÚ 2020).

4.2   Budúci európsky plán na podporu inovácie by mal byť dopĺňať akčný plán s harmonogramom realizácie v praxi a hodnotením dosiahnutého pokroku. V tejto súvislosti má právna forma tohto plánu (odporúčania, „act“ alebo iná forma) len druhotný význam. Jej účinnosť bude závisieť od jej obsahu a presných, merateľných a termínovaných záväzkov z hľadiska praktickej realizácie.

4.3   Ambíciou tejto stratégie musí byť vytvoriť skutočnú politiku „Spoločenstva“ v záujme oživenia európskej ekonomiky.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  „Creating a National Innovation Framework“ (Vytvorenie národného inovačného rámca), Science Progress, Richard Nedis & Ethan Byler, apríl 2009.

1

(2)  V súlade s odporúčaniami správy Komisie o meraní hospodárskej výkonnosti a spoločenského pokroku (www.stiglitz-sen-fitoussi.fr) sa tieto ukazovatele nesmú zakladať len na HDP a musia zohľadňovať aj presné a diferencované údaje z hľadiska príjmov, vzdelania, životného prostredia a prerozdelenia bohatstva.

2

(3)  Ú. v. EÚ C 182, 4.8.2009, s. 30.

3

(4)  Prvý krok bol vykonaný v rámci iniciatívy vedúcich trhov (zbližovanie zadávateľov s cieľom udeľovať verejné zákazky inovačným podnikom), ale výsledky budú vyhodnotené neskôr, keďže iniciatíva bola spustená v septembri 2009.

4

(5)  Pre porovnanie: ročný prevádzkový rozpočet pre Massachussetts Institute of Technology predstavuje 2,4 miliardy dolárov.

5

(6)  European Innovation Scoreboard – Pro Inno Europe.

6

(7)  Pozri oznámenie Európskej komisie „Príprava na budúcnosť: vyvíjanie spoločnej stratégie pre základné podporné technológie v EÚ“, KOM(2009) 512 v konečnom znení.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 228, 22.9.2009, s. 9.

8

(9)  Financovaný európskym štipendiom Marie Curie.

9

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/85 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/85

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 1998/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu pre bankovníctvo, Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy“

KOM(2009) 576 v konečnom znení – 2009/0161 (COD)

2010/C 354/20

Samostatný spravodajca: pán ROBYNS DE SCHNEIDAUER

Rada sa 25. novembra 2009 rozhodla podľa článku 262 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa menia a dopĺňajú smernice 1998/26/ES, 2002/87/ES, 2003/6/ES, 2003/41/ES, 2003/71/ES, 2004/39/ES, 2004/109/ES, 2005/60/ES, 2006/48/ES, 2006/49/ES, a 2009/65/ES v súvislosti s právomocami Európskeho orgánu pre bankovníctvo, Európskeho orgánu pre poisťovníctvo a dôchodkové poistenie zamestnancov a Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy“

KOM(2009) 576 v konečnom znení – 2009/0161 (COD).

Odborná sekcia pre hospodársku a menovú úniu, hospodársku a sociálnu súdržnosť, poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci, prijala svoje stanovisko 3. marca 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza z 18. marca 2010) prijal 115 hlasmi za, pričom žiadny člen nehlasoval proti a 1 sa hlasovania zdržal, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | EHSV sa domnieva, že kríza je neodkladnou príležitosťou na uskutočnenie významnej reformy systému dohľadu. Cieľom tejto reformy musí byť predchádzanie ojedinelým prípadom ako aj krízam väčšieho rozsahu a vytvorenie odolnosti voči takýmto otrasom. Preto je potrebné oprieť sa o základy definované na úrovni Spoločenstva alebo dokonca o interakciu medzi pevným režimom Spoločenstva a jeho ekvivalentmi v iných krajinách. |
| --- | --- |

1.1

EHSV sa domnieva, že kríza je neodkladnou príležitosťou na uskutočnenie významnej reformy systému dohľadu. Cieľom tejto reformy musí byť predchádzanie ojedinelým prípadom ako aj krízam väčšieho rozsahu a vytvorenie odolnosti voči takýmto otrasom. Preto je potrebné oprieť sa o základy definované na úrovni Spoločenstva alebo dokonca o interakciu medzi pevným režimom Spoločenstva a jeho ekvivalentmi v iných krajinách.

| 1.2 | EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že nedokonalá harmonizácia podmienok prístupu na trh a požiadaviek obozretného podnikania v súčasnosti umožňuje regulačnú arbitráž a spôsobuje narušenia hospodárskej súťaže. Úprava týchto požiadaviek na základe stability, zvládania rizík finančných subjektov a kvality informovania verejnosti je nevyhnutným základom spoločných záujmov v európskom hospodárskom priestore. Tento krok musí sprevádzať neustále monitorovanie kvalifikácií kontrolných orgánov najmä na základe vzájomnej spolupráce. |
| --- | --- |

1.2

EHSV vyjadruje poľutovanie nad tým, že nedokonalá harmonizácia podmienok prístupu na trh a požiadaviek obozretného podnikania v súčasnosti umožňuje regulačnú arbitráž a spôsobuje narušenia hospodárskej súťaže. Úprava týchto požiadaviek na základe stability, zvládania rizík finančných subjektov a kvality informovania verejnosti je nevyhnutným základom spoločných záujmov v európskom hospodárskom priestore. Tento krok musí sprevádzať neustále monitorovanie kvalifikácií kontrolných orgánov najmä na základe vzájomnej spolupráce.

| 1.3 | EHSV preto podporuje Komisiu v jej snahe vybaviť sektorové orgány dohľadu právomocami, ktoré by im umožnili stanoviť spoločné technické normy a riešiť spory medzi vnútroštátnymi orgánmi. Schvaľuje vývoj vzťahov medzi kontrolnými orgánmi smerujúci ku kolegiálnemu riešeniu prípadných sporov pokiaľ ide o uplatňovanú prax v oblastiach, pre ktoré existujú spoločné rozhodovacie postupy. Súhlasí s názorom Komisie, že je potrebné jasne rozlišovať medzi tým, čo patrí na jednej strane do odbornej oblasti a na druhej strane do politickej oblasti, ktorá prislúcha inštitúciám Spoločenstva s politickým mandátom. |
| --- | --- |

1.3

EHSV preto podporuje Komisiu v jej snahe vybaviť sektorové orgány dohľadu právomocami, ktoré by im umožnili stanoviť spoločné technické normy a riešiť spory medzi vnútroštátnymi orgánmi. Schvaľuje vývoj vzťahov medzi kontrolnými orgánmi smerujúci ku kolegiálnemu riešeniu prípadných sporov pokiaľ ide o uplatňovanú prax v oblastiach, pre ktoré existujú spoločné rozhodovacie postupy. Súhlasí s názorom Komisie, že je potrebné jasne rozlišovať medzi tým, čo patrí na jednej strane do odbornej oblasti a na druhej strane do politickej oblasti, ktorá prislúcha inštitúciám Spoločenstva s politickým mandátom.

| 1.4 | EHSV vyzýva Komisiu, aby v rámci pracovného programu prijala pre svoje činnosti ambiciózne ciele a ukončila začaté zmeny v oblasti technických noriem uplatniteľných v sektore cenných papierov, ako aj v oblasti očakávaných smerníc pre sektor poisťovníctva a dôchodkového poistenia zamestnancov. |
| --- | --- |

1.4

EHSV vyzýva Komisiu, aby v rámci pracovného programu prijala pre svoje činnosti ambiciózne ciele a ukončila začaté zmeny v oblasti technických noriem uplatniteľných v sektore cenných papierov, ako aj v oblasti očakávaných smerníc pre sektor poisťovníctva a dôchodkového poistenia zamestnancov.

2.   Súvislosti

| 2.1 | Európska komisia predstavila 26. októbra 2009 návrh súhrnnej smernice s cieľom zmeniť a doplniť súbor smerníc zameraných na činnosť sektora finančných služieb. Ide o smernice, ktoré sa týkajú kapitálových požiadaviek, finančných konglomerátov, dôchodkového poistenia zamestnancov, zneužívania trhu, trhov s finančnými nástrojmi, prospektov, konečného zúčtovania, transparentnosti, prania špinavých peňazí a investičných fondov. |
| --- | --- |

2.1

Európska komisia predstavila 26. októbra 2009 návrh súhrnnej smernice s cieľom zmeniť a doplniť súbor smerníc zameraných na činnosť sektora finančných služieb. Ide o smernice, ktoré sa týkajú kapitálových požiadaviek, finančných konglomerátov, dôchodkového poistenia zamestnancov, zneužívania trhu, trhov s finančnými nástrojmi, prospektov, konečného zúčtovania, transparentnosti, prania špinavých peňazí a investičných fondov.

| 2.2 | Medzi ciele Komisie patrí ochrana verejnosti, finančná stabilita a zlepšovanie jednotného trhu, ktoré vnútroštátne mechanizmy dohľadu, aj keď sú z časti harmonizované, nedovoľujú uskutočniť. |
| --- | --- |

2.2

Medzi ciele Komisie patrí ochrana verejnosti, finančná stabilita a zlepšovanie jednotného trhu, ktoré vnútroštátne mechanizmy dohľadu, aj keď sú z časti harmonizované, nedovoľujú uskutočniť.

| 2.3 | Aby tieto ciele bolo možné dosiahnuť, je potrebné určiť rozsah kompetencií stanovených v nariadeniach s cieľom zriadiť orgány, ktoré by vznikli premenou terajších európskych výborov dohľadu. Vzhľadom na snahu o dosiahnutie jednoty umožňuje návrh pozmeňujúcej a doplňujúcej smernice vykonať žiadané zmeny existujúcich textov. |
| --- | --- |

2.3

Aby tieto ciele bolo možné dosiahnuť, je potrebné určiť rozsah kompetencií stanovených v nariadeniach s cieľom zriadiť orgány, ktoré by vznikli premenou terajších európskych výborov dohľadu. Vzhľadom na snahu o dosiahnutie jednoty umožňuje návrh pozmeňujúcej a doplňujúcej smernice vykonať žiadané zmeny existujúcich textov.

| 2.4 | Tento návrh je v súlade s politickou aktivitou, ktorú Komisia vyvíja na základe analýzy záverov správy skupiny expertov na vysokej úrovni pod vedením pána Jacquesa de Larosièra s cieľom vytvoriť účinnejší, integrovanejší a udržateľnejší európsky systém dohľadu. Súčasťou tohto systému by podľa oznámenia Komisie z mája 2009 mal byť na jednej strane Európsky výbor pre systémové riziká, poverený dohľadom nad makroekonomikou a rizikami ohrozujúcimi finančnú stabilitu a na druhej strane Európsky systém orgánov pre finančný dohľad, tvorený sieťou vnútroštátnych orgánov finančného dohľadu pôsobiacich koordinovane s novými európskymi orgánmi dohľadu. |
| --- | --- |

2.4

Tento návrh je v súlade s politickou aktivitou, ktorú Komisia vyvíja na základe analýzy záverov správy skupiny expertov na vysokej úrovni pod vedením pána Jacquesa de Larosièra s cieľom vytvoriť účinnejší, integrovanejší a udržateľnejší európsky systém dohľadu. Súčasťou tohto systému by podľa oznámenia Komisie z mája 2009 mal byť na jednej strane Európsky výbor pre systémové riziká, poverený dohľadom nad makroekonomikou a rizikami ohrozujúcimi finančnú stabilitu a na druhej strane Európsky systém orgánov pre finančný dohľad, tvorený sieťou vnútroštátnych orgánov finančného dohľadu pôsobiacich koordinovane s novými európskymi orgánmi dohľadu.

| 2.5 | Tieto orgány by mali vzniknúť z troch výborov dohľadu (nachádzajúcich sa na „úrovni 3“ v štruktúre vytvorenej v rámci rozhodovacieho procesu, ktorý nesie meno profesora Lamfalussyho), z ktorých jeden je príslušný pre bankovú činnosť, druhý pre poisťovníctvo a posledný pre dôchodkové poistenie zamestnancov. |
| --- | --- |

2.5

Tieto orgány by mali vzniknúť z troch výborov dohľadu (nachádzajúcich sa na „úrovni 3“ v štruktúre vytvorenej v rámci rozhodovacieho procesu, ktorý nesie meno profesora Lamfalussyho), z ktorých jeden je príslušný pre bankovú činnosť, druhý pre poisťovníctvo a posledný pre dôchodkové poistenie zamestnancov.

| 2.6 | S cieľom vytvoriť v Európe harmonizovanejší súbor finančných predpisov si oznámenie Komisie z mája 2009 nazvané „Európsky finančný dohľad“ (1) stanovilo za cieľ umožniť orgánom vypracovať návrhy technických noriem a napomáhať výmene mikroprudenciálnych informácií. |
| --- | --- |

2.6

S cieľom vytvoriť v Európe harmonizovanejší súbor finančných predpisov si oznámenie Komisie z mája 2009 nazvané „Európsky finančný dohľad“ (1) stanovilo za cieľ umožniť orgánom vypracovať návrhy technických noriem a napomáhať výmene mikroprudenciálnych informácií.

| 2.7 | Predkladaný návrh rozvíja smernicu v troch hlavných oblastiach: stanovuje rozsah pôsobnosti čisto technických noriem (nástrojov, postupov, štatistík, formulárov...) určených na zabezpečenie konvergencie dohľadu smerom k väčšej jednotnosti. Tieto normy potom bude musieť prijať Komisia. |
| --- | --- |

2.7

Predkladaný návrh rozvíja smernicu v troch hlavných oblastiach: stanovuje rozsah pôsobnosti čisto technických noriem (nástrojov, postupov, štatistík, formulárov...) určených na zabezpečenie konvergencie dohľadu smerom k väčšej jednotnosti. Tieto normy potom bude musieť prijať Komisia.

| 2.8 | Dáva orgánom právomoc na urovnávanie sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi týkajúcich sa situácií, kde je potrebná spolupráca, pretože spoločný záujem stojí vyššie než národný záujem, a kde zmierovacie konanie predchádza prípadnému záväznému rozhodnutiu. |
| --- | --- |

2.8

Dáva orgánom právomoc na urovnávanie sporov medzi vnútroštátnymi orgánmi týkajúcich sa situácií, kde je potrebná spolupráca, pretože spoločný záujem stojí vyššie než národný záujem, a kde zmierovacie konanie predchádza prípadnému záväznému rozhodnutiu.

| 2.9 | Nakoniec vytvára vhodné kanály na výmenu informácií, ktoré umožňujú bez právnych prekážok dosiahnuť spoločný princíp, a to hlavne vo vzťahoch medzi vnútroštátnymi orgánmi a novými európskymi orgánmi. |
| --- | --- |

2.9

Nakoniec vytvára vhodné kanály na výmenu informácií, ktoré umožňujú bez právnych prekážok dosiahnuť spoločný princíp, a to hlavne vo vzťahoch medzi vnútroštátnymi orgánmi a novými európskymi orgánmi.

| 2.10 | Tieto nové európske orgány by mali právomoc rokovať so svojimi partnermi v tretích krajinách, zverejňovať stanoviská hlavne k prudenciálnym aspektom cezhraničných fúzií a akvizícií a zostavovať zoznamy schválených európskych finančných subjektov. |
| --- | --- |

2.10

Tieto nové európske orgány by mali právomoc rokovať so svojimi partnermi v tretích krajinách, zverejňovať stanoviská hlavne k prudenciálnym aspektom cezhraničných fúzií a akvizícií a zostavovať zoznamy schválených európskych finančných subjektov.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Toto stanovisko nadväzuje na stanoviská schválené v súvislosti s finančnou krízou 2007-2008, hlavne na stanovisko k správe Larosièrovej skupiny (2) a na tému makroprudenciálneho a mikroprudenciálneho dohľadu. Aj keď bezprostredné príčiny tejto krízy možno pripísať hlavne nedostatku kontroly finančného systému USA, kríza zároveň odhalila aj nedostatky európskych režimov dohľadu a veľké rozdiely medzi nimi. Výbor vyjadruje poľutovanie nad tým, že ani krízy, ani predchádzajúce incidenty (hlavne aféra „Equitable Life“) nestačili na to, aby sa skôr začalo s potrebnými reformami. |
| --- | --- |

3.1

Toto stanovisko nadväzuje na stanoviská schválené v súvislosti s finančnou krízou 2007-2008, hlavne na stanovisko k správe Larosièrovej skupiny (2) a na tému makroprudenciálneho a mikroprudenciálneho dohľadu. Aj keď bezprostredné príčiny tejto krízy možno pripísať hlavne nedostatku kontroly finančného systému USA, kríza zároveň odhalila aj nedostatky európskych režimov dohľadu a veľké rozdiely medzi nimi. Výbor vyjadruje poľutovanie nad tým, že ani krízy, ani predchádzajúce incidenty (hlavne aféra „Equitable Life“) nestačili na to, aby sa skôr začalo s potrebnými reformami.

| 3.2 | Sklamanie, ktoré zažili klienti inštitúcií vyvíjajúcich cezhraničné aktivity, je také veľké, že môže ohroziť dôveru spotrebiteľov v jednotný trh. |
| --- | --- |

3.2

Sklamanie, ktoré zažili klienti inštitúcií vyvíjajúcich cezhraničné aktivity, je také veľké, že môže ohroziť dôveru spotrebiteľov v jednotný trh.

| 3.3 | Nové orgány by mali mať štruktúry umožňujúce konzultácie s príslušnými pracovným prostredím, odborovými organizáciami a spotrebiteľmi finančných služieb a viesť dialóg s EHSV ako zástupcom občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

3.3

Nové orgány by mali mať štruktúry umožňujúce konzultácie s príslušnými pracovným prostredím, odborovými organizáciami a spotrebiteľmi finančných služieb a viesť dialóg s EHSV ako zástupcom občianskej spoločnosti.

| 3.4 | EHSV podčiarkuje odborný charakter troch nových úradov. Ich postavenie samostatných orgánov musí zostať podriadené politickým právomociam Komisie a, v konečnom dôsledku, Európskeho parlamentu. |
| --- | --- |

3.4

EHSV podčiarkuje odborný charakter troch nových úradov. Ich postavenie samostatných orgánov musí zostať podriadené politickým právomociam Komisie a, v konečnom dôsledku, Európskeho parlamentu.

| 3.5 | EHSV poznamenáva, že finančné inštitúcie pôsobiace v niekoľkých členských krajinách by mali využívať čo najväčšmi zjednotené postupy dohľadu. Zvlášť si uvedomuje, že navrhovaný režim nevytvára sám o sebe nové obmedzenia pre finančné subjekty, ktorých náklady by sa preniesli na spotrebiteľov, okrem štátov, ktoré využili regulačnú arbitráž a narušenie hospodárskej súťaže a teraz budú musieť svoje praktiky zmeniť. |
| --- | --- |

3.5

EHSV poznamenáva, že finančné inštitúcie pôsobiace v niekoľkých členských krajinách by mali využívať čo najväčšmi zjednotené postupy dohľadu. Zvlášť si uvedomuje, že navrhovaný režim nevytvára sám o sebe nové obmedzenia pre finančné subjekty, ktorých náklady by sa preniesli na spotrebiteľov, okrem štátov, ktoré využili regulačnú arbitráž a narušenie hospodárskej súťaže a teraz budú musieť svoje praktiky zmeniť.

| 3.6 | EHSV súhlasí so začlenením zásad „lepšej tvorby právnych predpisov“ do navrhovaného nastroja formou verejných konzultácií a štúdií vplyvu už od štádia prípravy opatrení. Víta aj snahu o flexibilitu a nutnosť, ktoré sa Komisia usiluje presadiť. |
| --- | --- |

3.6

EHSV súhlasí so začlenením zásad „lepšej tvorby právnych predpisov“ do navrhovaného nastroja formou verejných konzultácií a štúdií vplyvu už od štádia prípravy opatrení. Víta aj snahu o flexibilitu a nutnosť, ktoré sa Komisia usiluje presadiť.

| 3.7 | Pokiaľ ide o kolegiálny charakter troch nových úradov, výbor sa vyslovuje za rovnováhu medzi jednotlivými vnútroštátnymi úradmi v prípade sporov. Podľa EHSV táto kolegialita znamená, že vnútroštátne úrady prijímajú spoločné rozhodnutia bez toho, aby niekoho zvýhodňovali vzhľadom na to, aký veľký je trh alebo či sa operátori nachádzajú mimo svojej krajiny pôvodu. |
| --- | --- |

3.7

Pokiaľ ide o kolegiálny charakter troch nových úradov, výbor sa vyslovuje za rovnováhu medzi jednotlivými vnútroštátnymi úradmi v prípade sporov. Podľa EHSV táto kolegialita znamená, že vnútroštátne úrady prijímajú spoločné rozhodnutia bez toho, aby niekoho zvýhodňovali vzhľadom na to, aký veľký je trh alebo či sa operátori nachádzajú mimo svojej krajiny pôvodu.

V Bruseli 18. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  KOM(2009) 252 v konečnom znení.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 318, 23.12.2009, s. 57.

2

---

| 28.12.2010 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 354/88 |
| --- | --- | --- | --- |

28.12.2010

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 354/88

---

Stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru na tému „Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 708/2007 o využívaní cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v akvakultúre“

KOM(2009) 541 v konečnom znení – 2009/0153 (CNS)

2010/C 354/21

Spravodajca: Valerio SALVATORE

Rada 11. novembra 2009 podľa článku 37 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva a Európsky parlament 5. marca 2010 podľa článku 43 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie sa rozhodli prekonzultovať s Európskym hospodárskym a sociálnym výborom

„Návrh nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 708/2007 o využívaní cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v akvakultúre“

KOM(2009) 541 v konečnom znení – 2009/0153 (CNS).

Odborná sekcia pre poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a životné prostredie poverená vypracovaním návrhu stanoviska výboru v danej veci prijala svoje stanovisko 25. februára 2010.

Európsky hospodársky a sociálny výbor na svojom 461. plenárnom zasadnutí 17. a 18. marca 2010 (schôdza zo 17. marca 2010) prijal 130 hlasmi za, pričom žiadny člen nehlasoval proti a 3 sa hlasovania zdržali, nasledujúce stanovisko:

1.   Závery a odporúčania

| 1.1 | Európsky hospodársky a sociálny výbor súhlasí so zmenami a doplneniami nariadenia (ES) č. 708/2007 o využívaní cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v akvakultúre na základe nových záverov vedeckých bádaní, vrátane výsledkov koordinovanej činnosti v rámci 6. rámcového programu vo forme projektu IMPASSE. |
| --- | --- |

1.1

Európsky hospodársky a sociálny výbor súhlasí so zmenami a doplneniami nariadenia (ES) č. 708/2007 o využívaní cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v akvakultúre na základe nových záverov vedeckých bádaní, vrátane výsledkov koordinovanej činnosti v rámci 6. rámcového programu vo forme projektu IMPASSE.

| 1.2 | Je spoločným prianím splniť dvojaký cieľ vytýčený v tomto návrhu: znížiť na minimálnu úroveň riziko v súvislosti s cudzími a lokálne sa nevyskytujúcimi druhmi a oslobodiť hospodárske subjekty od zaťažujúcich administratívnych postupov. Byrokracia súvisí so štátnymi postupmi udeľovania povolenia zariadeniam určeným na akvakultúru cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov. |
| --- | --- |

1.2

Je spoločným prianím splniť dvojaký cieľ vytýčený v tomto návrhu: znížiť na minimálnu úroveň riziko v súvislosti s cudzími a lokálne sa nevyskytujúcimi druhmi a oslobodiť hospodárske subjekty od zaťažujúcich administratívnych postupov. Byrokracia súvisí so štátnymi postupmi udeľovania povolenia zariadeniam určeným na akvakultúru cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov.

| 1.3 | Zaručenie biologickej bezpečnosti zariadení má v tejto súvislosti prvoradý význam. Vyžaduje si však prijatie príslušných opatrení: a) počas dopravy, b) prostredníctvom presne stanovených protokolov v prijímajúcom akvakultúrnom zariadení a c) dodržiavaním zodpovedajúcich postupov až po udelenie povolenia na použitie produktov z rýb. |
| --- | --- |

1.3

Zaručenie biologickej bezpečnosti zariadení má v tejto súvislosti prvoradý význam. Vyžaduje si však prijatie príslušných opatrení: a) počas dopravy, b) prostredníctvom presne stanovených protokolov v prijímajúcom akvakultúrnom zariadení a c) dodržiavaním zodpovedajúcich postupov až po udelenie povolenia na použitie produktov z rýb.

| 1.4 | V tejto súvislosti je nové vymedzenie pojmu „uzavreté akvakultúrne zariadenie“ dobre štruktúrované a v súlade so závermi projektu Impasse, avšak použitý vysoko odborný jazyk by mohol viesť k chybným interpretáciám. Aby sa zabránilo možnému nejednoznačnému výkladu pri uplatňovaní ustanovení, malo by byť v novom nariadení jasne uvedené, že za „uzavreté akvakultúrne zariadenie“ možno považovať len tie zariadenia, ktoré sa nachádzajú na pevnine. |
| --- | --- |

1.4

V tejto súvislosti je nové vymedzenie pojmu „uzavreté akvakultúrne zariadenie“ dobre štruktúrované a v súlade so závermi projektu Impasse, avšak použitý vysoko odborný jazyk by mohol viesť k chybným interpretáciám. Aby sa zabránilo možnému nejednoznačnému výkladu pri uplatňovaní ustanovení, malo by byť v novom nariadení jasne uvedené, že za „uzavreté akvakultúrne zariadenie“ možno považovať len tie zariadenia, ktoré sa nachádzajú na pevnine.

| 1.5 | V novom nariadení sa ďalej zavádza pre uzavreté akvakultúrne zariadenia povinnosť zabrániť úniku nepôvodných chovaných druhov alebo biologického materiálu do otvorených vôd následkom záplav. Na tento účel by sa mala stanoviť bezpečnostná vzdialenosť uvedených zariadení od otvorených vôd podľa typológie, umiestnenia a charakteristík lokality konkrétneho zariadenia. |
| --- | --- |

1.5

V novom nariadení sa ďalej zavádza pre uzavreté akvakultúrne zariadenia povinnosť zabrániť úniku nepôvodných chovaných druhov alebo biologického materiálu do otvorených vôd následkom záplav. Na tento účel by sa mala stanoviť bezpečnostná vzdialenosť uvedených zariadení od otvorených vôd podľa typológie, umiestnenia a charakteristík lokality konkrétneho zariadenia.

| 1.6 | Rovnako vychádzajúc z predpokladu, že voda nie je jediným prostredím, v ktorom hrozí únik príslušných organizmov, treba zaručiť ochranu všetkých uzavretých akvakultúrnych zariadení pred dravcami, ktorí sú schopní šíriť chované druhy mimo zariadenia. |
| --- | --- |

1.6

Rovnako vychádzajúc z predpokladu, že voda nie je jediným prostredím, v ktorom hrozí únik príslušných organizmov, treba zaručiť ochranu všetkých uzavretých akvakultúrnych zariadení pred dravcami, ktorí sú schopní šíriť chované druhy mimo zariadenia.

| 1.7 | Výbor súhlasí aj s postojom, podľa ktorého sa presuny z uzavretých do otvorených akvakultúrnych zariadení nepovažujú za bežné. V tejto súvislosti navrhuje doplniť požiadavku, aby uzavreté akvakultúrne zariadenia boli spravované a riadené oddelene od otvorených akvakultúrnych zariadení, ak to umožňuje výrobný cyklus, s cieľom obmedziť na minimum akékoľvek prípadné riziko kontaminácie vodných ekosystémov. |
| --- | --- |

1.7

Výbor súhlasí aj s postojom, podľa ktorého sa presuny z uzavretých do otvorených akvakultúrnych zariadení nepovažujú za bežné. V tejto súvislosti navrhuje doplniť požiadavku, aby uzavreté akvakultúrne zariadenia boli spravované a riadené oddelene od otvorených akvakultúrnych zariadení, ak to umožňuje výrobný cyklus, s cieľom obmedziť na minimum akékoľvek prípadné riziko kontaminácie vodných ekosystémov.

2.   Úvod

| 2.1 | Vzhľadom na rastúci dopyt po bielkovinách z rybacích produktov a pokles úlovku rýb pre nadmerné čerpanie zásob morí a vnútrozemských vôd môže akvakultúra kladne prispieť k uspokojovaniu rastúceho dopytu po týchto potravinách. V priebehu uplynulých troch desaťročí sa vo svete zaznamenal ročný nárast akvakultúrnej produkcie o 11 % (R. L. Naylor a M. Burke, 2005) (1). |
| --- | --- |

2.1

Vzhľadom na rastúci dopyt po bielkovinách z rybacích produktov a pokles úlovku rýb pre nadmerné čerpanie zásob morí a vnútrozemských vôd môže akvakultúra kladne prispieť k uspokojovaniu rastúceho dopytu po týchto potravinách. V priebehu uplynulých troch desaťročí sa vo svete zaznamenal ročný nárast akvakultúrnej produkcie o 11 % (R. L. Naylor a M. Burke, 2005) (1).

| 2.2 | V tomto kontexte sú introdukcia a chov cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v Európe poháňané silnými hospodárskymi a obchodnými záujmami, ktoré sa však musia zosúladiť s cieľom ochrany ekosystémov, ktoré by mohli byť ohrozené v dôsledku nesprávneho vykonávania tejto hospodárskej činnosti. |
| --- | --- |

2.2

V tomto kontexte sú introdukcia a chov cudzích a lokálne sa nevyskytujúcich druhov v Európe poháňané silnými hospodárskymi a obchodnými záujmami, ktoré sa však musia zosúladiť s cieľom ochrany ekosystémov, ktoré by mohli byť ohrozené v dôsledku nesprávneho vykonávania tejto hospodárskej činnosti.

| 2.3 | Introdukcia cudzích druhov je jedným z hlavných faktorov kontaminácie vodných ekosystémov spôsobenej človekom a je po ničení biotopov v poradí druhým najvážnejším dôvodom ubúdania biodiverzity vo svete. Vo všetkých ekosystémoch vládne citlivá rovnováha, ktorá je výsledkom pomalého vývojového procesu, vďaka ktorému dochádza k interakcii každého živého organizmu s jeho životným prostredím a k vytváraniu systému vzťahov s okolím a ostatnými prítomnými organizmami. V tejto situácii každý organizmus zohráva presnú funkciu a obsadzuje jasne vymedzenú ekologickú medzeru. Dôležitý je aj vplyv klimatických zmien na migráciu druhov rýb v rôznych vodných prostrediach. |
| --- | --- |

2.3

Introdukcia cudzích druhov je jedným z hlavných faktorov kontaminácie vodných ekosystémov spôsobenej človekom a je po ničení biotopov v poradí druhým najvážnejším dôvodom ubúdania biodiverzity vo svete. Vo všetkých ekosystémoch vládne citlivá rovnováha, ktorá je výsledkom pomalého vývojového procesu, vďaka ktorému dochádza k interakcii každého živého organizmu s jeho životným prostredím a k vytváraniu systému vzťahov s okolím a ostatnými prítomnými organizmami. V tejto situácii každý organizmus zohráva presnú funkciu a obsadzuje jasne vymedzenú ekologickú medzeru. Dôležitý je aj vplyv klimatických zmien na migráciu druhov rýb v rôznych vodných prostrediach.

| 2.4 | Keď nejaký cudzí druh prenikne do nového ekosystému, dochádza k interakcii s pôvodnými druhmi, čo môže nepredvídateľným spôsobom narušiť pôvodne dosiahnutý rovnovážny stav. Títo votrelci môžu byť dravcami a konkurovať pôvodným druhom v zadovažovaní potravy a pri využívaní životného priestoru, môžu zavliecť nové parazity a iné patogénne látky z krajín svojho pôvodu alebo sa krížiť s pôvodnými druhmi. |
| --- | --- |

2.4

Keď nejaký cudzí druh prenikne do nového ekosystému, dochádza k interakcii s pôvodnými druhmi, čo môže nepredvídateľným spôsobom narušiť pôvodne dosiahnutý rovnovážny stav. Títo votrelci môžu byť dravcami a konkurovať pôvodným druhom v zadovažovaní potravy a pri využívaní životného priestoru, môžu zavliecť nové parazity a iné patogénne látky z krajín svojho pôvodu alebo sa krížiť s pôvodnými druhmi.

| 2.5 | Preto je potrebné stanoviť hlavné charakteristiky uzavretých akvakultúrnych zariadení, ktorými sú: existencia fyzickej prekážky medzi voľne žijúcimi a chovanými organizmami, spracovanie tuhého odpadu, vhodná likvidácia mŕtvych organizmov, kontrola a spracovanie vpúšťaných a vypúšťaných vôd. |
| --- | --- |

2.5

Preto je potrebné stanoviť hlavné charakteristiky uzavretých akvakultúrnych zariadení, ktorými sú: existencia fyzickej prekážky medzi voľne žijúcimi a chovanými organizmami, spracovanie tuhého odpadu, vhodná likvidácia mŕtvych organizmov, kontrola a spracovanie vpúšťaných a vypúšťaných vôd.

3.   Všeobecné pripomienky

| 3.1 | Riziko úniku cudzích alebo lokálne sa nevyskytujúcich druhov z uzavretých akvakultúrnych zariadení sa zvyšuje úmerne s ubúdaním systémov kontroly. Uzavreté systémy, v ktorých je akvakultúra ohraničená v rámci bezpečných štruktúr chránených fyzickými a chemickými bariérami, obmedzujú riziko úniku na minimum, zatiaľ čo otvorené systémy extenzívneho chovu poskytujú najnižšiu mieru bezpečnosti a často nevedomky prispievajú k šíreniu dovezených druhov v prírodnom prostredí. |
| --- | --- |

3.1

Riziko úniku cudzích alebo lokálne sa nevyskytujúcich druhov z uzavretých akvakultúrnych zariadení sa zvyšuje úmerne s ubúdaním systémov kontroly. Uzavreté systémy, v ktorých je akvakultúra ohraničená v rámci bezpečných štruktúr chránených fyzickými a chemickými bariérami, obmedzujú riziko úniku na minimum, zatiaľ čo otvorené systémy extenzívneho chovu poskytujú najnižšiu mieru bezpečnosti a často nevedomky prispievajú k šíreniu dovezených druhov v prírodnom prostredí.

| 3.2 | Odhaduje sa, že približne 20 % nepôvodných druhov sa chová v otvorených systémoch a menej než 10 % v intenzívnych uzavretých systémoch, ale v niektorých prípadoch (lastúrniky), sú živé organizmy dočasne prenášané aj na značné vzdialenosti do otvorených i uzavretých zariadení na čistenie, s čím sa spája veľké riziko ich úniku do okolia (Impasse) (2). |
| --- | --- |

3.2

Odhaduje sa, že približne 20 % nepôvodných druhov sa chová v otvorených systémoch a menej než 10 % v intenzívnych uzavretých systémoch, ale v niektorých prípadoch (lastúrniky), sú živé organizmy dočasne prenášané aj na značné vzdialenosti do otvorených i uzavretých zariadení na čistenie, s čím sa spája veľké riziko ich úniku do okolia (Impasse) (2).

| 3.3 | Existujúce uzavreté systémy využívajú rôzne technológie na čistenie vpúšťaných a vypúšťaných vôd, vo všetkých prípadoch sa však predpokladá fyzické oddelenie chovu rýb a prírodných vodných ekosystémov. Rýchly rozvoj týchto chovateľských techník a vývoj rôznych systémov akvakultúry viedli Radu k tomu, aby vydala nariadenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska. |
| --- | --- |

3.3

Existujúce uzavreté systémy využívajú rôzne technológie na čistenie vpúšťaných a vypúšťaných vôd, vo všetkých prípadoch sa však predpokladá fyzické oddelenie chovu rýb a prírodných vodných ekosystémov. Rýchly rozvoj týchto chovateľských techník a vývoj rôznych systémov akvakultúry viedli Radu k tomu, aby vydala nariadenie, ktoré je predmetom tohto stanoviska.

| 3.4 | V nariadení Rady (ES) č. 708/2007 sa ustanovuje rámec, ktorým sa riadia postupy v akvakultúre, pokiaľ ide o cudzie alebo lokálne sa nevyskytujúce druhy, s cieľom posúdiť a minimalizovať možný vplyv týchto druhov na vodné biotopy. V nariadení sa ustanovuje systém udeľovania povolení, ktorý sa má zriadiť na štátnej úrovni. |
| --- | --- |

3.4

V nariadení Rady (ES) č. 708/2007 sa ustanovuje rámec, ktorým sa riadia postupy v akvakultúre, pokiaľ ide o cudzie alebo lokálne sa nevyskytujúce druhy, s cieľom posúdiť a minimalizovať možný vplyv týchto druhov na vodné biotopy. V nariadení sa ustanovuje systém udeľovania povolení, ktorý sa má zriadiť na štátnej úrovni.

| 3.5 | Tieto povolenia sa nevyžadujú v prípade, že uzavreté akvakultúrne zariadenia zaručujú biologicky bezpečný chov. Zníženie rizika si však vyžaduje prijatie príslušných opatrení počas dopravy uplatňovaním presne stanovených protokolov v prijímajúcom akvakultúrnom zariadení a dodržiavaním zodpovedajúcich postupov až po udelenie povolenia na použitie rybných produktov. |
| --- | --- |

3.5

Tieto povolenia sa nevyžadujú v prípade, že uzavreté akvakultúrne zariadenia zaručujú biologicky bezpečný chov. Zníženie rizika si však vyžaduje prijatie príslušných opatrení počas dopravy uplatňovaním presne stanovených protokolov v prijímajúcom akvakultúrnom zariadení a dodržiavaním zodpovedajúcich postupov až po udelenie povolenia na použitie rybných produktov.

| 3.6 | Nové vymedzenie pojmu „uzavreté akvakultúrne zariadenie“ vhodným spôsobom zohľadňuje výsledky projektu Impasse, avšak malo byť doplnené o výslovnú zmienku, že za „uzavreté akvakultúrne zariadenie“ možno považovať len tie zariadenia, ktoré sa nachádzajú na pevnine. |
| --- | --- |

3.6

Nové vymedzenie pojmu „uzavreté akvakultúrne zariadenie“ vhodným spôsobom zohľadňuje výsledky projektu Impasse, avšak malo byť doplnené o výslovnú zmienku, že za „uzavreté akvakultúrne zariadenie“ možno považovať len tie zariadenia, ktoré sa nachádzajú na pevnine.

| 3.7 | Plnú podporu získava cieľ zabrániť prieniku pevného odpadu alebo chovaných exemplárov, resp. ich častí, do otvorených vôd, v súlade s požiadavkami nového nariadenia. Avšak vzhľadom na rýchly technologický pokrok v oblasti filtrovania a čistenia odpadových vôd je potrebné zohľadniť, že biologickú bezpečnosť, ktorú treba mať na zreteli ako prioritný cieľ, možno zaručiť pomocou rôznych systémov: fyzických, chemických, biologických alebo ich vzájomnou kombináciou. |
| --- | --- |

3.7

Plnú podporu získava cieľ zabrániť prieniku pevného odpadu alebo chovaných exemplárov, resp. ich častí, do otvorených vôd, v súlade s požiadavkami nového nariadenia. Avšak vzhľadom na rýchly technologický pokrok v oblasti filtrovania a čistenia odpadových vôd je potrebné zohľadniť, že biologickú bezpečnosť, ktorú treba mať na zreteli ako prioritný cieľ, možno zaručiť pomocou rôznych systémov: fyzických, chemických, biologických alebo ich vzájomnou kombináciou.

4.   Konkrétne pripomienky

| 4.1 | S cieľom obmedziť na minimum akékoľvek prípadné riziko kontaminácie vodných ekosystémov je potrebné stanoviť vhodné opatrenia na kontrolu a monitorovanie introdukcie a prenosu cudzích alebo lokálne sa nevyskytujúcich druhov. To je možné dosiahnuť len vypracovaním, prijatím a uplatňovaním medzinárodných kódexov obsahujúcich vhodné postupy a procesy. |
| --- | --- |

4.1

S cieľom obmedziť na minimum akékoľvek prípadné riziko kontaminácie vodných ekosystémov je potrebné stanoviť vhodné opatrenia na kontrolu a monitorovanie introdukcie a prenosu cudzích alebo lokálne sa nevyskytujúcich druhov. To je možné dosiahnuť len vypracovaním, prijatím a uplatňovaním medzinárodných kódexov obsahujúcich vhodné postupy a procesy.

| 4.2 | Vychádzajúc z predpokladu, že voda nie je jediným prostredím, v ktorom hrozí únik príslušných organizmov, treba zaručiť ochranu všetkých uzavretých akvakultúrnych zariadení pred dravcami, najmä vtákmi, ktorí sú schopní zanášať chované druhy do voľnej prírody. |
| --- | --- |

4.2

Vychádzajúc z predpokladu, že voda nie je jediným prostredím, v ktorom hrozí únik príslušných organizmov, treba zaručiť ochranu všetkých uzavretých akvakultúrnych zariadení pred dravcami, najmä vtákmi, ktorí sú schopní zanášať chované druhy do voľnej prírody.

| 4.3 | Ďalej je potrebné, aby uzavreté akvakultúrne zariadenia boli spravované a riadené oddelene od otvorených akvakultúrnych zariadení, ak to umožňuje výrobný cyklus, s cieľom obmedziť na minimum akékoľvek prípadné riziko kontaminácie vodných ekosystémov. |
| --- | --- |

4.3

Ďalej je potrebné, aby uzavreté akvakultúrne zariadenia boli spravované a riadené oddelene od otvorených akvakultúrnych zariadení, ak to umožňuje výrobný cyklus, s cieľom obmedziť na minimum akékoľvek prípadné riziko kontaminácie vodných ekosystémov.

| 4.4 | Možno sa stotožniť s rozhodnutím ponechať členským štátom zodpovednosť za periodickú aktualizáciu internetového zoznamu uzavretých akvakultúrnych zariadení nachádzajúcich sa na ich území, a tým zabezpečiť ich maximálnu propagáciu s cieľom zvýšiť pocit spoluzodpovednosti prevádzkovateľov zariadení i rôznych hospodársky zainteresovaných subjektov na miestnej úrovni za správne riadenie týchto chovateľských zariadení. |
| --- | --- |

4.4

Možno sa stotožniť s rozhodnutím ponechať členským štátom zodpovednosť za periodickú aktualizáciu internetového zoznamu uzavretých akvakultúrnych zariadení nachádzajúcich sa na ich území, a tým zabezpečiť ich maximálnu propagáciu s cieľom zvýšiť pocit spoluzodpovednosti prevádzkovateľov zariadení i rôznych hospodársky zainteresovaných subjektov na miestnej úrovni za správne riadenie týchto chovateľských zariadení.

V Bruseli 17. marca 2010

Predseda Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Mario SEPI

---

(1)  Naylor, R. a Burke, M. (2005): Aquaculture and Ocean Resources: Raising Tigers of the Sea, in: Annual Review of Environment and Resources, č. 30, s. 185-218.

1

(2)  Projekt Impasse č. 44142. D1.3. Deliverable 3.1. Review of risk assessment protocols associated with aquaculture, including the environmental, disease, genetic and economic issues of operations concerned with the introduction and translocation of species (Gordon H. Copp, Esther Areikin, Abdellah Benabdelmouna, J. Robert Britton, Ian G. Cowx, Stephan Gollasch, Rodolphe E. Gozlan, Glyn Jones, Sylvie Lapègue, Paul J. Midtlyng, L. Miossec, Andy D. Nunn, Anna Occhipinti Ambrogi, S. Olenin, Edmund Peeler, Ian C. Russell, Dario Savini), 2008, s. 14.

2

---