# Uradni list C 4E/2011

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.CE2011.004.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 4E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 547. januar 2011 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.CE2011.004.slv

Uradni list

Evropske unije

C 4E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 547. januar 2011

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2010—2011Seje: 25. marca 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 132 E, 21.5.2010.SPREJETA BESEDILA |
| | Četrtek, 25. marca 2010 |
| 2011/C 004E/01 | Poročilo o letni izjavi o območju evra 2009 in javnih financahResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o poročilu o letni izjavi o območju evra 2009 in javnih financah (2009/2203(INI)) | 1 |
| 2011/C 004E/02 | Drugi evropski vrh o RomihResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o drugem evropskem vrhu o Romih | 7 |
| 2011/C 004E/03 | Prednostne naloge proračuna za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011 – oddelek III – Komisija (2010/2004(BUD)) | 11 |
| 2011/C 004E/04 | Proračunske smernice za leto 2011 - oddelki I, II, IV - IXResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o smernicah za proračunski postopek 2011, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov (2010/2003(BUD)) | 20 |
| 2011/C 004E/05 | Politika kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava?Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava? (2009/2105(INI)) | 25 |
| 2011/C 004E/06 | Učinki svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (2009/2150(INI)) | 34 |
| 2011/C 004E/07 | Letno poročilo ECB za leto 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o letnem poročilu ECB za leto 2008 (2009/2090(INI)) | 44 |
| | PRIPOROČILA |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 25. marca 2010 |
| 2011/C 004E/08 | Priporočilo Svetu o 65. zasedanju generalne skupščine Združenih narodovPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 25. marca 2010 o 65. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (2010/2020(INI)) | 49 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2010—2011Seje: 25. marca 2010Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 132 E, 21.5.2010.SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 25. marca 2010

2011/C 004E/01

Poročilo o letni izjavi o območju evra 2009 in javnih financahResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o poročilu o letni izjavi o območju evra 2009 in javnih financah (2009/2203(INI))

1

2011/C 004E/02

Drugi evropski vrh o RomihResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o drugem evropskem vrhu o Romih

7

2011/C 004E/03

Prednostne naloge proračuna za leto 2011Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011 – oddelek III – Komisija (2010/2004(BUD))

11

2011/C 004E/04

Proračunske smernice za leto 2011 - oddelki I, II, IV - IXResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o smernicah za proračunski postopek 2011, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov (2010/2003(BUD))

20

2011/C 004E/05

Politika kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava?Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava? (2009/2105(INI))

25

2011/C 004E/06

Učinki svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanjeResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (2009/2150(INI))

34

2011/C 004E/07

Letno poročilo ECB za leto 2008Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o letnem poročilu ECB za leto 2008 (2009/2090(INI))

44

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Četrtek, 25. marca 2010

2011/C 004E/08

Priporočilo Svetu o 65. zasedanju generalne skupščine Združenih narodovPriporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 25. marca 2010 o 65. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (2010/2020(INI))

49

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 25. marca 2010 |
| 2011/C 004E/09 | Žive živali in sveže meso – pogoji za uvoz v Unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Odločbe Sveta 79/542/EGS o seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav in o določitvi pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravjem ter veterinarskimi spričevali za uvoz nekaterih živih živali in njihovega svežega mesa v Skupnost (KOM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD)) | 57 |
| P7_TC1-COD(2009)0146Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 25. marca 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Odločbe Sveta 79/542/EGS o seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav in o določitvi pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravjem ter veterinarskimi spričevali za uvoz nekaterih živih živali in njihovega svežega mesa v Skupnost | 58 |
| 2011/C 004E/10 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Litva/Proizvodnja pohištvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD)) | 58 |
| PRILOGA | 60 |
| 2011/C 004E/11 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Litva/proizvodnja oblačilResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD)) | 61 |
| PRILOGA | 63 |
| 2011/C 004E/12 | Imenovanje podpredsednika Evropske centralne bankeSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o priporočilu Sveta o imenovanju podpredsednika Evropske centralne banke (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE)) | 64 |
| 2011/C 004E/13 | Imenovanje člana Računskega sodišča - Milan Martin CviklSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Milana Martina Cvikla za člana Računskega sodišča (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE)) | 65 |
| 2011/C 004E/14 | Imenovanje članice Računskega sodišča - Rasa BudbergyteSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Rase Budbergyté za članico Računskega sodišča (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/15 | Imenovanje članice Računskega sodišča - Kersti KaljulaidSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Kersti Kaljulaid za članico Računskega sodišča (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/16 | Imenovanje člana Računskega sodišča - Igors LudboržsSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Igorsa Ludboržsa za člana Računskega sodišča (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE)) | 67 |
| 2011/C 004E/17 | Imenovanje člana Računskega sodišča - Szabolcs FazakasSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Szabolcsa Fazakasa za člana Računskega sodišča (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/18 | Imenovanje člana Računskega sodišča - Ladislav BalkoSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Ladislava Balka za člana Računskega sodišča (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/19 | Imenovanje člana Računskega sodišča - Louis GaleaOdbor za proračunski nadzor Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Louisa Galee za člana Računskega sodišča (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE)) | 69 |
| 2011/C 004E/20 | Imenovanje člana Računskega sodišča - Augustyn KubikSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Augustyna Bronisława Kubika za člana Računskega sodišča (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/21 | Imenovanje člana Računskega sodišča - Jan KinštSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Jana Kinšta za člana Računskega sodišča (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/22 | Imenovanje člana Računskega sodišča - Eoin O'SheaSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Eoina O’Shea za člana Računskega sodišča (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE)) | 71 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 25. marca 2010

2011/C 004E/09

Žive živali in sveže meso – pogoji za uvoz v Unijo ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Odločbe Sveta 79/542/EGS o seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav in o določitvi pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravjem ter veterinarskimi spričevali za uvoz nekaterih živih živali in njihovega svežega mesa v Skupnost (KOM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

57

P7_TC1-COD(2009)0146Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 25. marca 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Odločbe Sveta 79/542/EGS o seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav in o določitvi pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravjem ter veterinarskimi spričevali za uvoz nekaterih živih živali in njihovega svežega mesa v Skupnost

58

2011/C 004E/10

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Litva/Proizvodnja pohištvaResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

58

PRILOGA

60

2011/C 004E/11

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Litva/proizvodnja oblačilResolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

61

PRILOGA

63

2011/C 004E/12

Imenovanje podpredsednika Evropske centralne bankeSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o priporočilu Sveta o imenovanju podpredsednika Evropske centralne banke (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

64

2011/C 004E/13

Imenovanje člana Računskega sodišča - Milan Martin CviklSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Milana Martina Cvikla za člana Računskega sodišča (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

65

2011/C 004E/14

Imenovanje članice Računskega sodišča - Rasa BudbergyteSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Rase Budbergyté za članico Računskega sodišča (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

66

2011/C 004E/15

Imenovanje članice Računskega sodišča - Kersti KaljulaidSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Kersti Kaljulaid za članico Računskega sodišča (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

66

2011/C 004E/16

Imenovanje člana Računskega sodišča - Igors LudboržsSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Igorsa Ludboržsa za člana Računskega sodišča (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

67

2011/C 004E/17

Imenovanje člana Računskega sodišča - Szabolcs FazakasSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Szabolcsa Fazakasa za člana Računskega sodišča (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

68

2011/C 004E/18

Imenovanje člana Računskega sodišča - Ladislav BalkoSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Ladislava Balka za člana Računskega sodišča (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

68

2011/C 004E/19

Imenovanje člana Računskega sodišča - Louis GaleaOdbor za proračunski nadzor Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Louisa Galee za člana Računskega sodišča (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE))

69

2011/C 004E/20

Imenovanje člana Računskega sodišča - Augustyn KubikSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Augustyna Bronisława Kubika za člana Računskega sodišča (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

70

2011/C 004E/21

Imenovanje člana Računskega sodišča - Jan KinštSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Jana Kinšta za člana Računskega sodišča (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))

70

2011/C 004E/22

Imenovanje člana Računskega sodišča - Eoin O'SheaSklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Eoina O’Shea za člana Računskega sodišča (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE))

71

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2010—2011 Seje: 25. marca 2010 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 132 E, 21.5.2010. SPREJETA BESEDILA

Četrtek, 25. marca 2010

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/1

---

Četrtek, 25. marca 2010Poročilo o letni izjavi o območju evra 2009 in javnih financah

P7_TA(2010)0072

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o poročilu o letni izjavi o območju evra 2009 in javnih financah (2009/2203(INI))

2011/C 4 E/01

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije o letni izjavi o območju evra in priloženem delovnem dokumentu sekretariata Komisije o letnem poročilu o območju evra, oba z dne 7. oktobra 2009 (KOM(2009)0527 in SEC (2009)1313),

ob upoštevanju delovnega dokumenta sekretariata Komisije z dne 12. avgusta 2009 o javnih financah v EMU v letu 2009 (SEC(2009)1120),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2009 o dolgoročni vzdržnosti javnih financ za okrevajoče gospodarstvo (KOM(2009)0545),

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 28. januarja 2009 o priporočilu Sveta za posodobitve širših smernic ekonomskih politik držav članic in Skupnosti v letu 2009 ter o izvajanju politik zaposlovanja držav članic (KOM(2009)0034),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. novembra 2008 o EMU@10: Prvih deset let ekonomske in monetarne unije ter prihodnji izzivi (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2009 o evropskem načrtu za oživitev gospodarstva (2),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne z dne 13. januarja 2009 o javnih financah v EMU v letih 2007 in 2008 (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2008 o letnem poročilu Evropske centralne banke (ECB) za leto 2007 (4),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0031/2010),

| A. | ker države članice doživljajo najhujšo gospodarsko in družbeno krizo, odkar se je začel proces evropskega povezovanja, |
| --- | --- |

A.

ker države članice doživljajo najhujšo gospodarsko in družbeno krizo, odkar se je začel proces evropskega povezovanja,

| B. | ker sta se stabilna valuta in zdrava fiskalna politika izkazali za koristni, saj blažita učinke krize v Evropi, |
| --- | --- |

B.

ker sta se stabilna valuta in zdrava fiskalna politika izkazali za koristni, saj blažita učinke krize v Evropi,

| C. | ker so bili fiskalna in monetarna politika ter stabilizacijski ukrepi v finančnem sektorju bistveni za ustalitev evropskega gospodarstva, |
| --- | --- |

C.

ker so bili fiskalna in monetarna politika ter stabilizacijski ukrepi v finančnem sektorju bistveni za ustalitev evropskega gospodarstva,

| D. | ker je časovno usklajevanje fiskalne politike in protikriznih ukrepov v G-20, EU in državah članicah pomagalo preprečiti poslabšanje razmer, |
| --- | --- |

D.

ker je časovno usklajevanje fiskalne politike in protikriznih ukrepov v G-20, EU in državah članicah pomagalo preprečiti poslabšanje razmer,

| E. | ker je fiskalna politika mnogih držav članic prociklična, |
| --- | --- |

E.

ker je fiskalna politika mnogih držav članic prociklična,

| F. | ker dejanska gospodarska politika EU obstaja samo za monetarno politiko in ker je usklajevanje fiskalne politike, ki je pretežno zadeva držav članic, omejeno, |
| --- | --- |

F.

ker dejanska gospodarska politika EU obstaja samo za monetarno politiko in ker je usklajevanje fiskalne politike, ki je pretežno zadeva držav članic, omejeno,

| G. | ker so cene nafte, plina, rud in drugih neobnovljivih virov izjemno spremenljive, prispevajo k svetovnim neravnovesjem in so bile glavni razlog za prepreke pri doseganju ciljne inflacijske stopnje ECB v letu 2008, se pravi nižje od 2 %, vendar blizu tega deleža; ker bodo po pričakovanjih cene navedenih surovin srednjeročno še naraščale ter ogrozile makroekonomsko stabilnost v območju evra, |
| --- | --- |

G.

ker so cene nafte, plina, rud in drugih neobnovljivih virov izjemno spremenljive, prispevajo k svetovnim neravnovesjem in so bile glavni razlog za prepreke pri doseganju ciljne inflacijske stopnje ECB v letu 2008, se pravi nižje od 2 %, vendar blizu tega deleža; ker bodo po pričakovanjih cene navedenih surovin srednjeročno še naraščale ter ogrozile makroekonomsko stabilnost v območju evra,

| H. | ker bodo v letu 2010 javni primanjkljaji držav članic strmo narasli na približno 7 % BDP zaradi skupnega vpliva višjih odhodkov za avtomatske stabilizatorje in diskrecijske ukrepe v podporo gospodarstvu in finančnemu sektorju ter zaradi nižjih davčnih prihodkov; ker se leta 2011 pričakuje določeno izboljšanje v zvezi s primanjkljajem; ker pa nekatere države članice že pred krizo večkrat niso izpolnile meril iz pakta stabilnosti; ker je povratek k zdravim javnim financam nujen in je pogoj za stabilnost naše skupne valute, |
| --- | --- |

H.

ker bodo v letu 2010 javni primanjkljaji držav članic strmo narasli na približno 7 % BDP zaradi skupnega vpliva višjih odhodkov za avtomatske stabilizatorje in diskrecijske ukrepe v podporo gospodarstvu in finančnemu sektorju ter zaradi nižjih davčnih prihodkov; ker se leta 2011 pričakuje določeno izboljšanje v zvezi s primanjkljajem; ker pa nekatere države članice že pred krizo večkrat niso izpolnile meril iz pakta stabilnosti; ker je povratek k zdravim javnim financam nujen in je pogoj za stabilnost naše skupne valute,

| I. | ker so bili stroški krize glavni razlog za ponovno poslabšanje javnih financ, medtem ko se je fiskalno ravnovesje večine držav članic pred krizo izboljšalo; ker pa je treba poudariti, da so imele nekatere države članice visok javni dolg že pred krizo, |
| --- | --- |

I.

ker so bili stroški krize glavni razlog za ponovno poslabšanje javnih financ, medtem ko se je fiskalno ravnovesje večine držav članic pred krizo izboljšalo; ker pa je treba poudariti, da so imele nekatere države članice visok javni dolg že pred krizo,

| J. | ker je bila proticiklična javna poraba nujna, da bi preprečili še resnejši upad gospodarstva, in je še vedno potrebna, da bi zagotovili gospodarsko stabilnost; ker sta prevelik strukturni proračunski primanjkljaj in prevelik javni dolg resni oviri za gospodarsko rast ter močno omejujeta porabo na področjih, kot so izobraževanje, oskrba, inovacije in javne storitve, |
| --- | --- |

J.

ker je bila proticiklična javna poraba nujna, da bi preprečili še resnejši upad gospodarstva, in je še vedno potrebna, da bi zagotovili gospodarsko stabilnost; ker sta prevelik strukturni proračunski primanjkljaj in prevelik javni dolg resni oviri za gospodarsko rast ter močno omejujeta porabo na področjih, kot so izobraževanje, oskrba, inovacije in javne storitve,

| K. | ker z uvedbo euroobmočja, ki jo je treba sicer pozdraviti, ni več mogoče prilagajati nacionalnih deviznih tečajev, |
| --- | --- |

K.

ker z uvedbo euroobmočja, ki jo je treba sicer pozdraviti, ni več mogoče prilagajati nacionalnih deviznih tečajev,

| L. | ker je bil pakt stabilnosti in rasti zasnovan za uporabo v ugodnih in slabih razmerah, čeprav je v načrtih ukrepov skoraj nemogoče predvideti krizo tako izjemnih razsežnosti, vendar številne države članice niso upoštevale svojih obveznosti iz pakta in se na slabe razmere niso pripravile, |
| --- | --- |

L.

ker je bil pakt stabilnosti in rasti zasnovan za uporabo v ugodnih in slabih razmerah, čeprav je v načrtih ukrepov skoraj nemogoče predvideti krizo tako izjemnih razsežnosti, vendar številne države članice niso upoštevale svojih obveznosti iz pakta in se na slabe razmere niso pripravile,

| M. | ker je zaradi globalizacije nujno, da območje evra prevzame učinkovito vlogo v svetovnem gospodarskem in finančnem upravljanju, |
| --- | --- |

M.

ker je zaradi globalizacije nujno, da območje evra prevzame učinkovito vlogo v svetovnem gospodarskem in finančnem upravljanju,

| N. | ker vse možnosti, ki jih nudi evro, na svetovni ravni niso v celoti izkoriščene, saj območje evra nima ustrezno opredeljene mednarodne strategije niti ni učinkovito mednarodno zastopano, |
| --- | --- |

N.

ker vse možnosti, ki jih nudi evro, na svetovni ravni niso v celoti izkoriščene, saj območje evra nima ustrezno opredeljene mednarodne strategije niti ni učinkovito mednarodno zastopano,

Monetarna politika

| 1. | je vznemirjen zaradi sedanjega in pričakovanega zmanjšanja zaposlenosti v Evropski uniji kljub izjemnim prizadevanjem monetarne in fiskalne politike; poudarja, da je treba poleg izrednih ukrepov za oživitev gospodarstva pospešiti strukturne reforme, ne pa z njimi zavlačevati, da bi evropski gospodarski trg in trg dela postala močnejša in bolj odporna na svetovne gospodarske pretrese; |
| --- | --- |

1.

je vznemirjen zaradi sedanjega in pričakovanega zmanjšanja zaposlenosti v Evropski uniji kljub izjemnim prizadevanjem monetarne in fiskalne politike; poudarja, da je treba poleg izrednih ukrepov za oživitev gospodarstva pospešiti strukturne reforme, ne pa z njimi zavlačevati, da bi evropski gospodarski trg in trg dela postala močnejša in bolj odporna na svetovne gospodarske pretrese;

| 2. | pozdravlja dejavno in prilagodljivo monetarno politiko ECB od oktobra 2008 naprej pri širitvi določb o likvidnosti na kreditne institucije; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja dejavno in prilagodljivo monetarno politiko ECB od oktobra 2008 naprej pri širitvi določb o likvidnosti na kreditne institucije;

| 3. | je zaskrbljen, da vse banke niso izrabile dodatne likvidnosti, ki so jo za lajšanje kreditnega krča, s katerim se sooča industrija ter predvsem mala in srednje velika podjetja, zagotovile ECB in druge centralne banke; |
| --- | --- |

3.

je zaskrbljen, da vse banke niso izrabile dodatne likvidnosti, ki so jo za lajšanje kreditnega krča, s katerim se sooča industrija ter predvsem mala in srednje velika podjetja, zagotovile ECB in druge centralne banke;

| 4. | pozdravlja okrepljeno sodelovanje med Svetom, ECB in evroskupino; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja okrepljeno sodelovanje med Svetom, ECB in evroskupino;

| 5. | je zaskrbljen zaradi gospodarskih posledic hitrega padca vrednosti ameriškega dolarja in kitajskega juana, ki ga je kitajska vlada nezakonito razvrednotila, za območje evra; je zaskrbljen zaradi možnosti prenapihnjenih cen premoženja v Aziji; poziva k okrepljenemu mednarodnemu makroekonomskemu dialogu za prilagoditev menjalnih tečajev, da bi zagotovili uravnoteženost svetovnega gospodarstva; |
| --- | --- |

5.

je zaskrbljen zaradi gospodarskih posledic hitrega padca vrednosti ameriškega dolarja in kitajskega juana, ki ga je kitajska vlada nezakonito razvrednotila, za območje evra; je zaskrbljen zaradi možnosti prenapihnjenih cen premoženja v Aziji; poziva k okrepljenemu mednarodnemu makroekonomskemu dialogu za prilagoditev menjalnih tečajev, da bi zagotovili uravnoteženost svetovnega gospodarstva;

| 6. | poudarja, da se cilj stabilnosti cen lahko doseže le z ustrezno obravnavo temeljnih vzrokov inflacije; v zvezi s tem poudarja, da višje inflacije pred finančno krizo ni povzročilo prekomerno notranje povpraševanje, ampak porast cen energije in hrane, blaga in ter finančnega in nepremičninskega premoženja; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se cilj stabilnosti cen lahko doseže le z ustrezno obravnavo temeljnih vzrokov inflacije; v zvezi s tem poudarja, da višje inflacije pred finančno krizo ni povzročilo prekomerno notranje povpraševanje, ampak porast cen energije in hrane, blaga in ter finančnega in nepremičninskega premoženja;

| 7. | poudarja, da disciplina zmerne rasti plač deluje tudi kot zavora za rast dohodka gospodinjstev in posledično tudi za zasebno potrošnjo; zato svari pred osredotočanjem le na zmernost plač, da bi dosegli stabiliziranje cen in ohranitev konkurenčnosti; opozarja, da je večja svetovna konkurenca že prispevala k zniževanju plač, medtem ko so višje cene blaga in energije zmanjšale kupno moč potrošnikov v EU; poudarja, da bi se realne plače zviševale skladno z rastjo produktivnosti, s čimer bi zagotovili dolgoročno stabilnost delitve prihodkov; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da disciplina zmerne rasti plač deluje tudi kot zavora za rast dohodka gospodinjstev in posledično tudi za zasebno potrošnjo; zato svari pred osredotočanjem le na zmernost plač, da bi dosegli stabiliziranje cen in ohranitev konkurenčnosti; opozarja, da je večja svetovna konkurenca že prispevala k zniževanju plač, medtem ko so višje cene blaga in energije zmanjšale kupno moč potrošnikov v EU; poudarja, da bi se realne plače zviševale skladno z rastjo produktivnosti, s čimer bi zagotovili dolgoročno stabilnost delitve prihodkov;

| 8. | ponovno poziva k boljšemu usklajevanju med WTO, Mednarodnim denarnim skladom, Odborom za finančno stabilnost in Skupino Svetovne banke za boj proti špekulacijam ter soočanje z izzivi, ki jih predstavlja gospodarska kriza; |
| --- | --- |

8.

ponovno poziva k boljšemu usklajevanju med WTO, Mednarodnim denarnim skladom, Odborom za finančno stabilnost in Skupino Svetovne banke za boj proti špekulacijam ter soočanje z izzivi, ki jih predstavlja gospodarska kriza;

| 9. | ponovno opozarja, da nihanja menjalnih tečajev ovirajo oživitev svetovnega gospodarstva in da je usklajevanje monetarne politike bistveno za preprečevanje finančnih neravnovesij, ki bi lahko povzročila makroekonomsko nestabilnost; poziva, naj se pod pokroviteljstvom Mednarodnega denarnega sklada organizira svetovna monetarna konferenca kot forum za svetovna posvetovanja o monetarnih vprašanjih; |
| --- | --- |

9.

ponovno opozarja, da nihanja menjalnih tečajev ovirajo oživitev svetovnega gospodarstva in da je usklajevanje monetarne politike bistveno za preprečevanje finančnih neravnovesij, ki bi lahko povzročila makroekonomsko nestabilnost; poziva, naj se pod pokroviteljstvom Mednarodnega denarnega sklada organizira svetovna monetarna konferenca kot forum za svetovna posvetovanja o monetarnih vprašanjih;

Boljše usklajevanje in sodelovanje na področju gospodarske politike

| 10. | je tako kot Komisija zaskrbljen zaradi velikih neravnovesij v zvezi z razvojem stroškov na enoto dela, stopnjo rasti produktivnosti, vedno bolj neenako porazdelitvijo dohodka in bogastva, tekočimi računi in razlikami v obrestnih merah v EU in območju evra ter ker ni na voljo učinkovitih mehanizmov za preprečevanje rasti teh neravnovesij; |
| --- | --- |

10.

je tako kot Komisija zaskrbljen zaradi velikih neravnovesij v zvezi z razvojem stroškov na enoto dela, stopnjo rasti produktivnosti, vedno bolj neenako porazdelitvijo dohodka in bogastva, tekočimi računi in razlikami v obrestnih merah v EU in območju evra ter ker ni na voljo učinkovitih mehanizmov za preprečevanje rasti teh neravnovesij;

| 11. | kot je predlagano v delovnem dokumentu sekretariata Komisije, ki je priložen sporočilu Komisije z dne 7. maja 2008 o EMU@10: dosežki in izzivi po desetih letih obstoja ekonomske in monetarne unije (KOM(2008)0238), poziva Komisijo, naj oblikuje diagnostična orodja in kazalce za učinkovitejše spremljanje in ocenjevanje pomembnih gospodarskih dogodkov v državah članicah, ki bodo vključevali večstransko spremljanje stroškov dela na enoto, realnih menjalnih tečajev, finančnih trgov in politik, ki vplivajo na konkurenčnost; |
| --- | --- |

11.

kot je predlagano v delovnem dokumentu sekretariata Komisije, ki je priložen sporočilu Komisije z dne 7. maja 2008 o EMU@10: dosežki in izzivi po desetih letih obstoja ekonomske in monetarne unije (KOM(2008)0238), poziva Komisijo, naj oblikuje diagnostična orodja in kazalce za učinkovitejše spremljanje in ocenjevanje pomembnih gospodarskih dogodkov v državah članicah, ki bodo vključevali večstransko spremljanje stroškov dela na enoto, realnih menjalnih tečajev, finančnih trgov in politik, ki vplivajo na konkurenčnost;

| 12. | ugotavlja, da je Komisija v letni izjavi o območju evra za leto 2009 izjavila, da jo skrbijo neravnovesja, ki so nastala v območju evra, in da je Komisija identificirala dva velika vira neravnovesij: po eni strani je model rasti, ki je osredotočen na konkurenčen izvozni sektor, ki ga ne podpira domače povpraševanje, ranljiv, po drugi strani pa so morda v nekaterih državah s primanjkljajem nastala neravnovesja v obliki pritiska čezmernega domačega povpraševanja, višanja cen nepremičnin in razraščanja gradbenega sektorja; zato predlaga, da Komisija prouči možnosti za učinkovito izboljšanje gospodarskega upravljanja na območju evra, vključno z vzpostavitvijo novih mehanizmov za preprečevanje ponovne čezmerne rasti takšnih neravnovesij v prihodnosti in asimetričnih šokov, h katerim ta neravnovesja prispevajo; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da je Komisija v letni izjavi o območju evra za leto 2009 izjavila, da jo skrbijo neravnovesja, ki so nastala v območju evra, in da je Komisija identificirala dva velika vira neravnovesij: po eni strani je model rasti, ki je osredotočen na konkurenčen izvozni sektor, ki ga ne podpira domače povpraševanje, ranljiv, po drugi strani pa so morda v nekaterih državah s primanjkljajem nastala neravnovesja v obliki pritiska čezmernega domačega povpraševanja, višanja cen nepremičnin in razraščanja gradbenega sektorja; zato predlaga, da Komisija prouči možnosti za učinkovito izboljšanje gospodarskega upravljanja na območju evra, vključno z vzpostavitvijo novih mehanizmov za preprečevanje ponovne čezmerne rasti takšnih neravnovesij v prihodnosti in asimetričnih šokov, h katerim ta neravnovesja prispevajo;

| 13. | poudarja, da je Komisija v svoji letni izjavi o območju evra za leto 2009 jasno izjavila, da se obstoječi mehanizem usklajevanja politike znotraj območja evra v krizi ni najbolje obnesel; se strinja z mnenjem Komisije, da sta širitev in poglabljanje makroekonomskega nadzora nujno potrebna za spodbuditev usklajenega odziva na krizo; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da je Komisija v svoji letni izjavi o območju evra za leto 2009 jasno izjavila, da se obstoječi mehanizem usklajevanja politike znotraj območja evra v krizi ni najbolje obnesel; se strinja z mnenjem Komisije, da sta širitev in poglabljanje makroekonomskega nadzora nujno potrebna za spodbuditev usklajenega odziva na krizo;

| 14. | pozdravlja uporabo skladov Evropske investicijske banke (EIB) in skupne, a različne prispevke držav članic k proticiklični javni porabi med krizo, ki so bili porabljeni za delno izravnavo po obsegu omejenega evropskega proračuna; vendar svari pred prekomernim zatekanjem k EIB, ker bi s tem obšli proračunski postopek in preprečili Evropskemu parlamentu, da bi podal svoje mnenje o usmerjenosti predvidenih odhodkov; zato opozarja, da EIB ne bi smela postati nadomestilo za proračun EU; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja uporabo skladov Evropske investicijske banke (EIB) in skupne, a različne prispevke držav članic k proticiklični javni porabi med krizo, ki so bili porabljeni za delno izravnavo po obsegu omejenega evropskega proračuna; vendar svari pred prekomernim zatekanjem k EIB, ker bi s tem obšli proračunski postopek in preprečili Evropskemu parlamentu, da bi podal svoje mnenje o usmerjenosti predvidenih odhodkov; zato opozarja, da EIB ne bi smela postati nadomestilo za proračun EU;

| 15. | se strinja s Komisijo, da so nadzor in ureditev finančnih trgov, fiskalna disciplina ter omejitev notranjih in zunanjih primanjkljajev nujni za uspešen razvoj EMU; |
| --- | --- |

15.

se strinja s Komisijo, da so nadzor in ureditev finančnih trgov, fiskalna disciplina ter omejitev notranjih in zunanjih primanjkljajev nujni za uspešen razvoj EMU;

| 16. | poudarja, da je treba celovito uporabljati pravila pakta stabilnosti in rasti, obenem pa ugotavlja, da pravila iz pakta stabilnosti in rasti obravnavajo le javni primanjkljaj in javni dolg; poudarja, da ta instrument fiskalnega usklajevanja le deloma obravnava pomembnejše vzroke za gospodarska neravnovesja v območju evra; zato meni, da bi moralo fiskalno usklajevanje preseči zdajšnje področje veljavnosti pakta stabilnosti in rasti; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba celovito uporabljati pravila pakta stabilnosti in rasti, obenem pa ugotavlja, da pravila iz pakta stabilnosti in rasti obravnavajo le javni primanjkljaj in javni dolg; poudarja, da ta instrument fiskalnega usklajevanja le deloma obravnava pomembnejše vzroke za gospodarska neravnovesja v območju evra; zato meni, da bi moralo fiskalno usklajevanje preseči zdajšnje področje veljavnosti pakta stabilnosti in rasti;

| 17. | poudarja, da sedanja gospodarska in finančna kriza ter okrepljeno finančno usklajevanje med državami članicami, ki so že sprejele evro, ne bi smeli povzročiti izolacije območja evra; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da sedanja gospodarska in finančna kriza ter okrepljeno finančno usklajevanje med državami članicami, ki so že sprejele evro, ne bi smeli povzročiti izolacije območja evra;

| 18. | ponavlja svoje stališče, da bi moralo gospodarsko usklajevanje potekati v obliki integrirane evropske strategije za gospodarstvo in zaposlovanje na podlagi prihodnje strategije EU 2020, integriranih smernic, strategije za trajnostni razvoj in programov stabilnosti in konvergence; |
| --- | --- |

18.

ponavlja svoje stališče, da bi moralo gospodarsko usklajevanje potekati v obliki integrirane evropske strategije za gospodarstvo in zaposlovanje na podlagi prihodnje strategije EU 2020, integriranih smernic, strategije za trajnostni razvoj in programov stabilnosti in konvergence;

Javne finance

| 19. | izraža veliko zaskrbljenost zaradi nevzdržnega obsega in napovedanega hitrega naraščanja javnega dolga v letih 2010 in 2011; |
| --- | --- |

19.

izraža veliko zaskrbljenost zaradi nevzdržnega obsega in napovedanega hitrega naraščanja javnega dolga v letih 2010 in 2011;

| 20. | poudarja potrebo po učinkoviti uporabi novih določb iz člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi izboljšali gospodarsko usklajevanje in upravljanje v območju evra; z veseljem pričakuje, da bosta Komisija in predsednik evroskupine v zvezi s tem sprejela konkretne predloge; |
| --- | --- |

20.

poudarja potrebo po učinkoviti uporabi novih določb iz člena 136 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da bi izboljšali gospodarsko usklajevanje in upravljanje v območju evra; z veseljem pričakuje, da bosta Komisija in predsednik evroskupine v zvezi s tem sprejela konkretne predloge;

| 21. | pozdravlja prvo letno poročilo Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov in se med drugim strinja z njegovo ugotovitvijo, da si je treba prizadevati za pravne temelje za strokovno neodvisnost nacionalnih statističnih organov v tistih državah članicah, kjer to še ni zagotovljeno; se veseli ocene Komisije (Eurostat) v okviru letnega spremljanja izvajanja kodeksa ravnanja, kot je določeno v priporočilu Komisije o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti (KOM(2005)0217 končno); |
| --- | --- |

21.

pozdravlja prvo letno poročilo Evropskega svetovalnega organa za upravljanje statističnih podatkov in se med drugim strinja z njegovo ugotovitvijo, da si je treba prizadevati za pravne temelje za strokovno neodvisnost nacionalnih statističnih organov v tistih državah članicah, kjer to še ni zagotovljeno; se veseli ocene Komisije (Eurostat) v okviru letnega spremljanja izvajanja kodeksa ravnanja, kot je določeno v priporočilu Komisije o neodvisnosti, celovitosti in odgovornosti statističnih organov držav članic in Skupnosti (KOM(2005)0217 končno);

| 22. | je zaskrbljen zaradi manjše zmožnosti držav članic, da bi lahko kljubovale prihodnjemu upadu gospodarstva ter prispevale k nujno potrebnim naložbam v znanje, modernizacijo industrijskega sektorja in v trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

22.

je zaskrbljen zaradi manjše zmožnosti držav članic, da bi lahko kljubovale prihodnjemu upadu gospodarstva ter prispevale k nujno potrebnim naložbam v znanje, modernizacijo industrijskega sektorja in v trajnostni razvoj;

| 23. | se strinja, da je s prožnejšim okvirom prenovljeni pakt stabilnosti in rasti iz leta 2005 ustrezno orodje za usklajevanje „izstopnih strategij“ in zagotavljanje zadostnega manevrskega prostora v času gospodarskega upada za konsolidacijo gospodarskega oživljanja; kljub temu meni, da je treba po koncu sedanje recesije ob upoštevanju prenovljenega pakta stabilnosti in rasti okrepiti preventivni del pakta, da bi zagotovili, da se države članice dejansko vzdržijo procikličnih politik v obdobjih rasti; |
| --- | --- |

23.

se strinja, da je s prožnejšim okvirom prenovljeni pakt stabilnosti in rasti iz leta 2005 ustrezno orodje za usklajevanje „izstopnih strategij“ in zagotavljanje zadostnega manevrskega prostora v času gospodarskega upada za konsolidacijo gospodarskega oživljanja; kljub temu meni, da je treba po koncu sedanje recesije ob upoštevanju prenovljenega pakta stabilnosti in rasti okrepiti preventivni del pakta, da bi zagotovili, da se države članice dejansko vzdržijo procikličnih politik v obdobjih rasti;

| 24. | poudarja, da bi morala Komisija pri ocenjevanju programov držav članic za konvergenco in stabilnost upoštevati sklepe iz svojega sporočila o dolgoročni vzdržnosti javnih financ za okrevajoče gospodarstvo (KOM(2009)0545); |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi morala Komisija pri ocenjevanju programov držav članic za konvergenco in stabilnost upoštevati sklepe iz svojega sporočila o dolgoročni vzdržnosti javnih financ za okrevajoče gospodarstvo (KOM(2009)0545);

| 25. | podpira dejstvo, da Komisija uporablja postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da bi zmanjšala javni primanjkljaj, in poudarja pomen pravočasnih, ambicioznih, konkretnih in merljivih programov za usklajevanje javnih financ v državah članicah, ki se bodo začeli leta 2010 in 2011; |
| --- | --- |

25.

podpira dejstvo, da Komisija uporablja postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem, da bi zmanjšala javni primanjkljaj, in poudarja pomen pravočasnih, ambicioznih, konkretnih in merljivih programov za usklajevanje javnih financ v državah članicah, ki se bodo začeli leta 2010 in 2011;

| 26. | je zelo zaskrbljen nad razvojem proračunskega primanjkljaja v Grčiji in zahteva, da se pri prihodnjih širitvah območja evra upoštevajo pridobljene izkušnje, zlasti glede kakovosti statističnih podatkov; |
| --- | --- |

26.

je zelo zaskrbljen nad razvojem proračunskega primanjkljaja v Grčiji in zahteva, da se pri prihodnjih širitvah območja evra upoštevajo pridobljene izkušnje, zlasti glede kakovosti statističnih podatkov;

| 27. | meni, da bi države članice, ki imajo težave z vzdržnostjo javnih financ, morale biti v prvi vrsti odgovorne za njihovo reševanje, predvsem z ustreznejšo fiskalno politiko, in poziva države članice, naj z odločnimi ukrepi za zapolnjevanje vrzeli v trajnosti, ki so nastale zaradi visoke zadolženosti in stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, pospešijo reforme; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi države članice, ki imajo težave z vzdržnostjo javnih financ, morale biti v prvi vrsti odgovorne za njihovo reševanje, predvsem z ustreznejšo fiskalno politiko, in poziva države članice, naj z odločnimi ukrepi za zapolnjevanje vrzeli v trajnosti, ki so nastale zaradi visoke zadolženosti in stroškov, povezanih s staranjem prebivalstva, pospešijo reforme;

| 28. | poudarja, da nekatere pomanjkljivosti zgradbe EMU in do neke mere tudi gospodarska politika nekaterih držav članic območja evra ter partnerskih tretjih držav državam članicam otežujejo, da bi uredile svoje finančne razmere; ponovno poudarja, da je treba povečati obseg sedanjega mehanizma za usklajevanje politik v območju evra, predvsem za soočanje s sedanjimi in prihodnjimi gospodarskimi neravnovesji in razhajanji v območju evra; v zvezi s tem obžaluje, da ne obstajajo zavezujoče obveze med vladami za usklajevanje v območju evra; |
| --- | --- |

28.

poudarja, da nekatere pomanjkljivosti zgradbe EMU in do neke mere tudi gospodarska politika nekaterih držav članic območja evra ter partnerskih tretjih držav državam članicam otežujejo, da bi uredile svoje finančne razmere; ponovno poudarja, da je treba povečati obseg sedanjega mehanizma za usklajevanje politik v območju evra, predvsem za soočanje s sedanjimi in prihodnjimi gospodarskimi neravnovesji in razhajanji v območju evra; v zvezi s tem obžaluje, da ne obstajajo zavezujoče obveze med vladami za usklajevanje v območju evra;

| 29. | poziva Komisijo, naj predlaga niz ukrepov, ki bodo državam članicam pomagali ponovno doseči ravnovesje v javnih računih ter financirali javne naložbe z:






  (a) | evro obveznicami ali podobnimi ukrepi, da bi znižali stroške obresti za servisiranje javnega dolga, saj se razlike v obrestnih merah med državami članicami niso spustile pod raven iz obdobja pred krizo; |
| --- | --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj predlaga niz ukrepov, ki bodo državam članicam pomagali ponovno doseči ravnovesje v javnih računih ter financirali javne naložbe z:

(a)

evro obveznicami ali podobnimi ukrepi, da bi znižali stroške obresti za servisiranje javnega dolga, saj se razlike v obrestnih merah med državami članicami niso spustile pod raven iz obdobja pred krizo;

| (b) | spodbujanjem k davčnemu sodelovanju med državami članicami, ki bo vključevalo časovni načrt za uvedbo skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanjem k davčnemu sodelovanju med državami članicami, ki bo vključevalo časovni načrt za uvedbo skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe;

| (c) | uvedbo poročanja vsake države o dobičku družb in davkov, plačanih v zvezi z njim; |
| --- | --- |

(c)

uvedbo poročanja vsake države o dobičku družb in davkov, plačanih v zvezi z njim;

| 30. | ponavlja svoje mnenje, da bi morale vlade držav članic pri sprejemanju državnega proračuna upoštevati integrirane smernice in specifična priporočila za posamezne države, pa tudi splošne proračunske razmere v območju evra; treba bi bilo uskladiti različne nacionalne davčne koledarje in glavne predpostavke v napovedih, na katerih temeljijo, da bi se izognili razlikam, ki bi jih povzročila uporaba različnih makroekonomskih napovedi (npr. glede svetovne rasti, rasti EU, cene sodčka nafte, obrestnih mer) in drugih parametrov; |
| --- | --- |

30.

ponavlja svoje mnenje, da bi morale vlade držav članic pri sprejemanju državnega proračuna upoštevati integrirane smernice in specifična priporočila za posamezne države, pa tudi splošne proračunske razmere v območju evra; treba bi bilo uskladiti različne nacionalne davčne koledarje in glavne predpostavke v napovedih, na katerih temeljijo, da bi se izognili razlikam, ki bi jih povzročila uporaba različnih makroekonomskih napovedi (npr. glede svetovne rasti, rasti EU, cene sodčka nafte, obrestnih mer) in drugih parametrov;

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za opredelitev orodij za boljšo primerljivost nacionalnih proračunov glede porabe v različnih kategorijah; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države članice, naj si prizadevajo za opredelitev orodij za boljšo primerljivost nacionalnih proračunov glede porabe v različnih kategorijah;

| 32. | poziva Komisijo, naj čim prej poda konkreten predlog, kako bi lahko bil finančni sektor udeležen pri stroških krize; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj čim prej poda konkreten predlog, kako bi lahko bil finančni sektor udeležen pri stroških krize;

| 33. | poziva ECB, Komisijo in države članice območja evra, naj spodbujajo proces gospodarskega in monetarnega vključevanja znotraj EU ter naj podprejo širitev območja evra; |
| --- | --- |

33.

poziva ECB, Komisijo in države članice območja evra, naj spodbujajo proces gospodarskega in monetarnega vključevanja znotraj EU ter naj podprejo širitev območja evra;

| 34. | poziva ECB, naj podpre prizadevanja držav članic zunaj območja evra za sprejetje evra, predvsem pri državah članicah, ki so pokazale, da lahko vzdržujejo dobro in stabilno davčno disciplino; |
| --- | --- |

34.

poziva ECB, naj podpre prizadevanja držav članic zunaj območja evra za sprejetje evra, predvsem pri državah članicah, ki so pokazale, da lahko vzdržujejo dobro in stabilno davčno disciplino;

Spoprijem z odvisnostjo od virov in ustvarjanje več novih delovnih mest v modernih in okoljsko trajnostnih panogah

| 35. | ponovno opozarja, da kriza ni izgovor za zavlačevanje pri iskanju rešitev za podnebne spremembe in slabšanje okolja; poudarja, da bi lahko zavlačevanje pri ukrepanju drago stalo v gospodarskem in okoljskem smislu ter da je povečanje učinkovitosti energije in virov ter preusmeritev k trajnostnim obnovljivim virom najboljši način, da bi omejili odvisnost od nezadostnih sredstev, hkrati pa ustvarili nova delovna mesta v modernih in okoljsko trajnostnih panogah; |
| --- | --- |

35.

ponovno opozarja, da kriza ni izgovor za zavlačevanje pri iskanju rešitev za podnebne spremembe in slabšanje okolja; poudarja, da bi lahko zavlačevanje pri ukrepanju drago stalo v gospodarskem in okoljskem smislu ter da je povečanje učinkovitosti energije in virov ter preusmeritev k trajnostnim obnovljivim virom najboljši način, da bi omejili odvisnost od nezadostnih sredstev, hkrati pa ustvarili nova delovna mesta v modernih in okoljsko trajnostnih panogah;

| 36. | poziva države članice in Komisijo, naj bistveno povečajo prizadevanja v tej smeri, ter ECB in Komisijo, naj vključita to vprašanje v svoje redno gospodarsko poročanje; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice in Komisijo, naj bistveno povečajo prizadevanja v tej smeri, ter ECB in Komisijo, naj vključita to vprašanje v svoje redno gospodarsko poročanje;

| 37. | poziva evroskupino, naj sprejme potrebne ukrepe, da bi državam članicam, ki si želijo postati del območja evra in izpolnjujejo pogoje za vstop, to omogočila; |
| --- | --- |

37.

poziva evroskupino, naj sprejme potrebne ukrepe, da bi državam članicam, ki si želijo postati del območja evra in izpolnjujejo pogoje za vstop, to omogočila;

Zunanje zastopanje območja evra

| 38. | ponovno opozarja na svoje stališče, da prizadevanja za približanje skupnemu mednarodnemu zastopanju območja evra kljub krizi niso zelo napredovala; |
| --- | --- |

38.

ponovno opozarja na svoje stališče, da prizadevanja za približanje skupnemu mednarodnemu zastopanju območja evra kljub krizi niso zelo napredovala;

| 39. | izraža mnenje, da bodo program ukrepov EMU med drugim zaznamovali izzivi, ki nastajajo zaradi gospodarskega vzpona nekaterih azijskih držav; obžaluje pomanjkanje napredka pri izboljševanju zunanjega zastopanja območja evra kljub naraščajoči vlogi evra kot rezervne valute v svetu; poudarja, da mora območje evra pripraviti mednarodno strategijo, ki bo ustrezala mednarodnemu položaju njegove valute; |
| --- | --- |

39.

izraža mnenje, da bodo program ukrepov EMU med drugim zaznamovali izzivi, ki nastajajo zaradi gospodarskega vzpona nekaterih azijskih držav; obžaluje pomanjkanje napredka pri izboljševanju zunanjega zastopanja območja evra kljub naraščajoči vlogi evra kot rezervne valute v svetu; poudarja, da mora območje evra pripraviti mednarodno strategijo, ki bo ustrezala mednarodnemu položaju njegove valute;

| 40. | poudarja, da je treba obravnavati tudi svetovna neravnovesja, ki so povezana z nihanjem menjalnih tečajev med, med drugim, ameriškim dolarjem, kitajskim juanom in evrom, da bi v prihodnosti preprečili finančne krize; poziva evroskupino, Svet in ECB, da ustrezno poglobijo usklajevanje med dejavnostmi na področju politike deviznih tečajev; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba obravnavati tudi svetovna neravnovesja, ki so povezana z nihanjem menjalnih tečajev med, med drugim, ameriškim dolarjem, kitajskim juanom in evrom, da bi v prihodnosti preprečili finančne krize; poziva evroskupino, Svet in ECB, da ustrezno poglobijo usklajevanje med dejavnostmi na področju politike deviznih tečajev;

| 41. | poudarja pomen sklepov skupine G20 o svetovnih neravnovesjih in o tem, kako naj vsako gospodarsko območje uravnoteži svoje gospodarstvo; poudarja pomen menjalnih tečajev pri pripravi naslednjih vrhunskih srečanj skupine G20; meni, da bi morale biti te priprave znotraj EU bolj pregledne ter da bi moral biti Parlament o njih obveščen; |
| --- | --- |

41.

poudarja pomen sklepov skupine G20 o svetovnih neravnovesjih in o tem, kako naj vsako gospodarsko območje uravnoteži svoje gospodarstvo; poudarja pomen menjalnih tečajev pri pripravi naslednjih vrhunskih srečanj skupine G20; meni, da bi morale biti te priprave znotraj EU bolj pregledne ter da bi moral biti Parlament o njih obveščen;

*

* *

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, evroskupini, Evropski centralni banki ter Evropski investicijski banki. |
| --- | --- |

42.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic, evroskupini, Evropski centralni banki ter Evropski investicijski banki.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0543.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0123.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0013.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0357.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/7

---

Četrtek, 25. marca 2010Drugi evropski vrh o Romih

P7_TA(2010)0085

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o drugem evropskem vrhu o Romih

2011/C 4 E/02

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 8, 9, 10, 18, 19, 20, 21, 151, 153 in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi so države članice zavezane zagotavljati enake možnosti za vse državljane ter izboljšati njihove življenjske razmere in delovne pogoje,

ob upoštevanju členov 2 in 3 Pogodbe o Evropski uniji, ki EU omogoča, da sprejme ustrezne ukrepe za boj proti diskriminaciji vseh državljanov in za spodbujanje spoštovanja človekovih pravic,

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 28. aprila 2005 o položaju Romov v Evropski uniji (1), z dne 1. junija 2006 o položaju romskih žensk v Evropski uniji (2), z dne 15. novembra 2007 o uporabi Direktive 2004/38/ES o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (3), z dne 31. januarja 2008 o evropski strategiji za Rome (4), z dne 10. julija 2008 o popisu Romov v Italiji na podlagi etnične pripadnosti (5) ter z dne 11. marca 2009 o socialnem položaju Romov in njihovem boljšem dostopanju do trga dela v EU (6),

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (7), Direktive Sveta 2000/78/ES s 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (8), Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZz 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikami in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (9), ki predpisuje približevanje zakonov in drugih predpisov, ki bi jih morale države članice upoštevati pri kaznivih dejanjih, ki vključujejo rasizem in ksenofobijo, ter Direktive 2004/38/ES Evropskega parlamenta in Sveta z 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (10), ki zagotavlja vsem državljanom pravico do prostega gibanja po vsej EU, pod pogojem, da delajo, iščejo zaposlitev, študirajo ali so samozadostni ali upokojeni,

ob upoštevanju poročil o Romih, rasizmu in ksenofobiji v državah članicah EU za leto 2009, ki ga je objavila agencija za temeljne pravice (11), in poročil komisarja Sveta Evrope za človekove pravice Thomasa Hammarberga,

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta decembra 2007 in junija 2008, sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose decembra 2008 ter sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov o vključevanju Romov, ki so bili sprejeti 8. junija 2009 v Luksemburgu,

ob upoštevanju, da so številne države članice EU, države kandidatke in druge države, kjer imajo institucije Evropske unije zelo pomembno vlogo, leta 2005 razglasile politično zavezo Desetletje vključevanja Romov in ustanovile sklad za izobraževanje Romov,

ob upoštevanju prvega evropskega vrha o Romih 16. septembra 2008 v Bruslju in prihodnjega drugega evropskega vrha o Romih, ki bo v Córdobi (Španija) 8. aprila 2010 in bo eden od osrednjih dogodkov španskega predsedovanja Svetu,

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o strategiji EU za vključevanje Romov, ki naj bi bilo pripravljeno konec leta 2010,

ob upoštevanju desetih skupnih osnovnih načel o vključevanju Romov,

ob upoštevanju vprašanj z dne 12. februarja 2010 (O-0017/2010 – B7-0013/2010, O-0018/2010 – B7-0014/2010) in 24. februarja 2010 (O-0028/2010 – B7-0202/2010, O-0029 – B7-0203/2010) Svetu in Komisiji o drugem evropskem vrhu o Romih,

ob upoštevanju členov 115(5) in 110(2) svojega poslovnika,

| A. | ker je od 10 do 12 milijonov evropskih Romov še vedno žrtev resne sistematične diskriminacije in se v mnogih primerih srečuje s hudo revščino in socialno izključenostjo; ker so evropski Romi po širitvah leta 2004 in 2007 postali v večini državljani EU,s tem pa imajo skupaj s svojimi družinami pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, |
| --- | --- |

A.

ker je od 10 do 12 milijonov evropskih Romov še vedno žrtev resne sistematične diskriminacije in se v mnogih primerih srečuje s hudo revščino in socialno izključenostjo; ker so evropski Romi po širitvah leta 2004 in 2007 postali v večini državljani EU,s tem pa imajo skupaj s svojimi družinami pravico do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

| B. | ker je položaj evropskih Romov, ki so že dolgo prisotni v številnih evropskih državah, drugačen od položaja evropskih narodnih manjšin, kar upravičuje posebne ukrepe na evropski ravni, |
| --- | --- |

B.

ker je položaj evropskih Romov, ki so že dolgo prisotni v številnih evropskih državah, drugačen od položaja evropskih narodnih manjšin, kar upravičuje posebne ukrepe na evropski ravni,

| C. | ker so številni romski posamezniki in skupnosti, ki so se odločili za naselitev v državi članici EU,ki ni država njihovega državljanstva, v posebno ranljivem položaju, |
| --- | --- |

C.

ker so številni romski posamezniki in skupnosti, ki so se odločili za naselitev v državi članici EU,ki ni država njihovega državljanstva, v posebno ranljivem položaju,

| D. | ker ima EU vrsto instrumentov, ki jih je mogoče uporabiti za boj proti izključenosti Romov, kot je nova možnost v okviru strukturnih skladov, da se do 2 % celotnih proračunskih sredstev, namenjenih Evropskemu skladu za regionalni razvoj, lahko porabi za izdatke na stanovanjskem področju za marginalizirane skupnosti, kar bo začelo veljati v letu 2010, ali obstoječe možnosti v okviru Evropskega socialnega sklada, |
| --- | --- |

D.

ker ima EU vrsto instrumentov, ki jih je mogoče uporabiti za boj proti izključenosti Romov, kot je nova možnost v okviru strukturnih skladov, da se do 2 % celotnih proračunskih sredstev, namenjenih Evropskemu skladu za regionalni razvoj, lahko porabi za izdatke na stanovanjskem področju za marginalizirane skupnosti, kar bo začelo veljati v letu 2010, ali obstoječe možnosti v okviru Evropskega socialnega sklada,

| E. | ker vse države članice niso ustrezno prenesle Direktive Sveta 2000/43/ES oziroma je ne izvajajo v celoti, |
| --- | --- |

E.

ker vse države članice niso ustrezno prenesle Direktive Sveta 2000/43/ES oziroma je ne izvajajo v celoti,

| F. | ker se je Evropska unija večkrat zavezala, da bo dejavno spodbujala načela enakih možnosti in socialnega vključevanja v povezavi z romskim prebivalstvom po Evropi, |
| --- | --- |

F.

ker se je Evropska unija večkrat zavezala, da bo dejavno spodbujala načela enakih možnosti in socialnega vključevanja v povezavi z romskim prebivalstvom po Evropi,

| G. | ker smo bili v preteklem letu priče znatnemu povečanju protiromstva v množičnih medijih in političnih razpravah v nekaterih državah članicah EU ter naraščajočemu številu primerov rasnega nasilja proti Romom, |
| --- | --- |

G.

ker smo bili v preteklem letu priče znatnemu povečanju protiromstva v množičnih medijih in političnih razpravah v nekaterih državah članicah EU ter naraščajočemu številu primerov rasnega nasilja proti Romom,

| H. | ker je napredek v boju proti diskriminaciji Romov z zagotavljanjem njihovih pravic do izobraževanja, zaposlitve, zdravja in stanovanja tako v državah članicah kot državah kandidatkah neenakomeren in počasen, |
| --- | --- |

H.

ker je napredek v boju proti diskriminaciji Romov z zagotavljanjem njihovih pravic do izobraževanja, zaposlitve, zdravja in stanovanja tako v državah članicah kot državah kandidatkah neenakomeren in počasen,

| I. | ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti tistim, ki se soočajo z večkratno diskriminacijo, |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba posebno pozornost nameniti tistim, ki se soočajo z večkratno diskriminacijo,

| J. | ker bi bilo treba povečati zastopanje Romov v vladnih strukturah in javni upravi držav članic, |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba povečati zastopanje Romov v vladnih strukturah in javni upravi držav članic,

| 1. | obsoja nedavno stopnjevanje nestrpnosti do Romov (romofobija) v več državah članicah EU,ki se kaže v obliki rednih izpadov sovražnega govora in napadov na Rome; |
| --- | --- |

1.

obsoja nedavno stopnjevanje nestrpnosti do Romov (romofobija) v več državah članicah EU,ki se kaže v obliki rednih izpadov sovražnega govora in napadov na Rome;

| 2. | meni, da je za boj proti diskriminaciji Romov, ki so vseevropska skupnost, potreben celovit pristop na evropski ravni; |
| --- | --- |

2.

meni, da je za boj proti diskriminaciji Romov, ki so vseevropska skupnost, potreben celovit pristop na evropski ravni;

| 3. | izraža zaskrbljenost zaradi diskriminacije Romov v izobraževanju (zlasti segregacija), pri dostopu do stanovanj (še posebej prisilne izselitve in podstandardni življenjski pogoji, pogosto v getih), zaposlovanju (izrazito nizka stopnja zaposlenosti Romov) in enakopravnem dostopu do sistemov zdravstvenega varstva in drugih javnih storitev, pa tudi osupljivo nizka stopnja njihove politične participacije; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se pri izvajanju operativnih programov dosledno upoštevajo predpisi o enakih možnostih, da projekti ne bodo neposredno ali posredno utrjevali segregacije in izključevanja Romov; poudarja, da je 10. februarja 2010 sprejel poročilo o upravičenosti ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti, ki vključuje določbe o ukrepih na stanovanjskem področju za ranljive skupine v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, in poziva k čimprejšnjemu izvajanju revidirane uredbe, da bi lahko države članice dejavno uporabile to možnost; v zvezi s tem meni, da so stanovanja predpogoj za zagotavljanje učinkovitega družbenega vključevanja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Romom dostopen nedavno sprejeti mikrofinančni instrument, da se podpre njihovo vključevanje na trg dela; |
| --- | --- |

3.

izraža zaskrbljenost zaradi diskriminacije Romov v izobraževanju (zlasti segregacija), pri dostopu do stanovanj (še posebej prisilne izselitve in podstandardni življenjski pogoji, pogosto v getih), zaposlovanju (izrazito nizka stopnja zaposlenosti Romov) in enakopravnem dostopu do sistemov zdravstvenega varstva in drugih javnih storitev, pa tudi osupljivo nizka stopnja njihove politične participacije; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da se pri izvajanju operativnih programov dosledno upoštevajo predpisi o enakih možnostih, da projekti ne bodo neposredno ali posredno utrjevali segregacije in izključevanja Romov; poudarja, da je 10. februarja 2010 sprejel poročilo o upravičenosti ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti, ki vključuje določbe o ukrepih na stanovanjskem področju za ranljive skupine v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, in poziva k čimprejšnjemu izvajanju revidirane uredbe, da bi lahko države članice dejavno uporabile to možnost; v zvezi s tem meni, da so stanovanja predpogoj za zagotavljanje učinkovitega družbenega vključevanja; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo Romom dostopen nedavno sprejeti mikrofinančni instrument, da se podpre njihovo vključevanje na trg dela;

| 4. | priznava, da sta vprašanji polnega državljanstva in družbeno-ekonomskega sodelovanja Romov pogojeni z zgodovino diskriminacije in družbene stigmatizacije; meni, da bi bilo treba pristop za vključevanje Romov dopolnjevati s proaktivnimi ukrepi za preseganje pretekle in sedanje diskriminacije; poziva Komisijo, naj v svojem pristopu do vključevanja Romov temu vidiku nameni ustrezno pozornost; |
| --- | --- |

4.

priznava, da sta vprašanji polnega državljanstva in družbeno-ekonomskega sodelovanja Romov pogojeni z zgodovino diskriminacije in družbene stigmatizacije; meni, da bi bilo treba pristop za vključevanje Romov dopolnjevati s proaktivnimi ukrepi za preseganje pretekle in sedanje diskriminacije; poziva Komisijo, naj v svojem pristopu do vključevanja Romov temu vidiku nameni ustrezno pozornost;

| 5. | meni, da so EU in države članice skupaj odgovorne za spodbujanje vključevanja Romov in zagovarjanje njihovih temeljnih pravic, ki jih imajo kot evropski državljani, ter da morajo nujno okrepiti svoja prizadevanja za dosego vidnih rezultatov na tem področju; poziva države članice in institucije EU,naj podprejo potrebne ukrepe za oblikovanje primernega družbenega in političnega okolja za izvajanje ukrepov vključevanja Romov, na primer s podporo javnim izobraževalnim kampanjam za povečanje strpnosti neromskega prebivalstva do romske kulture in vključevanja, tako v državah državljanstva kot v državah, kjer prebivajo kot evropski državljani; |
| --- | --- |

5.

meni, da so EU in države članice skupaj odgovorne za spodbujanje vključevanja Romov in zagovarjanje njihovih temeljnih pravic, ki jih imajo kot evropski državljani, ter da morajo nujno okrepiti svoja prizadevanja za dosego vidnih rezultatov na tem področju; poziva države članice in institucije EU,naj podprejo potrebne ukrepe za oblikovanje primernega družbenega in političnega okolja za izvajanje ukrepov vključevanja Romov, na primer s podporo javnim izobraževalnim kampanjam za povečanje strpnosti neromskega prebivalstva do romske kulture in vključevanja, tako v državah državljanstva kot v državah, kjer prebivajo kot evropski državljani;

| 6. | pozdravlja sklepe Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov o vključevanju Romov, ki so bili sprejeti 8. junija 2009 v Luksemburgu in zajemajo skupna osnovna načela za vključevanje Romov, ter poziva Komisijo in države članice, naj jih upoštevajo „pri zasnovi in izvajanju politik za varstvo temeljnih svoboščin, zagotavljanje enakosti spolov, boj proti diskriminaciji, revščini in socialni izključenosti ter zagotavljanje dostopa do izobraževanja, stanovanj, zdravstvenega varstva, zaposlitve, socialnih služb, sodstva, športa in kulture, pa tudi v odnosih EU s tretjimi državami“; pozdravlja zahtevo Komisiji, naj „s konkretnimi ukrepi izboljša učinkovitost instrumentov in politik Skupnosti, pomembnih za vključevanje Romov“; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja sklepe Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov o vključevanju Romov, ki so bili sprejeti 8. junija 2009 v Luksemburgu in zajemajo skupna osnovna načela za vključevanje Romov, ter poziva Komisijo in države članice, naj jih upoštevajo „pri zasnovi in izvajanju politik za varstvo temeljnih svoboščin, zagotavljanje enakosti spolov, boj proti diskriminaciji, revščini in socialni izključenosti ter zagotavljanje dostopa do izobraževanja, stanovanj, zdravstvenega varstva, zaposlitve, socialnih služb, sodstva, športa in kulture, pa tudi v odnosih EU s tretjimi državami“; pozdravlja zahtevo Komisiji, naj „s konkretnimi ukrepi izboljša učinkovitost instrumentov in politik Skupnosti, pomembnih za vključevanje Romov“;

| 7. | izraža globoko zaskrbljenost, ker se glede na nujnost zadeve Komisija še ni odzvala na njegovo zahtevo z 31. januarja 2008, naj v sodelovanju z državami članicami pripravi evropsko strategijo za Rome, s ciljem boljšega usklajevanja in spodbujanja prizadevanj za izboljšanje položaja romskega prebivalstva; |
| --- | --- |

7.

izraža globoko zaskrbljenost, ker se glede na nujnost zadeve Komisija še ni odzvala na njegovo zahtevo z 31. januarja 2008, naj v sodelovanju z državami članicami pripravi evropsko strategijo za Rome, s ciljem boljšega usklajevanja in spodbujanja prizadevanj za izboljšanje položaja romskega prebivalstva;

| 8. | zato še enkrat poziva Evropsko komisijo k pripravi celovite evropske strategije za vključitev Romov kot instrumenta za boj proti socialni izključenosti in diskriminaciji Romov v Evropi; |
| --- | --- |

8.

zato še enkrat poziva Evropsko komisijo k pripravi celovite evropske strategije za vključitev Romov kot instrumenta za boj proti socialni izključenosti in diskriminaciji Romov v Evropi;

| 9. | z veseljem pričakuje sporočilo Komisije, ki bo predstavljeno po naslednjem evropskem vrhu o Romih in v katerem bo preučila obstoječe politike in instrumente za izboljšanje vključevanja Romov ter dejavnike, zaradi katerih je bil dosedanji napredek nezadovoljiv; poziva, naj sporočilo vključuje jasne cilje in mehanizme za pripravo politik o Romih v prihodnosti; |
| --- | --- |

9.

z veseljem pričakuje sporočilo Komisije, ki bo predstavljeno po naslednjem evropskem vrhu o Romih in v katerem bo preučila obstoječe politike in instrumente za izboljšanje vključevanja Romov ter dejavnike, zaradi katerih je bil dosedanji napredek nezadovoljiv; poziva, naj sporočilo vključuje jasne cilje in mehanizme za pripravo politik o Romih v prihodnosti;

| 10. | poziva nove komisarje, naj dajo prednost vprašanjem, ki so povezana z Romi in so zanje pristojni njihovi resorji, ter naj obenem prednostno oblikujejo učinkovit sistem usklajevanja med komisarji in med generalnimi direktorji za spoprijemanje z romskimi vprašanji na ravni EU;poziva Komisijo, naj enega od svojih komisarjev določi za pristojnega za usklajevanje romske politike; |
| --- | --- |

10.

poziva nove komisarje, naj dajo prednost vprašanjem, ki so povezana z Romi in so zanje pristojni njihovi resorji, ter naj obenem prednostno oblikujejo učinkovit sistem usklajevanja med komisarji in med generalnimi direktorji za spoprijemanje z romskimi vprašanji na ravni EU;poziva Komisijo, naj enega od svojih komisarjev določi za pristojnega za usklajevanje romske politike;

| 11. | spodbuja institucije EU,naj romske skupnosti, od osnovne ravni do mednarodnih nevladnih organizacij, vključijo v proces razvoja celovite politike EU o Romih, tudi pri vseh vidikih načrtovanja, izvajanja in nadzora, ter naj pri tem uporabijo tudi izkušnje pobude Desetletje vključevanja Romov 2005–2015, akcijskega načrta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter priporočila Sveta Evrope, Združenih narodov in Evropskega parlamenta; poziva k mobilizaciji romske skupnosti, da bi bilo mogoče skupno izvajanje politik vključevanja, saj so te lahko uspešne le, če pri njih polno sodelujejo vse zainteresirane strani; |
| --- | --- |

11.

spodbuja institucije EU,naj romske skupnosti, od osnovne ravni do mednarodnih nevladnih organizacij, vključijo v proces razvoja celovite politike EU o Romih, tudi pri vseh vidikih načrtovanja, izvajanja in nadzora, ter naj pri tem uporabijo tudi izkušnje pobude Desetletje vključevanja Romov 2005–2015, akcijskega načrta Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter priporočila Sveta Evrope, Združenih narodov in Evropskega parlamenta; poziva k mobilizaciji romske skupnosti, da bi bilo mogoče skupno izvajanje politik vključevanja, saj so te lahko uspešne le, če pri njih polno sodelujejo vse zainteresirane strani;

| 12. | poziva Komisijo, naj horizontalno pristopa do vprašanj Romov in razvije dodatne predloge za zagotavljanje skladnosti politike na evropski ravni kar zadeva družbeno vključevanje Romov, naj države članice spodbuja k večjim prizadevanjem za doseganje vidnih rezultatov, naj spodbuja kritično analizo neuspehov politike, podpira izmenjavo najboljše prakse med državami članicami ter naj izkoristi vse izkušnje, pridobljene s pilotnim projektom za Rome, ki bi jih bilo treba vključiti v osrednje politike; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj horizontalno pristopa do vprašanj Romov in razvije dodatne predloge za zagotavljanje skladnosti politike na evropski ravni kar zadeva družbeno vključevanje Romov, naj države članice spodbuja k večjim prizadevanjem za doseganje vidnih rezultatov, naj spodbuja kritično analizo neuspehov politike, podpira izmenjavo najboljše prakse med državami članicami ter naj izkoristi vse izkušnje, pridobljene s pilotnim projektom za Rome, ki bi jih bilo treba vključiti v osrednje politike;

| 13. | spodbuja organizatorje vrha in EU,naj opredelijo jasno politično nadaljevanje sklepov vrha, da se ne bi ponovile situacije iz preteklosti, ko ni bil sprejet niti noben politični sklep niti oprijemljiv predlog; meni, da vrh po svoji naravi ne bi smel biti deklaratoren, temveč bi se moral osredotočati na strateške politične zaveze, ki dokazujejo politično voljo, da se zapre vrzel med romskimi skupnostmi in večinskim prebivalstvom; |
| --- | --- |

13.

spodbuja organizatorje vrha in EU,naj opredelijo jasno politično nadaljevanje sklepov vrha, da se ne bi ponovile situacije iz preteklosti, ko ni bil sprejet niti noben politični sklep niti oprijemljiv predlog; meni, da vrh po svoji naravi ne bi smel biti deklaratoren, temveč bi se moral osredotočati na strateške politične zaveze, ki dokazujejo politično voljo, da se zapre vrzel med romskimi skupnostmi in večinskim prebivalstvom;

| 14. | poziva Komisijo in Svet, naj obstoječe pobude, kot je Desetletje vključevanja Romov, uporabita za povečanje učinkovitosti prizadevanj na tem področju; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in Svet, naj obstoječe pobude, kot je Desetletje vključevanja Romov, uporabita za povečanje učinkovitosti prizadevanj na tem področju;

| 15. | meni, da je bistvenega pomena oblikovanje kompleksnega razvojnega programa, ki bo usmerjen istočasno v vsa sorodna politična področja in bo omogočal takojšnje posredovanje v getih, ki se spoprijemajo z resnimi strukturnimi pomanjkljivostmi; |
| --- | --- |

15.

meni, da je bistvenega pomena oblikovanje kompleksnega razvojnega programa, ki bo usmerjen istočasno v vsa sorodna politična področja in bo omogočal takojšnje posredovanje v getih, ki se spoprijemajo z resnimi strukturnimi pomanjkljivostmi;

| 16. | poudarja, da samo ukrepi proti diskriminaciji niso dovolj kot sredstvo za spodbujanje družbenega vključevanja Romov, temveč so potrebna usklajena prizadevanja Skupnosti na trdni pravni podlagi, da se uskladijo ukrepi institucionalnih in družbenih zainteresiranih strani ter akterji prisilijo v izpolnjevanje svojih obljub; zato tudi pristaja na potrebo po jasnih zakonodajnih zavezah in zanesljivih proračunskih sredstvih; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da samo ukrepi proti diskriminaciji niso dovolj kot sredstvo za spodbujanje družbenega vključevanja Romov, temveč so potrebna usklajena prizadevanja Skupnosti na trdni pravni podlagi, da se uskladijo ukrepi institucionalnih in družbenih zainteresiranih strani ter akterji prisilijo v izpolnjevanje svojih obljub; zato tudi pristaja na potrebo po jasnih zakonodajnih zavezah in zanesljivih proračunskih sredstvih;

| 17. | priporoča, da Svet sprejme skupno stališče o strukturnem in predpristopnem financiranju, ki bo odražalo evropsko politično zavezo za izkoriščanje možnosti, ki jih ponujajo ta sredstva, za spodbujanje vključevanja Romov in za zagotavljanje, da se skupna osnovna načela za vključevanje Romov upoštevajo pri vsaki reviziji zadevnih operativnih programov, tudi glede na prihodnje obdobje načrtovanja; poziva Komisijo, naj analizira in oceni dosedanje družbene učinke vlaganja predpristopnih in strukturnih sredstev, ki so bila namenjena ranljivim skupinam, naj iz tega potegne zaključke ter oblikuje nove strategije in pravila, če se ugotovi, da je na tem področju to potrebno; |
| --- | --- |

17.

priporoča, da Svet sprejme skupno stališče o strukturnem in predpristopnem financiranju, ki bo odražalo evropsko politično zavezo za izkoriščanje možnosti, ki jih ponujajo ta sredstva, za spodbujanje vključevanja Romov in za zagotavljanje, da se skupna osnovna načela za vključevanje Romov upoštevajo pri vsaki reviziji zadevnih operativnih programov, tudi glede na prihodnje obdobje načrtovanja; poziva Komisijo, naj analizira in oceni dosedanje družbene učinke vlaganja predpristopnih in strukturnih sredstev, ki so bila namenjena ranljivim skupinam, naj iz tega potegne zaključke ter oblikuje nove strategije in pravila, če se ugotovi, da je na tem področju to potrebno;

| 18. | poudarja, da je treba države kandidatke čim prej vključiti v prizadevanja za vključevanje Romov na evropski ravni, saj pristopna pogajanja ponujajo neprimerljive možnosti za doseganje znatnih premikov v odnosu vlad do Romov; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je treba države kandidatke čim prej vključiti v prizadevanja za vključevanje Romov na evropski ravni, saj pristopna pogajanja ponujajo neprimerljive možnosti za doseganje znatnih premikov v odnosu vlad do Romov;

| 19. | vztraja, da morajo države članice zagotoviti, da so vsi ukrepi, ki neposredno ali posredno vplivajo na državljane EU romskega izvora, skladni z načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in direktivo o rasni enakosti, ki izrecno prepoveduje neposredno in posredno diskriminacijo; izraža zaskrbljenost zaradi prisilnega vračanja Romov v države zahodnega Balkana, kjer bi se lahko soočili z brezdomstvom in diskriminacijo na področju izobraževanja, socialne zaščite in zaposlovanja, in poziva Komisijo, Svet in države članice, naj zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic, tudi z zagotavljanjem ustrezne podpore in spremljanja; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da morajo države članice zagotoviti, da so vsi ukrepi, ki neposredno ali posredno vplivajo na državljane EU romskega izvora, skladni z načeli iz Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in direktivo o rasni enakosti, ki izrecno prepoveduje neposredno in posredno diskriminacijo; izraža zaskrbljenost zaradi prisilnega vračanja Romov v države zahodnega Balkana, kjer bi se lahko soočili z brezdomstvom in diskriminacijo na področju izobraževanja, socialne zaščite in zaposlovanja, in poziva Komisijo, Svet in države članice, naj zagotovijo spoštovanje temeljnih pravic, tudi z zagotavljanjem ustrezne podpore in spremljanja;

| 20. | opozarja na negotov položaj številnih Romov, ki so se z uresničevanjem svoje pravice do prostega gibanja v Uniji preselili znotraj EU;poudarja, da mora biti vsak ukrep, sprejet v povezavi s temi skupinami, skladen z evropskimi standardi in zakonodajo, ter poziva Komisijo in države članice, naj ugotovijo, če je potreben usklajen evropski pristop; |
| --- | --- |

20.

opozarja na negotov položaj številnih Romov, ki so se z uresničevanjem svoje pravice do prostega gibanja v Uniji preselili znotraj EU;poudarja, da mora biti vsak ukrep, sprejet v povezavi s temi skupinami, skladen z evropskimi standardi in zakonodajo, ter poziva Komisijo in države članice, naj ugotovijo, če je potreben usklajen evropski pristop;

| 21. | poudarja, da ima sodelovanje lokalnih organov velik pomen za zagotovitev učinkovitega izvajanja prizadevanj, da se spodbuja vključevanja Romov in boj proti diskriminaciji; poziva Komisijo, naj razvije priporočila za države članice z namenom spodbujanja lokalnih organov, da bi boljše izrabili možnosti strukturnega financiranja za spodbujanje vključevanja Romov, tudi z objektivnim spremljanjem izvajanja projektov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da ima sodelovanje lokalnih organov velik pomen za zagotovitev učinkovitega izvajanja prizadevanj, da se spodbuja vključevanja Romov in boj proti diskriminaciji; poziva Komisijo, naj razvije priporočila za države članice z namenom spodbujanja lokalnih organov, da bi boljše izrabili možnosti strukturnega financiranja za spodbujanje vključevanja Romov, tudi z objektivnim spremljanjem izvajanja projektov;

| 22. | poudarja pomen romskih organizacij na ravni skupnosti kot bistvenega dejavnika za uspeh politik družbenega vključevanja ter potrebo po dejavni vključitvi predstavnikov Romov v vse pobude, usmerjene v podpiranje njihovih pravic in vključevanje njihovih skupnosti; meni, da so potrebne dolgoročne strategije, da bi se vzpostavile strokovne in organizacijske zmogljivosti Romov in razvili njihovi človeški viri, kar je horizontalna prednostna naloga; poudarja, da je politična neodvisnost in pooblaščanje samoorganiziranja Romov v smislu finančnih, akademskih in človeških virov bistvenega pomena za pospeševanje družbenega vključevanja Romov; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen romskih organizacij na ravni skupnosti kot bistvenega dejavnika za uspeh politik družbenega vključevanja ter potrebo po dejavni vključitvi predstavnikov Romov v vse pobude, usmerjene v podpiranje njihovih pravic in vključevanje njihovih skupnosti; meni, da so potrebne dolgoročne strategije, da bi se vzpostavile strokovne in organizacijske zmogljivosti Romov in razvili njihovi človeški viri, kar je horizontalna prednostna naloga; poudarja, da je politična neodvisnost in pooblaščanje samoorganiziranja Romov v smislu finančnih, akademskih in človeških virov bistvenega pomena za pospeševanje družbenega vključevanja Romov;

| 23. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

23.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic in držav kandidatk, Svetu Evrope ter Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2005)0151.

(2)  Sprejeta besedila, P6_TA(2006)0244.

(3)  Sprejeta besedila, P6_TA(2007)0534.

(4)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0035.

(5)  Sprejeta besedila, P6_TA(2008)0361.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0117.

(7)  UL L 180, 19.07.2000, str. 22.

(8)  UL L 303, 02.12.2000, str. 16.

(9)  UL L 328, 06.12.2008, str. 55.

(10)  UL L 158, 30.04.2004, str. 77.

(11)  Poročilo o rasizmu in ksenofobiji v državah članicah EU za leto 2009; Raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji, podatki v fokusnem poročilu; Romi v letu 2009; Položaj Romov – državljanov EU,ki se preselijo in naselijo v drugih državah članicah EU; Bivanjski pogoji Romov in potujočih skupin v Evropski uniji: primerjalno poročilo.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/11

---

Četrtek, 25. marca 2010Prednostne naloge proračuna za leto 2011

CP7_TA(2010)0086

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o prednostnih nalogah proračuna za leto 2011 – oddelek III – Komisija (2010/2004(BUD))

2011/C 4 E/03

Evropski parlament,

ob upoštevanju členov 313 in 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

ob upoštevanju posodobljenega finančnega načrtovanja Komisije za obdobje 2007–2013, priloženega skladno s točko 46 zgoraj omenjenega medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

ob upoštevanju splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010,

ob upoštevanju izida sestanka Spravnega odbora 18. novembra 2009,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenja Odbora za razvoj (A7-0033/2010),

Splošni vidiki proračuna

| 1. | ugotavlja, da večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013 za leto 2011 zagotavlja splošno stopnjo odobritev za prevzem obveznosti v višini 142,629 milijard EUR, kar pomeni, da se lahko poveča za največ 0,83 % v primerjavi s proračunom za 2010, kot ga je sprejel Evropski parlament (141,453 milijard EUR odobritev za prevzem obveznosti); ugotavlja, da znaša stopnja za odobritve za plačila 134,263 milijarde EUR, kar pomeni 9,2 -odstotno povišanje v primerjavi s proračunom za 2010 (122,937 milijard EU odobritev za plačila); opozarja, da ti zneski pomenijo le približno 1 % BND EU in da so precej nižji od tistih, določenih v veljavnem sklepu o lastnih sredstvih; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da večletni finančni okvir za obdobje 2007–2013 za leto 2011 zagotavlja splošno stopnjo odobritev za prevzem obveznosti v višini 142,629 milijard EUR, kar pomeni, da se lahko poveča za največ 0,83 % v primerjavi s proračunom za 2010, kot ga je sprejel Evropski parlament (141,453 milijard EUR odobritev za prevzem obveznosti); ugotavlja, da znaša stopnja za odobritve za plačila 134,263 milijarde EUR, kar pomeni 9,2 -odstotno povišanje v primerjavi s proračunom za 2010 (122,937 milijard EU odobritev za plačila); opozarja, da ti zneski pomenijo le približno 1 % BND EU in da so precej nižji od tistih, določenih v veljavnem sklepu o lastnih sredstvih;

| 2. | opozarja, da razlika med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila v večletnem finančnem okvirju znaša 8,366 milijard EU; opozarja, da kljub vrzeli, ki v večletnem finančnem okvirju za leto 2010 znaša samo 6,689 milijard EUR, proračun, sprejet za 2010, kaže vrzel v višini 18,515 milijard zaradi nadaljnjih znižanj plačil; ponovno izraža svojo skrb zaradi povečanih razlik med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila, kar dolgoročno povzroča primanjkljaje, in poudarja, da si bo v celotnem proračunskem postopku po svojih najboljših močeh prizadeval, da bi ta razlika ostala na znosni in obvladljivi ravni; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da razlika med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila v večletnem finančnem okvirju znaša 8,366 milijard EU; opozarja, da kljub vrzeli, ki v večletnem finančnem okvirju za leto 2010 znaša samo 6,689 milijard EUR, proračun, sprejet za 2010, kaže vrzel v višini 18,515 milijard zaradi nadaljnjih znižanj plačil; ponovno izraža svojo skrb zaradi povečanih razlik med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila, kar dolgoročno povzroča primanjkljaje, in poudarja, da si bo v celotnem proračunskem postopku po svojih najboljših močeh prizadeval, da bi ta razlika ostala na znosni in obvladljivi ravni;

| 3. | opozarja, da je proračunski organ poleg tega, da je razmišljal o zgornjih mejah večletnega finančnega okvirja za preostala leta obdobja 2007–2013 moral večkrat ponovno pregledati večletni finančni okvir, saj slednji EU ni omogočal, da bi se pravilno in zadovoljivo odzvala na različne izzive, ki so nastali v zadnjih letih; ponovno poudarja, da je prepričan, da je nujno potrebno temeljito pregledati in spremeniti večletni finančni okvir; prosi Evropsko komisijo, naj objavi svoje poročilo o delovanju veljavnega medinstitucionalnega sporazuma in o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvirja na podlagi izjav 1 in 3 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, in zraven priloži konkretne predloge za prilagoditev in spremembe veljavnega medinstitucionalnega sporazuma pred koncem prvega semestra 2010; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je proračunski organ poleg tega, da je razmišljal o zgornjih mejah večletnega finančnega okvirja za preostala leta obdobja 2007–2013 moral večkrat ponovno pregledati večletni finančni okvir, saj slednji EU ni omogočal, da bi se pravilno in zadovoljivo odzvala na različne izzive, ki so nastali v zadnjih letih; ponovno poudarja, da je prepričan, da je nujno potrebno temeljito pregledati in spremeniti večletni finančni okvir; prosi Evropsko komisijo, naj objavi svoje poročilo o delovanju veljavnega medinstitucionalnega sporazuma in o vmesnem pregledu večletnega finančnega okvirja na podlagi izjav 1 in 3 medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, in zraven priloži konkretne predloge za prilagoditev in spremembe veljavnega medinstitucionalnega sporazuma pred koncem prvega semestra 2010;

| 4. | poudarja, da je proračun za leto 2011 četrti od sedmih v tekočem večletnem finančnem okvirju, in opozarja, da bi bilo sedaj popolnoma razumno, če bi uporabili točko 37 medinstitucionalnega sporazuma o zakonodajni prilagodljivosti do vrednosti 5 %, saj imata obe veji proračunskega organa jasnejšo sliko o pomanjkljivostih in pozitivnih premikih v tekočih programih; opozarja, da je treba ne glede na določbe medinstitucionalnega sporazuma nujno zagotoviti ustrezno stopnjo prilagodljivosti proračuna EU, če želimo, da se izvršuje na koristen način; pričakuje, da bo uredba Sveta o večletnem finančnem okvirju sprejeta na podlagi dokumenta KOM(2010)0072 konč. in da bo prihodnji medinstitucionalni sporazum sprejet na podlagi dokumenta KOM(2010)0073 konč., da se omogoči večja prožnost; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je proračun za leto 2011 četrti od sedmih v tekočem večletnem finančnem okvirju, in opozarja, da bi bilo sedaj popolnoma razumno, če bi uporabili točko 37 medinstitucionalnega sporazuma o zakonodajni prilagodljivosti do vrednosti 5 %, saj imata obe veji proračunskega organa jasnejšo sliko o pomanjkljivostih in pozitivnih premikih v tekočih programih; opozarja, da je treba ne glede na določbe medinstitucionalnega sporazuma nujno zagotoviti ustrezno stopnjo prilagodljivosti proračuna EU, če želimo, da se izvršuje na koristen način; pričakuje, da bo uredba Sveta o večletnem finančnem okvirju sprejeta na podlagi dokumenta KOM(2010)0072 konč. in da bo prihodnji medinstitucionalni sporazum sprejet na podlagi dokumenta KOM(2010)0073 konč., da se omogoči večja prožnost;

| 5. | poudarja, da bi bilo zaradi okrepitve številnih politik v EU po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe logično pričakovati dodatne finančne sposobnosti EU; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi bilo zaradi okrepitve številnih politik v EU po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe logično pričakovati dodatne finančne sposobnosti EU;

| 6. | v zvezi z vmesnimi pregledu programov, določenih s soodločanjem, prosi Komisijo, naj mu predloži obsežen pregled posledic za proračun po vseh razdelkih; |
| --- | --- |

6.

v zvezi z vmesnimi pregledu programov, določenih s soodločanjem, prosi Komisijo, naj mu predloži obsežen pregled posledic za proračun po vseh razdelkih;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da je po lastni oceni Komisije iz julija 2009, večina poročil o dejavnostih, priloženih predhodnemu predlogu proračuna za 2010 vsebovala jasne in natančne obrazložitve dodane vrednosti za EU ter vključevala cilje in kazalnike, povezane s cilji SMART in usmerjene v rezultate; vendar poudarja, da je treba izboljšati kvaliteto rezultatov, povezanih z odhodki, in bolje uporabiti rezultate ocenjevanja; obžaluje dejstvo, da so bile razlike v odobritvah le redkokdaj obrazložene z uporabo podatkov o učinkovitosti; zato pričakuje, da bo Komisija ustrezno izboljšala svoja poročila o dejavnostih za leto 2011; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da je po lastni oceni Komisije iz julija 2009, večina poročil o dejavnostih, priloženih predhodnemu predlogu proračuna za 2010 vsebovala jasne in natančne obrazložitve dodane vrednosti za EU ter vključevala cilje in kazalnike, povezane s cilji SMART in usmerjene v rezultate; vendar poudarja, da je treba izboljšati kvaliteto rezultatov, povezanih z odhodki, in bolje uporabiti rezultate ocenjevanja; obžaluje dejstvo, da so bile razlike v odobritvah le redkokdaj obrazložene z uporabo podatkov o učinkovitosti; zato pričakuje, da bo Komisija ustrezno izboljšala svoja poročila o dejavnostih za leto 2011;

| 8. | poudarja, da so preostale tovrstne potrebne izboljšave, zlasti glede generalnih direktoratov v skupini RELEX in predpristopnih dejavnosti, temeljnega pomena za to, da bi se proračunski organ lahko odločal na podlagi boljših informacij in da bi lahko v celoti izkoristili uvedbo priprave proračuna na osnovni aktivnosti ter strateškega načrtovanja in programiranja v Komisiji, zlasti ob upoštevanju novih nalog in izzivov, ki jih predvideva Lizbonska pogodba; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da so preostale tovrstne potrebne izboljšave, zlasti glede generalnih direktoratov v skupini RELEX in predpristopnih dejavnosti, temeljnega pomena za to, da bi se proračunski organ lahko odločal na podlagi boljših informacij in da bi lahko v celoti izkoristili uvedbo priprave proračuna na osnovni aktivnosti ter strateškega načrtovanja in programiranja v Komisiji, zlasti ob upoštevanju novih nalog in izzivov, ki jih predvideva Lizbonska pogodba;

Prednostne naloge proračuna za leto 2011

| 9. | spominja, da je v mejah večletnega finančnega okvirja EU s sprejetjem Evropskega načrta za oživitev gospodarstva EU lahko prispevala nekaj evropske dodane vrednosti nacionalnemu prizadevanju držav članic za boj proti gospodarski in finančni krizi, vendar ugotavlja, da splošne gospodarske razmere v EU še vedno niso zadovoljive; |
| --- | --- |

9.

spominja, da je v mejah večletnega finančnega okvirja EU s sprejetjem Evropskega načrta za oživitev gospodarstva EU lahko prispevala nekaj evropske dodane vrednosti nacionalnemu prizadevanju držav članic za boj proti gospodarski in finančni krizi, vendar ugotavlja, da splošne gospodarske razmere v EU še vedno niso zadovoljive;

| 10. | poudarja, da je mladina izjemno pomembna za sedanjost in prihodnost EU in da ji je treba pri določanju naših srednje-in dolgoročnih prednostnih nalog posvetiti posebno pozornost; poudarja, da je mladina srce socialnih in vključevalnih strategij in da so njene zmožnosti za inovativnost glavni vir razvoja in rasti, na katerega bi se morala opreti EU; spominja, da pomeni vlagati v mladino in izobraževanje vlagati v sedanjost in prihodnost, kot opredeljuje strategije EU za mlade, in da je treba brez odlašanja začeti usklajeno in interdisciplinarno vlagati v to temo, ki zajema več politik; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je mladina izjemno pomembna za sedanjost in prihodnost EU in da ji je treba pri določanju naših srednje-in dolgoročnih prednostnih nalog posvetiti posebno pozornost; poudarja, da je mladina srce socialnih in vključevalnih strategij in da so njene zmožnosti za inovativnost glavni vir razvoja in rasti, na katerega bi se morala opreti EU; spominja, da pomeni vlagati v mladino in izobraževanje vlagati v sedanjost in prihodnost, kot opredeljuje strategije EU za mlade, in da je treba brez odlašanja začeti usklajeno in interdisciplinarno vlagati v to temo, ki zajema več politik;

| 11. | poudarja, da mora biti mladinska politika zastavljena široko in posameznikom omogočati, da v svojem življenju večkrat spremenijo svoj položaj in status, in da brez omejitev prehajajo med različnimi okolji, kot je vajeništvo, akademsko ali poklicno okolje in poklicno usposabljanje; eden od ciljev bi moral biti prehod iz izobraževalnega sistema na trg dela; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora biti mladinska politika zastavljena široko in posameznikom omogočati, da v svojem življenju večkrat spremenijo svoj položaj in status, in da brez omejitev prehajajo med različnimi okolji, kot je vajeništvo, akademsko ali poklicno okolje in poklicno usposabljanje; eden od ciljev bi moral biti prehod iz izobraževalnega sistema na trg dela;

| 12. | meni, da bi bilo treba uvesti instrument za spodbujanje študija jezikov in medkulturnega dialoga, ki bi bil osrednji element ukrepov za mlade v javnem sektorju; s tem bi se lahko v javnosti povečala ozaveščenost o evropskih zadevah s ciljem doseči vedno večjo zakoreninjenost evropske identitete; |
| --- | --- |

12.

meni, da bi bilo treba uvesti instrument za spodbujanje študija jezikov in medkulturnega dialoga, ki bi bil osrednji element ukrepov za mlade v javnem sektorju; s tem bi se lahko v javnosti povečala ozaveščenost o evropskih zadevah s ciljem doseči vedno večjo zakoreninjenost evropske identitete;

| 13. | spominja na pomen inovacij in digitalne agende za gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest v Evropi in poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti novim veščinam, kot so obvladovanje elektronskih medijev in podjetniški vidiki, poudarja, da so prednostne naloge raziskav, inovacij in digitalne agende osrednji elementi trajnostnega razvoja v Evropi in spominja na pomen nekaterih programov, kot je Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, ki prispevajo k temu cilju; |
| --- | --- |

13.

spominja na pomen inovacij in digitalne agende za gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest v Evropi in poudarja, da je treba posebno pozornost posvetiti novim veščinam, kot so obvladovanje elektronskih medijev in podjetniški vidiki, poudarja, da so prednostne naloge raziskav, inovacij in digitalne agende osrednji elementi trajnostnega razvoja v Evropi in spominja na pomen nekaterih programov, kot je Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo, ki prispevajo k temu cilju;

| 14. | je v povezavi s svetovno gospodarsko recesijo prepričan, da bi morala EU svoja prizadevanja usmerjati v dejavno podporo inovativnih, zlasti okolju prijaznih tehnologij, ki bistveno prispevajo k premagovanju gospodarske krize z zagotavljanjem dostopa do trga malim in srednjim podjetjem in EU postavljajo v vlogo vodilnega in konkurenčnega gospodarstva; ugotavlja, da je treba za izpolnitev tega cilja zagotoviti nemoteno izvajanje raziskovalnih in razvojnih programov; |
| --- | --- |

14.

je v povezavi s svetovno gospodarsko recesijo prepričan, da bi morala EU svoja prizadevanja usmerjati v dejavno podporo inovativnih, zlasti okolju prijaznih tehnologij, ki bistveno prispevajo k premagovanju gospodarske krize z zagotavljanjem dostopa do trga malim in srednjim podjetjem in EU postavljajo v vlogo vodilnega in konkurenčnega gospodarstva; ugotavlja, da je treba za izpolnitev tega cilja zagotoviti nemoteno izvajanje raziskovalnih in razvojnih programov;

| 15. | v zvezi s tem poudarja, da igrajo mala in srednje velika podjetja odločilno vlogo pri razvoju strukturno slabše razvitih podjetij, zlasti na podeželju, ter tako spodbujajo celotno gospodarstvo EU; zato poudarja, da je treba uvesti več pilotnih projektov za mala in srednja podjetja za razvoj podeželja; |
| --- | --- |

15.

v zvezi s tem poudarja, da igrajo mala in srednje velika podjetja odločilno vlogo pri razvoju strukturno slabše razvitih podjetij, zlasti na podeželju, ter tako spodbujajo celotno gospodarstvo EU; zato poudarja, da je treba uvesti več pilotnih projektov za mala in srednja podjetja za razvoj podeželja;

| 16. | v povezavi s tem opozarja, da bodo inovativni rezultati zelo verjetno imeli odločilen vpliv na gospodarsko dejavnost, in meni, da bi morala biti EU sedaj v celoti pripravljena zagotoviti potrebne finančne spodbude na vseh ravneh vlade, bodisi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; verjame, da bo ta evropska dodana vrednost poleg nacionalnih prizadevanj za podporo raziskovalnih dejavnosti povzročila pozitivne učinke, ki bodo vedno bolj koristili vsem državam članicam; |
| --- | --- |

16.

v povezavi s tem opozarja, da bodo inovativni rezultati zelo verjetno imeli odločilen vpliv na gospodarsko dejavnost, in meni, da bi morala biti EU sedaj v celoti pripravljena zagotoviti potrebne finančne spodbude na vseh ravneh vlade, bodisi na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; verjame, da bo ta evropska dodana vrednost poleg nacionalnih prizadevanj za podporo raziskovalnih dejavnosti povzročila pozitivne učinke, ki bodo vedno bolj koristili vsem državam članicam;

| 17. | poudarja, da je treba mobilnost, kot svobodo, ustoličeno v pogodbah, in temeljni pogoj za delovanje resničnega notranjega trga v EU, obravnavati kot enega od temeljnih pogojev za vse podporne dejavnosti v korist mladih; zato poudarja, da je pomembno proračun EU oblikovati tako, da bo med drugim odražal povečanje mobilnosti mladih; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je treba mobilnost, kot svobodo, ustoličeno v pogodbah, in temeljni pogoj za delovanje resničnega notranjega trga v EU, obravnavati kot enega od temeljnih pogojev za vse podporne dejavnosti v korist mladih; zato poudarja, da je pomembno proračun EU oblikovati tako, da bo med drugim odražal povečanje mobilnosti mladih;

| 18. | poudarja, da je promet bistveni element evropskega gospodarstva, saj omogoča premik ljudi, blaga in znanja čez meje; poudarja, da promet spodbuja enakopravnost in socialno mobilnost, zlasti za mlade, saj prinaša nove priložnosti in izboljšuje izmenjave na področju znanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da je promet bistveni element evropskega gospodarstva, saj omogoča premik ljudi, blaga in znanja čez meje; poudarja, da promet spodbuja enakopravnost in socialno mobilnost, zlasti za mlade, saj prinaša nove priložnosti in izboljšuje izmenjave na področju znanja in usposabljanja;

| 19. | meni, da je pomoč podjetništvu in malim in srednjim podjetjem temelj politike EU za mladino in inovativnost; je prepričan, da je potrebno potrditi podporo vsem programom in instrumentom, katerih namen je spodbujati podjetništvo tudi na podeželju, z zagotavljanjem pomoči pri zagonu novoustanovljenih podjetij in izmenjavo izkušenj med mladimi podjetniki; v povezavi s tem spominja na vlogo, ki jo ima zakon o malem podjetništvu, ki malim in srednjim podjetjem omogoča dostop do financ in javnih naročil, ter pomaga pri nadgrajevanju njihovega znanja in inovativnih zmožnosti; opozarja, da je v zadnjih letih uvedel številne pilotne projekte in sprejel pripravljalne ukrepe, katerih namen je podpreti mlade podjetnike, spodbujati medsebojne povezave med malimi in srednjimi podjetji in povečati mobilnost delavcev, in poudarja, da bo podrobno spremljal zakonodajne predloge, ki bodo predloženi po zaključku teh projektov in dejavnosti; |
| --- | --- |

19.

meni, da je pomoč podjetništvu in malim in srednjim podjetjem temelj politike EU za mladino in inovativnost; je prepričan, da je potrebno potrditi podporo vsem programom in instrumentom, katerih namen je spodbujati podjetništvo tudi na podeželju, z zagotavljanjem pomoči pri zagonu novoustanovljenih podjetij in izmenjavo izkušenj med mladimi podjetniki; v povezavi s tem spominja na vlogo, ki jo ima zakon o malem podjetništvu, ki malim in srednjim podjetjem omogoča dostop do financ in javnih naročil, ter pomaga pri nadgrajevanju njihovega znanja in inovativnih zmožnosti; opozarja, da je v zadnjih letih uvedel številne pilotne projekte in sprejel pripravljalne ukrepe, katerih namen je podpreti mlade podjetnike, spodbujati medsebojne povezave med malimi in srednjimi podjetji in povečati mobilnost delavcev, in poudarja, da bo podrobno spremljal zakonodajne predloge, ki bodo predloženi po zaključku teh projektov in dejavnosti;

| 20. | ob zavedanju pomembne vloge, ki jo bodo imeli mladi za izhod iz sedanje finančne in gospodarske krize, meni, da je treba tudi v okviru evropskega socialnega sklada bolj poudariti in povečati spodbujanje enakih možnosti in lažjega prehoda iz izobraževalnega sistema na trg dela, saj si Evropa ne more več privoščiti, da zlasti mladi trpijo zaradi revščine, slabih izobraževalnih sistemov in visoke brezposelnosti; |
| --- | --- |

20.

ob zavedanju pomembne vloge, ki jo bodo imeli mladi za izhod iz sedanje finančne in gospodarske krize, meni, da je treba tudi v okviru evropskega socialnega sklada bolj poudariti in povečati spodbujanje enakih možnosti in lažjega prehoda iz izobraževalnega sistema na trg dela, saj si Evropa ne more več privoščiti, da zlasti mladi trpijo zaradi revščine, slabih izobraževalnih sistemov in visoke brezposelnosti;

| 21. | opozarja, da je bilo leto 2011 imenovano za evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva; leto 2010 pa za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti; poudarja, da ima prostovoljstvo osrednjo vlogo v mnogih sektorjih, ki med drugim zajemajo tako različna in razvejana področja, kot so izobraževanje, zdravstvo, socialno skrbstvo in razvojna politika, in da ljudem lahko da nove veščine in znanja ter s tem poveča njihovo zaposljivost in prispeva k socialni vključenosti; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je bilo leto 2011 imenovano za evropsko leto prostovoljnih dejavnosti za spodbujanje aktivnega državljanstva; leto 2010 pa za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti; poudarja, da ima prostovoljstvo osrednjo vlogo v mnogih sektorjih, ki med drugim zajemajo tako različna in razvejana področja, kot so izobraževanje, zdravstvo, socialno skrbstvo in razvojna politika, in da ljudem lahko da nove veščine in znanja ter s tem poveča njihovo zaposljivost in prispeva k socialni vključenosti;

| 22. | poudarja, da podnebne spremembe vplivajo na evropsko okolje, gospodarstvo in družbo; v tem smislu poudarja pomen povezanega in usklajenega pristopa na ravni EU za podporo in okrepitev ukrepov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; meni, da se je treba še bolje ustrezno odzivati na področju politik in razviti bazo znanja, ki bo na voljo tudi drugim državam; ponovno poudarja svoje prepričanje, da iz proračuna EU še vedno niso dovolj razvidna splošna prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da podnebne spremembe vplivajo na evropsko okolje, gospodarstvo in družbo; v tem smislu poudarja pomen povezanega in usklajenega pristopa na ravni EU za podporo in okrepitev ukrepov na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; meni, da se je treba še bolje ustrezno odzivati na področju politik in razviti bazo znanja, ki bo na voljo tudi drugim državam; ponovno poudarja svoje prepričanje, da iz proračuna EU še vedno niso dovolj razvidna splošna prizadevanja za blažitev podnebnih sprememb;

| 23. | meni, da te prednostne naloge pomenijo skupna prizadevanja za to, da bi bili državljani na prvem mestu, kar bi morala ostati ena od prednostnih nalog EU; |
| --- | --- |

23.

meni, da te prednostne naloge pomenijo skupna prizadevanja za to, da bi bili državljani na prvem mestu, kar bi morala ostati ena od prednostnih nalog EU;

| 24. | poudarja pomen nadnacionalnega sodelovanja med regijami v okviru Evroregij in njegovega pomena za poglobitev evropske integracije; zato poziva k oblikovanju dodatnih pilotnih projektov za spodbujanje čezmejnega gospodarskega, socialnega in kulturnega sodelovanja med regijami znotraj EU; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen nadnacionalnega sodelovanja med regijami v okviru Evroregij in njegovega pomena za poglobitev evropske integracije; zato poziva k oblikovanju dodatnih pilotnih projektov za spodbujanje čezmejnega gospodarskega, socialnega in kulturnega sodelovanja med regijami znotraj EU;

| 25. | pozdravlja nov delovni dokument Komisije za prihodnost „Strategija EU do leta 2020“ (2), ki opredeljuje tri glavne silnice prihodnosti EU, in obenem obravnava resnične izzive, s katerimi se mora soočiti EU kot osnovo za široko razpravo o gospodarski strategiji EU; meni, da bi ta strategija morala dati večji poudarek boju proti brezposelnosti; vendar poudarja, da je treba poleg prednostnih nalog, določenih v proračunu za leto 2011, sprejeti jasne proaktivne ukrepe, da bi strategijo EU do leta 2020 opremili z več vsebine, zlasti glede podnebnih sprememb ter okoljske in socialne politike, in trdi, da ta strategija ne sme postati samo ena v nizu nejasnih in zgolj okvirnih točkovnih tabel držav članic; ne želi ponavljati neprijetnih izkušenj iz Lizbonske strategije, ko je Svet sistematično krčil vrstice v podporo prizadevanjem, skladnim z dogovorjeno strategijo; |
| --- | --- |

25.

pozdravlja nov delovni dokument Komisije za prihodnost „Strategija EU do leta 2020“ (2), ki opredeljuje tri glavne silnice prihodnosti EU, in obenem obravnava resnične izzive, s katerimi se mora soočiti EU kot osnovo za široko razpravo o gospodarski strategiji EU; meni, da bi ta strategija morala dati večji poudarek boju proti brezposelnosti; vendar poudarja, da je treba poleg prednostnih nalog, določenih v proračunu za leto 2011, sprejeti jasne proaktivne ukrepe, da bi strategijo EU do leta 2020 opremili z več vsebine, zlasti glede podnebnih sprememb ter okoljske in socialne politike, in trdi, da ta strategija ne sme postati samo ena v nizu nejasnih in zgolj okvirnih točkovnih tabel držav članic; ne želi ponavljati neprijetnih izkušenj iz Lizbonske strategije, ko je Svet sistematično krčil vrstice v podporo prizadevanjem, skladnim z dogovorjeno strategijo;

| 26. | zato poziva k jasnim in ambicioznim finančnim obveznostim v proračunskem postopku, ki so skladne s temi prednostnimi nalogami, da bi s tem utrli pot za uspešen zaključek strategije EU 2020 in pokazali pripravljenost EU, da prevzame vodilno vlogo pri teh osrednjih vprašanjih; pričakuje, da bo proračunski predlog Komisije odražal to namero in bi obžaloval, če bi izgubili priložnost in proračunskega postopka ne bi začeli skladno z izzivi, ki so pred nami; |
| --- | --- |

26.

zato poziva k jasnim in ambicioznim finančnim obveznostim v proračunskem postopku, ki so skladne s temi prednostnimi nalogami, da bi s tem utrli pot za uspešen zaključek strategije EU 2020 in pokazali pripravljenost EU, da prevzame vodilno vlogo pri teh osrednjih vprašanjih; pričakuje, da bo proračunski predlog Komisije odražal to namero in bi obžaloval, če bi izgubili priložnost in proračunskega postopka ne bi začeli skladno z izzivi, ki so pred nami;

| 27. | poudarja, da namerava uporabiti vsa sredstva, ki jih zagotavlja medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006, da bi mobiliziral finančna sredstva za te prednostne naloge in opozarja, da bo ta finančna podpora morda zahtevala prerazporeditev sredstev iz drugih instrumentov ali programov; meni, da bi se pri tem morali opreti ne le na spremljanje števila obstoječih programov, ampak tudi na natančno in temeljito spremljanje njihove kakovosti; meni, da bi se moral Odbor za proračun opreti na delo, ki ga na tem področju opravljajo specializirani odbori; s tem bi se povečala kakovost porabe in evropska dodana vrednost, kar je bistvenega pomena glede na omejene javne finance; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da namerava uporabiti vsa sredstva, ki jih zagotavlja medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006, da bi mobiliziral finančna sredstva za te prednostne naloge in opozarja, da bo ta finančna podpora morda zahtevala prerazporeditev sredstev iz drugih instrumentov ali programov; meni, da bi se pri tem morali opreti ne le na spremljanje števila obstoječih programov, ampak tudi na natančno in temeljito spremljanje njihove kakovosti; meni, da bi se moral Odbor za proračun opreti na delo, ki ga na tem področju opravljajo specializirani odbori; s tem bi se povečala kakovost porabe in evropska dodana vrednost, kar je bistvenega pomena glede na omejene javne finance;

| 28. | meni, da je potrebna jasna in obsežna predstavitev proračuna EU in namerava podrobno spremljati finančno načrtovanje in spremembe, nastale zaradi zadnjih večjih proračunskih dogovorov; pozdravlja izboljšano predstavitev dokumentov Komisije za finančno načrtovanje in poziva k dodatnim pojasnilom glede delitve na odhodke za poslovanje in upravne odhodke; pri čemer se zaveda, da je ta ločitev v nekaterih primerih težka; opozarja, da so ustrezni upravni odhodki potrebni za izvajanje programov; |
| --- | --- |

28.

meni, da je potrebna jasna in obsežna predstavitev proračuna EU in namerava podrobno spremljati finančno načrtovanje in spremembe, nastale zaradi zadnjih večjih proračunskih dogovorov; pozdravlja izboljšano predstavitev dokumentov Komisije za finančno načrtovanje in poziva k dodatnim pojasnilom glede delitve na odhodke za poslovanje in upravne odhodke; pri čemer se zaveda, da je ta ločitev v nekaterih primerih težka; opozarja, da so ustrezni upravni odhodki potrebni za izvajanje programov;

| 29. | opozarja, da financiranje teh prednostnih nalog z morebitno prerazporeditvijo sredstev ne sme negativno vplivati na temeljne politike EU, kot so kohezijska in strukturna politika ali skupna kmetijska politika; poudarja, da kohezijska politika s svojo edinstveno večnivojsko upravljavsko strukturo in horizontalnim značajem igra osrednjo vlogo v načrtu za oživitev gospodarstva EU in da ji je zato že od začetka namenjeno, da bo imela pomembno vlogo pri izvajanju strategije EU2020 s spodbujanjem subsidiarnosti s pomočjo pristopa od spodaj navzgor, spodbujanjem sprejemanja in pridobivanju podpore državljanov Unije; poudarja, da ti dve politiki pomenita uresničevanje enega od ustanovnih načel EU, namreč socialno vključenost in solidarnost med državami članicami in regijami; |
| --- | --- |

29.

opozarja, da financiranje teh prednostnih nalog z morebitno prerazporeditvijo sredstev ne sme negativno vplivati na temeljne politike EU, kot so kohezijska in strukturna politika ali skupna kmetijska politika; poudarja, da kohezijska politika s svojo edinstveno večnivojsko upravljavsko strukturo in horizontalnim značajem igra osrednjo vlogo v načrtu za oživitev gospodarstva EU in da ji je zato že od začetka namenjeno, da bo imela pomembno vlogo pri izvajanju strategije EU2020 s spodbujanjem subsidiarnosti s pomočjo pristopa od spodaj navzgor, spodbujanjem sprejemanja in pridobivanju podpore državljanov Unije; poudarja, da ti dve politiki pomenita uresničevanje enega od ustanovnih načel EU, namreč socialno vključenost in solidarnost med državami članicami in regijami;

| 30. | poudarja, da na ta prvi postopek po pravilih nove pogodbe gleda kot na večjo možnost za izvajanje polnega parlamentarnega nadzora nad proračunom EU v celoti in poudarja, da se ne namerava odpovedati svojim proračunskim pristojnostim; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da na ta prvi postopek po pravilih nove pogodbe gleda kot na večjo možnost za izvajanje polnega parlamentarnega nadzora nad proračunom EU v celoti in poudarja, da se ne namerava odpovedati svojim proračunskim pristojnostim;

Razdelek 1a

| 31. | spominja, da ta razdelek vsebuje številne politike in ukrepe, ki tvorijo Evropski načrt za oživitev gospodarstva in številne večletne programe, kot so CIP, FP7 in TEN, ki bodo leta 2011 dosegli stopnjo zrelosti; poziva Komisijo, naj predloži poročilo o nadaljnjem spremljanju Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, vključno z ukrepi, zaupanimi Evropski investicijski banki; |
| --- | --- |

31.

spominja, da ta razdelek vsebuje številne politike in ukrepe, ki tvorijo Evropski načrt za oživitev gospodarstva in številne večletne programe, kot so CIP, FP7 in TEN, ki bodo leta 2011 dosegli stopnjo zrelosti; poziva Komisijo, naj predloži poročilo o nadaljnjem spremljanju Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, vključno z ukrepi, zaupanimi Evropski investicijski banki;

| 32. | poudarja, da se bodo prednostne naloge za 2011 iz vidika strategije EU 2010 v glavnem financirale iz tega razdelka in da se bodo razširjene pristojnosti EU iz Lizbonske pogodbe (na primer vesoljska politika in turizem) verjetno poznale na proračunu; poudarja, da vesoljska politika, katere namen je spodbujati evropski znanstveni, tehnološki in okoljski napredek in industrijsko konkurenčnost, zahteva resnična finančna prizadevanja EU in držav članic; poudarja zlasti potrebo po konkretnih predlogih v zvezi z ustreznim financiranjem globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES); |
| --- | --- |

32.

poudarja, da se bodo prednostne naloge za 2011 iz vidika strategije EU 2010 v glavnem financirale iz tega razdelka in da se bodo razširjene pristojnosti EU iz Lizbonske pogodbe (na primer vesoljska politika in turizem) verjetno poznale na proračunu; poudarja, da vesoljska politika, katere namen je spodbujati evropski znanstveni, tehnološki in okoljski napredek in industrijsko konkurenčnost, zahteva resnična finančna prizadevanja EU in držav članic; poudarja zlasti potrebo po konkretnih predlogih v zvezi z ustreznim financiranjem globalnega spremljanja okolja in varnosti (GMES);

| 33. | meni, da programi vseživljenjskega učenja z osredotočenostjo na izobraževanje in poklicno usposabljanje podpirajo prizadevanja, ki bodo potrebna v povezavi z mladino, zlasti za dosego samostojnosti mladih; poudarja, da bi moral ta program zajemati dejavnosti, načrtovane na začetku načrtovalnega obdobja, in vključiti morebitna nova dogajanja ter med drugim omogočati jasno povezavo, ki jo je treba vzpostaviti med izobraževanjem in trgom dela, ki sta odločilna za gospodarski razvoj in oživitev; poudarja zahtevo, ki jo je Parlament že odobril, za napredek posebnega programa mobilnosti za spodbujanje prve zaposlitve za mlade „prva zaposlitev Erasmus“; |
| --- | --- |

33.

meni, da programi vseživljenjskega učenja z osredotočenostjo na izobraževanje in poklicno usposabljanje podpirajo prizadevanja, ki bodo potrebna v povezavi z mladino, zlasti za dosego samostojnosti mladih; poudarja, da bi moral ta program zajemati dejavnosti, načrtovane na začetku načrtovalnega obdobja, in vključiti morebitna nova dogajanja ter med drugim omogočati jasno povezavo, ki jo je treba vzpostaviti med izobraževanjem in trgom dela, ki sta odločilna za gospodarski razvoj in oživitev; poudarja zahtevo, ki jo je Parlament že odobril, za napredek posebnega programa mobilnosti za spodbujanje prve zaposlitve za mlade „prva zaposlitev Erasmus“;

| 34. | spominja, da ima v okviru oživitve evropskega gospodarstva vlaganje, zlasti prek vlaganj v TEN-T, osrednjo vlogo pri spodbujanju rasti in zaposlovanja kot tudi pri napredovanju gospodarskih in okoljskih interesov Evrope; v povezavi s tem daje velik pomen vlaganja v prometno varnost v vseh oblikah; |
| --- | --- |

34.

spominja, da ima v okviru oživitve evropskega gospodarstva vlaganje, zlasti prek vlaganj v TEN-T, osrednjo vlogo pri spodbujanju rasti in zaposlovanja kot tudi pri napredovanju gospodarskih in okoljskih interesov Evrope; v povezavi s tem daje velik pomen vlaganja v prometno varnost v vseh oblikah;

| 35. | opominja, da financiranje preostalih bistvenih elementov še vedno ni določeno in da ga bo treba obravnavati in se o njem dogovoriti med proračunskim postopkom, čeprav jih večletni finančni okvir za 2011 ne predvideva: izvedba paketa finančnega nadzora, ki predvideva ustanovitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov; financiranje razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj (75 milijonov EUR v letu 2011), ki se je leta 2010 financiralo iz instrumenta prilagodljivosti; in financiranje globalnega spremljanja okolja in varnosti (10 milijonov EUR v letu 2011); |
| --- | --- |

35.

opominja, da financiranje preostalih bistvenih elementov še vedno ni določeno in da ga bo treba obravnavati in se o njem dogovoriti med proračunskim postopkom, čeprav jih večletni finančni okvir za 2011 ne predvideva: izvedba paketa finančnega nadzora, ki predvideva ustanovitev evropskega sistema finančnih nadzornih organov; financiranje razgradnje jedrske elektrarne Kozloduj (75 milijonov EUR v letu 2011), ki se je leta 2010 financiralo iz instrumenta prilagodljivosti; in financiranje globalnega spremljanja okolja in varnosti (10 milijonov EUR v letu 2011);

| 36. | je zato izjemno zaskrbljen zaradi velikega zmanjšanja odobrenih finančnih sredstev v večletnem finančnem okvirju, ki pomeni velikanski upad v višini 1,875 milijard EUR v primerjavi s proračunom za leto 2010; razume, da je deloma zato krivo financiranje Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, vendar je kljub temu trdno prepričan, da je ambiciozna in dosledna vmesna revizija tekočega večletnega finančnega okvirja temeljni pogoj za učinkovit proračun EU; |
| --- | --- |

36.

je zato izjemno zaskrbljen zaradi velikega zmanjšanja odobrenih finančnih sredstev v večletnem finančnem okvirju, ki pomeni velikanski upad v višini 1,875 milijard EUR v primerjavi s proračunom za leto 2010; razume, da je deloma zato krivo financiranje Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, vendar je kljub temu trdno prepričan, da je ambiciozna in dosledna vmesna revizija tekočega večletnega finančnega okvirja temeljni pogoj za učinkovit proračun EU;

Razdelek 1b

| 37. | meni, da bi moral biti pri oceni kohezijske in strukturne politike glavni poudarek na njunem izvajanju kar zadevo količino in kakovost; pozdravlja dejstvo, da so države članice predložile opise sistemov za upravljanje in nadzor za skoraj vse operativne programe in, da je stopnja odobrite Komisije do konca leta 2009 znašala 87 %; zato v letih 2010 in 2011 pričakuje znatno povečanje vmesnih plačil; |
| --- | --- |

37.

meni, da bi moral biti pri oceni kohezijske in strukturne politike glavni poudarek na njunem izvajanju kar zadevo količino in kakovost; pozdravlja dejstvo, da so države članice predložile opise sistemov za upravljanje in nadzor za skoraj vse operativne programe in, da je stopnja odobrite Komisije do konca leta 2009 znašala 87 %; zato v letih 2010 in 2011 pričakuje znatno povečanje vmesnih plačil;

| 38. | opozarja, da je krepitev gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije eden od temeljnih ciljev Evropske unije, kot določa Lizbonska pogodba; zato meni, da bi krepitev kohezijske politike EU morala ostati ena od prednostnih nalog za 2011 poudarja potrebo po podrobnem spremljanju pravila n+2 in n+3 in zahteva, da se popolne in posodobljene informacije pravočasno predložijo proračunskemu organu, zlasti o proračunskih odobritvah, za katere obstaja nevarnost, da se prekličejo; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da je krepitev gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije eden od temeljnih ciljev Evropske unije, kot določa Lizbonska pogodba; zato meni, da bi krepitev kohezijske politike EU morala ostati ena od prednostnih nalog za 2011 poudarja potrebo po podrobnem spremljanju pravila n+2 in n+3 in zahteva, da se popolne in posodobljene informacije pravočasno predložijo proračunskemu organu, zlasti o proračunskih odobritvah, za katere obstaja nevarnost, da se prekličejo;

| 39. | ugotavlja, da se poroča o več zamudah pri začetnih fazah v tekočem programskem obdobju in izraža zaskrbljenost zaradi nizke stopnje porabe sredstev vseh strukturnih skladov v preteklih letih, kar je privedlo do vedno večje vrzeli med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila v tem razdelku; poziva Komisijo naj za izboljšavo razmer tesno sodeluje zlasti s tistimi državami članicami, ki beležijo nizko porabo sredstev v prejšnjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

39.

ugotavlja, da se poroča o več zamudah pri začetnih fazah v tekočem programskem obdobju in izraža zaskrbljenost zaradi nizke stopnje porabe sredstev vseh strukturnih skladov v preteklih letih, kar je privedlo do vedno večje vrzeli med odobritvami za prevzem obveznosti in odobritvami za plačila v tem razdelku; poziva Komisijo naj za izboljšavo razmer tesno sodeluje zlasti s tistimi državami članicami, ki beležijo nizko porabo sredstev v prejšnjem programskem obdobju;

| 40. | opozarja na skupno izjavo, sprejeto na usklajevalnem sestanku prejšnjega novembra, ki poziva k poenostavitvi izvedbenih postopkov in države članice spodbuja, naj izkoristijo možnost pregleda svojih operativnih programov, da bi se lahko lažje spopadle z učinki gospodarske krize; glede na to pozdravlja trenutno revizijo splošne uredbe o strukturnih skladih 2007–2013 (uredba (ES) št. 1083/2006), ki si prizadeva za izboljšanje poenostavitve upravljanja sredstev in za uvedbo ukrepov, s katerimi se bodo države članice lahko spopadle s posledicami gospodarske krize; zahteva, da se te določbe brez odlašanja izvedejo v državah članicah; poziva Komisijo, naj oceni možne posledice novih določb za odobritve za plačila ter učinke predlaganega odstopanja od pravila samodejnega prenehanja (n+2, n+3) na proračun; |
| --- | --- |

40.

opozarja na skupno izjavo, sprejeto na usklajevalnem sestanku prejšnjega novembra, ki poziva k poenostavitvi izvedbenih postopkov in države članice spodbuja, naj izkoristijo možnost pregleda svojih operativnih programov, da bi se lahko lažje spopadle z učinki gospodarske krize; glede na to pozdravlja trenutno revizijo splošne uredbe o strukturnih skladih 2007–2013 (uredba (ES) št. 1083/2006), ki si prizadeva za izboljšanje poenostavitve upravljanja sredstev in za uvedbo ukrepov, s katerimi se bodo države članice lahko spopadle s posledicami gospodarske krize; zahteva, da se te določbe brez odlašanja izvedejo v državah članicah; poziva Komisijo, naj oceni možne posledice novih določb za odobritve za plačila ter učinke predlaganega odstopanja od pravila samodejnega prenehanja (n+2, n+3) na proračun;

| 41. | vztraja, da bi moralo biti izboljšanje izvrševanja in kakovosti porabe vodilno načelo za dosego optimalne uporabe proračuna EU; poziva Komisijo in države članice, naj svoja prizadevanja osredotočijo v to smer in budno spremljajo izvajanje politik v praksi; |
| --- | --- |

41.

vztraja, da bi moralo biti izboljšanje izvrševanja in kakovosti porabe vodilno načelo za dosego optimalne uporabe proračuna EU; poziva Komisijo in države članice, naj svoja prizadevanja osredotočijo v to smer in budno spremljajo izvajanje politik v praksi;

Razdelek 2

| 42. | izraža zaskrbljenost zaradi majhne rezerve v razdelku 2, ki bi lahko privedla do uporabe mehanizma finančne discipline skladno s členom 11 uredbe (ES) št. 73/2009, če bi pri cenah osnovnih kmetijskih izdelkov prišlo do podobnega nihanja cen kot v zadnjih letih; poziva Komisijo, naj podrobno spremlja kmetijske trge, da bi to preprečila; poziva k dovolj velikim rezervam v razdelku 2 v proračunu za leto 2011; |
| --- | --- |

42.

izraža zaskrbljenost zaradi majhne rezerve v razdelku 2, ki bi lahko privedla do uporabe mehanizma finančne discipline skladno s členom 11 uredbe (ES) št. 73/2009, če bi pri cenah osnovnih kmetijskih izdelkov prišlo do podobnega nihanja cen kot v zadnjih letih; poziva Komisijo, naj podrobno spremlja kmetijske trge, da bi to preprečila; poziva k dovolj velikim rezervam v razdelku 2 v proračunu za leto 2011;

| 43. | opozarja, da se drugo poglavje Evropskega načrta za oživitev gospodarstva –širokopasovni internet na podeželju –leta 2010 financira iz proračunske vrstice za razvoj podeželja (420 milijonov EUR) in da za leto 2011 niso predvidene nove odobritve; |
| --- | --- |

43.

opozarja, da se drugo poglavje Evropskega načrta za oživitev gospodarstva –širokopasovni internet na podeželju –leta 2010 financira iz proračunske vrstice za razvoj podeželja (420 milijonov EUR) in da za leto 2011 niso predvidene nove odobritve;

| 44. | opozarja, da bo odprava ločitve med obveznimi in neobveznimi odhodki temeljito spremenila običajni medinstitucionalni dialog in da namerava podrobno preučevati vse odobritve na različnih stopnjah postopka, saj se na kmetijskih trgih pričakujejo težke spremembe; zato poziva Komisijo, naj čim prej predloži pisni predlog spremembe glede kmetijstva, na podlagi katerega bo lahko Spravni odbor sprejel konstruktivne in učinkovite odločitve; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da bo odprava ločitve med obveznimi in neobveznimi odhodki temeljito spremenila običajni medinstitucionalni dialog in da namerava podrobno preučevati vse odobritve na različnih stopnjah postopka, saj se na kmetijskih trgih pričakujejo težke spremembe; zato poziva Komisijo, naj čim prej predloži pisni predlog spremembe glede kmetijstva, na podlagi katerega bo lahko Spravni odbor sprejel konstruktivne in učinkovite odločitve;

| 45. | poudarja, da trajajoči proces staranja v kmetijstvu zahteva prizadevanja za izmenjavo generacij, da bi kmetijstvo ostalo konkurenčno in sposobno reševati okoljske izzive, nastale po konferenci v Köbenhavnu; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da trajajoči proces staranja v kmetijstvu zahteva prizadevanja za izmenjavo generacij, da bi kmetijstvo ostalo konkurenčno in sposobno reševati okoljske izzive, nastale po konferenci v Köbenhavnu;

| 46. | pričakuje, da bo boj proti podnebnim spremembam po konferenci v Köbenhavnu ostal ena od glavnih tem političnih razprav v letih 2010 in 2011 in poudarja, da je trajnostni razvoj kot del širšega pristopa stalna odgovornost prihodnjih generacij; prosi Komisijo, naj izdela jasen akcijski načrt in časovnico za izvrševanje odobritev v okviru akcijskega programa EU za boj proti podnebnim spremembam; poudarja, da so v prometnem sektorju velike možnosti za boj proti podnebnim spremembam in poziva Komisijo, naj da prednost ukrepom za dekarbonizacijo vseh vrst prometa opozarja, da bo sprostitev rezerv iz te vrstice odvisna od predlogov Komisije; |
| --- | --- |

46.

pričakuje, da bo boj proti podnebnim spremembam po konferenci v Köbenhavnu ostal ena od glavnih tem političnih razprav v letih 2010 in 2011 in poudarja, da je trajnostni razvoj kot del širšega pristopa stalna odgovornost prihodnjih generacij; prosi Komisijo, naj izdela jasen akcijski načrt in časovnico za izvrševanje odobritev v okviru akcijskega programa EU za boj proti podnebnim spremembam; poudarja, da so v prometnem sektorju velike možnosti za boj proti podnebnim spremembam in poziva Komisijo, naj da prednost ukrepom za dekarbonizacijo vseh vrst prometa opozarja, da bo sprostitev rezerv iz te vrstice odvisna od predlogov Komisije;

| 47. | opominja, da je glavni cilj skupne kmetijske politike zagotoviti stabilizacijo trga, zanesljivo oskrbo ter razumne cene za potrošnike in proizvajalce, zato poziva Komisijo, naj v proračunu za leto 2011 predvidi zadostna sredstva za nove potrebe, nastale zaradi gospodarske krize; |
| --- | --- |

47.

opominja, da je glavni cilj skupne kmetijske politike zagotoviti stabilizacijo trga, zanesljivo oskrbo ter razumne cene za potrošnike in proizvajalce, zato poziva Komisijo, naj v proračunu za leto 2011 predvidi zadostna sredstva za nove potrebe, nastale zaradi gospodarske krize;

| 48. | poziva Komisijo, naj poroča o uresničevanju ukrepov proti krizi v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, uvedenih v proračunu za leto 2010, in naj predloži stalne pristop s konkretnimi predlogi za soočanje z nihanji cen na trgu mleka in mlečnih izdelkov in drugih osnovnih izdelkov v prihodnje; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj poroča o uresničevanju ukrepov proti krizi v sektorju mleka in mlečnih izdelkov, uvedenih v proračunu za leto 2010, in naj predloži stalne pristop s konkretnimi predlogi za soočanje z nihanji cen na trgu mleka in mlečnih izdelkov in drugih osnovnih izdelkov v prihodnje;

Razdelek 3a

| 49. | ponovno poudarja svojo namero, da bo ohranjal raven financiranja sorazmerno z ustanovitvijo območja svobode, varnosti in pravice v Uniji in poudarja pomen celotnega in učinkovitega izvajanja, uveljavljanja in ocenjevanja obstoječih instrumentov na tem področju; meni, da je v ta namen potrebno ponovno oceniti ustreznost finančnih instrumentov in sredstev, ki so na voljo za to področje ob upoštevanju ciljev stockholmskega programa, na primer kar zadeva preseljevanje, nadzor in upravljanje meja, zaščita podatkov in protiterorizem; v povezavi s tem spominja, da bo za številne programe na tem področju kmalu opravljen vmesni pregled, ki bo morda zahteval tudi ponovno obravnavo finančnih sredstev, dodeljenih tem programom; |
| --- | --- |

49.

ponovno poudarja svojo namero, da bo ohranjal raven financiranja sorazmerno z ustanovitvijo območja svobode, varnosti in pravice v Uniji in poudarja pomen celotnega in učinkovitega izvajanja, uveljavljanja in ocenjevanja obstoječih instrumentov na tem področju; meni, da je v ta namen potrebno ponovno oceniti ustreznost finančnih instrumentov in sredstev, ki so na voljo za to področje ob upoštevanju ciljev stockholmskega programa, na primer kar zadeva preseljevanje, nadzor in upravljanje meja, zaščita podatkov in protiterorizem; v povezavi s tem spominja, da bo za številne programe na tem področju kmalu opravljen vmesni pregled, ki bo morda zahteval tudi ponovno obravnavo finančnih sredstev, dodeljenih tem programom;

| 50. | meni, da je v okviru spodbujanja območja svobode, varnosti in pravice nujno okrepiti politiko priseljevanja in podporo vključevanja priseljencev; meni, da je v ta namen treba ukrepe za usklajevanje politik priseljevanja posameznih držav članic obravnavati kot politično prednostno nalogo za delovanje EU, da bi odločno uravnovesili varnostne zahteve in varstvo temeljnih človekovih pravic; |
| --- | --- |

50.

meni, da je v okviru spodbujanja območja svobode, varnosti in pravice nujno okrepiti politiko priseljevanja in podporo vključevanja priseljencev; meni, da je v ta namen treba ukrepe za usklajevanje politik priseljevanja posameznih držav članic obravnavati kot politično prednostno nalogo za delovanje EU, da bi odločno uravnovesili varnostne zahteve in varstvo temeljnih človekovih pravic;

| 51. | namerava opraviti podroben pregled finančnega poslovodenja za razvoj velikih sistemov podatkovnih omrežij, zlasti prehoda iz SIS I na SIS II, ki so ga pestile številne ponavljajoče se zamude in ovire, nato pa se bo odločil o tem, ali bo ohranil stopnjo financiranja, predvideno za te sisteme in si pridržuje pravico, da bo v rezervi ohranil vsa sredstva, povezana s prehodom na SIS II, dokler ne bodo znani rezultati nadaljnjih analiz in testiranj; |
| --- | --- |

51.

namerava opraviti podroben pregled finančnega poslovodenja za razvoj velikih sistemov podatkovnih omrežij, zlasti prehoda iz SIS I na SIS II, ki so ga pestile številne ponavljajoče se zamude in ovire, nato pa se bo odločil o tem, ali bo ohranil stopnjo financiranja, predvideno za te sisteme in si pridržuje pravico, da bo v rezervi ohranil vsa sredstva, povezana s prehodom na SIS II, dokler ne bodo znani rezultati nadaljnjih analiz in testiranj;

| 52. | bo posebno pozornost posvetil izvedbi sprememb, kot so popolna vključitev Europola v pristojnost Skupnosti in ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu, kakor tudi podrobnemu pregledu finančnih potreb agencije Frontex; |
| --- | --- |

52.

bo posebno pozornost posvetil izvedbi sprememb, kot so popolna vključitev Europola v pristojnost Skupnosti in ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu, kakor tudi podrobnemu pregledu finančnih potreb agencije Frontex;

Razdelek 3b

| 53. | spominja, da ta razdelek vključuje široko paleto aktivnosti v podporo mladih v obliki večletnih programov, kot so Mladi v akciji, Kultura, Evropa za državljane, vsakoletni dogodki, vključno s specialno olimpijado in Erasmus Mundus (3); zato namerava podpirati programe EU, povezane s tem vprašanjem, ki se neposredno nanašajo na prednostne naloge proračuna za 2011 in podrobno spremljati obseg in kakovost izvedbe teh programov; vendar obžaluje, da je zgornja meja za ta razdelek v proračunu za leto 2011 samo 15 milijonov višja od proračuna, sprejetega za leto 2010; |
| --- | --- |

53.

spominja, da ta razdelek vključuje široko paleto aktivnosti v podporo mladih v obliki večletnih programov, kot so Mladi v akciji, Kultura, Evropa za državljane, vsakoletni dogodki, vključno s specialno olimpijado in Erasmus Mundus (3); zato namerava podpirati programe EU, povezane s tem vprašanjem, ki se neposredno nanašajo na prednostne naloge proračuna za 2011 in podrobno spremljati obseg in kakovost izvedbe teh programov; vendar obžaluje, da je zgornja meja za ta razdelek v proračunu za leto 2011 samo 15 milijonov višja od proračuna, sprejetega za leto 2010;

| 54. | poudarja, da je sistematično krčenje teh programov druge veje proračunskega programa neupravičeno in da ima negativen učinek na razvoj Evrope za državljane; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je sistematično krčenje teh programov druge veje proračunskega programa neupravičeno in da ima negativen učinek na razvoj Evrope za državljane;

Razdelek 4

| 55. | opozarja na stalen, skoraj neznosen pritisk na financiranje dejavnosti EU kot svetovnega akterja, ki ima omejen manevrski prostor, ujet med nizko postavljene finančne meje in stalno naraščajoče nepredvidene krize v tretjih državah, ter željo, da bi EU uveljavila svoje prednostne naloge in odgovornosti na svetovnem prizorišču; poudarja potrebo po tem, da se Unijo opremi s potrebnimi finančnimi sredstvi za stalen in ustrezen odziv na nepredvidene globalne izzive in zlasti poudarja, da se utegne načrtovan proračun v letu 2011 za politiko SZVOP pokazati za premajhnega; obžaluje, da bi vsako povečanje nad načrtovani okvir pomenilo še večji pritisk na razdelek 4; |
| --- | --- |

55.

opozarja na stalen, skoraj neznosen pritisk na financiranje dejavnosti EU kot svetovnega akterja, ki ima omejen manevrski prostor, ujet med nizko postavljene finančne meje in stalno naraščajoče nepredvidene krize v tretjih državah, ter željo, da bi EU uveljavila svoje prednostne naloge in odgovornosti na svetovnem prizorišču; poudarja potrebo po tem, da se Unijo opremi s potrebnimi finančnimi sredstvi za stalen in ustrezen odziv na nepredvidene globalne izzive in zlasti poudarja, da se utegne načrtovan proračun v letu 2011 za politiko SZVOP pokazati za premajhnega; obžaluje, da bi vsako povečanje nad načrtovani okvir pomenilo še večji pritisk na razdelek 4;

| 56. | opozarja na potrebo po reviziji medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2006 o proračunski disciplini glede pristojnosti Parlamenta, povezanega s skupno zunanjo in varnostno politiko in skupno varnostno in obrambno politiko po Lizbonski pogodbi, vključno s potrebo po novih pravilih za prožno porabo proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko za civilne misije skupne varnostne in obrambne politike ter za popolno preglednost nad vojaškimi operacijami kriznega upravljanja, zlasti glede porabe začetnih sredstev; |
| --- | --- |

56.

opozarja na potrebo po reviziji medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2006 o proračunski disciplini glede pristojnosti Parlamenta, povezanega s skupno zunanjo in varnostno politiko in skupno varnostno in obrambno politiko po Lizbonski pogodbi, vključno s potrebo po novih pravilih za prožno porabo proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko za civilne misije skupne varnostne in obrambne politike ter za popolno preglednost nad vojaškimi operacijami kriznega upravljanja, zlasti glede porabe začetnih sredstev;

| 57. | poudarja, da bo po spremenjenem proračunu za leto 2010, leto 2011 prvo v celoti operativno leto Evropske službe za zunanjepolitično delovanje (EEAS); namerava EEAS zagotoviti potrebna upravna sredstva za opravljanje njenih nalog, zlasti v povezavi z zmogljivostmi za civilno krizno upravljanje, vendar opozarja, da bo skladno s pogodbo in celoti v skladu s skupno namero povečati sodelovanje Evropskega parlamenta pri oblikovanju in vodenju zunanjih odnosov EU, polno izvajal svoj nadzor nad proračunom in proračunski nadzor EEAS; spominja, da je treba zagotoviti popolno proračunsko preglednost, povezano s kadrovskim načrtom te službe; poudarja, da bi morala z odpravo nepotrebnih podvajanj nova služba povzročiti ekonomijo obsega; hkrati pa opozarja, da morajo imeti delegacije EU pri multilateralnih organizacijah zadostno število članov; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da bo po spremenjenem proračunu za leto 2010, leto 2011 prvo v celoti operativno leto Evropske službe za zunanjepolitično delovanje (EEAS); namerava EEAS zagotoviti potrebna upravna sredstva za opravljanje njenih nalog, zlasti v povezavi z zmogljivostmi za civilno krizno upravljanje, vendar opozarja, da bo skladno s pogodbo in celoti v skladu s skupno namero povečati sodelovanje Evropskega parlamenta pri oblikovanju in vodenju zunanjih odnosov EU, polno izvajal svoj nadzor nad proračunom in proračunski nadzor EEAS; spominja, da je treba zagotoviti popolno proračunsko preglednost, povezano s kadrovskim načrtom te službe; poudarja, da bi morala z odpravo nepotrebnih podvajanj nova služba povzročiti ekonomijo obsega; hkrati pa opozarja, da morajo imeti delegacije EU pri multilateralnih organizacijah zadostno število članov;

| 58. | izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkljivih informacij glede financiranja obveznosti EU v podporo državam v razvoju pri njihovem boju proti podnebnim spremembam in opozarja, da večletni finančni okvir ne predvideva teh obveznosti; močno poudarja, da bi morala biti sredstva za te ukrepe dodatek k že obstoječim sredstvom za razvojno pomoč; |
| --- | --- |

58.

izraža zaskrbljenost zaradi pomanjkljivih informacij glede financiranja obveznosti EU v podporo državam v razvoju pri njihovem boju proti podnebnim spremembam in opozarja, da večletni finančni okvir ne predvideva teh obveznosti; močno poudarja, da bi morala biti sredstva za te ukrepe dodatek k že obstoječim sredstvom za razvojno pomoč;

| 59. | ponovno poudarja, da je trdno odločen čim bolj pomagati prebivalcem Haitija pri odpravljanju posledic rušilnega potresa, ki je prizadel njihovo državo; prosi Komisijo, na naj podlagi obsežne analize potreb predloži čim bolj ambiciozen načrt za Haiti; opozarja, da ta načrt ne sme ogroziti obstoječih obvez do drugih držav v razvoju in manj razvitih držav, in da mora vsebovati nove finančne vire; v zvezi s tem še enkrat podaja mnenje Evropskega parlamenta o ustanovitvi stalnih sil civilne zaščite EU in še enkrat poziva Komisijo, naj glede na to oblikuje ustrezne konkretne predloge; |
| --- | --- |

59.

ponovno poudarja, da je trdno odločen čim bolj pomagati prebivalcem Haitija pri odpravljanju posledic rušilnega potresa, ki je prizadel njihovo državo; prosi Komisijo, na naj podlagi obsežne analize potreb predloži čim bolj ambiciozen načrt za Haiti; opozarja, da ta načrt ne sme ogroziti obstoječih obvez do drugih držav v razvoju in manj razvitih držav, in da mora vsebovati nove finančne vire; v zvezi s tem še enkrat podaja mnenje Evropskega parlamenta o ustanovitvi stalnih sil civilne zaščite EU in še enkrat poziva Komisijo, naj glede na to oblikuje ustrezne konkretne predloge;

| 60. | poudarja, da EU trenutno poleg obstoječih programov aktivira vse svoje vire, da bi podprla prizadevanja za izgradnjo miru in obnovo na konfliktnih območjih, kot so Gruzija, Afganistan, Bližnji vzhod in Podsaharska Afrika, in meni, da je nesprejemljivo, da bi veljavne prednostne naloge nadomestila z novimi; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da EU trenutno poleg obstoječih programov aktivira vse svoje vire, da bi podprla prizadevanja za izgradnjo miru in obnovo na konfliktnih območjih, kot so Gruzija, Afganistan, Bližnji vzhod in Podsaharska Afrika, in meni, da je nesprejemljivo, da bi veljavne prednostne naloge nadomestila z novimi;

| 61. | spominja na pomen ustreznih finančnih sredstev za stabilizacijo Zahodnega Balkana in za njegovo postopno vključitev v Evropsko unijo; |
| --- | --- |

61.

spominja na pomen ustreznih finančnih sredstev za stabilizacijo Zahodnega Balkana in za njegovo postopno vključitev v Evropsko unijo;

| 62. | poudarja, da je vzhodno partnerstvo kot del sosedske politike zelo pomembno za EU in ponovno izraža svojo podporo predlaganemu okviru; meni, da je prav tako pomembno zagotoviti ustrezen finančen okvir, ki bo odražal zavezo EU do svojih južnih sosed; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da je vzhodno partnerstvo kot del sosedske politike zelo pomembno za EU in ponovno izraža svojo podporo predlaganemu okviru; meni, da je prav tako pomembno zagotoviti ustrezen finančen okvir, ki bo odražal zavezo EU do svojih južnih sosed;

| 63. | opozarja, da se med usklajevanjem proračuna za leto 2010 ni obravnavalo vprašanje financiranja „spremljevalnih ukrepov za banane“, ki so sledili ženevskemu sporazumu o trgovanju z bananami; ostro nasprotuje predlogu, da bi uporabili omejitve iz razdelka 4 za tako financiranje (25 milijonov EUR letno), česar večletni finančni okvir ne predvideva in meni, da ta postavka zasluži ustrezno večletno rešitev glede financiranja; |
| --- | --- |

63.

opozarja, da se med usklajevanjem proračuna za leto 2010 ni obravnavalo vprašanje financiranja „spremljevalnih ukrepov za banane“, ki so sledili ženevskemu sporazumu o trgovanju z bananami; ostro nasprotuje predlogu, da bi uporabili omejitve iz razdelka 4 za tako financiranje (25 milijonov EUR letno), česar večletni finančni okvir ne predvideva in meni, da ta postavka zasluži ustrezno večletno rešitev glede financiranja;

Razdelek 5

| 64. | zaradi učinkovite in uspešne porabe sredstev EU želi podrobno oceniti položaj glede tega razdelka, potem ko bo na voljo več informacij o dejanskih zahtevah Komisije, nakazanih stopnjah rasti in celotnega manevrskega prostora v okviru omejitev večletnega finančnega okvirja; |
| --- | --- |

64.

zaradi učinkovite in uspešne porabe sredstev EU želi podrobno oceniti položaj glede tega razdelka, potem ko bo na voljo več informacij o dejanskih zahtevah Komisije, nakazanih stopnjah rasti in celotnega manevrskega prostora v okviru omejitev večletnega finančnega okvirja;

| 65. | poudarja potrebo po preglednem in v prihodnost naravnanem pristopu glede številnih zadev, ki imajo velike finančne posledice, kot so kadrovske potrebe, pokojnine, stroškovno in energetsko učinkovita politika stavb, politika zunanjega izvajanja in upravne funkcije in trendi v primerjavi z operativnimi funkcijami in trendi; |
| --- | --- |

65.

poudarja potrebo po preglednem in v prihodnost naravnanem pristopu glede številnih zadev, ki imajo velike finančne posledice, kot so kadrovske potrebe, pokojnine, stroškovno in energetsko učinkovita politika stavb, politika zunanjega izvajanja in upravne funkcije in trendi v primerjavi z operativnimi funkcijami in trendi;

| 66. | poudarja, da so se plače in pokojnine po sklepu Sveta decembra 2009 povišale za 1, 85 %, kar pomeni samo polovico od stopnje, ki jo predvideva „metoda“, in da bi, odvisno od izida tožbe, ki sta jo vložila Komisija in Evropski parlament, razlika s povratnim učinkom za vse institucije lahko znašala do približno 135 milijonov EUR; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da so se plače in pokojnine po sklepu Sveta decembra 2009 povišale za 1, 85 %, kar pomeni samo polovico od stopnje, ki jo predvideva „metoda“, in da bi, odvisno od izida tožbe, ki sta jo vložila Komisija in Evropski parlament, razlika s povratnim učinkom za vse institucije lahko znašala do približno 135 milijonov EUR;

| 67. | opozarja, da čeprav je bila napoved rasti Komisije za leto 2010 omejena na 0,9 %, ni zajela številnih upravnih področjih, ki se dejansko ne financirajo iz tega razdelka, kot so vrstice o tehnični in administrativni podpori (nekdanje vrstice BA), izvajalske agencije (izven raziskovalnih agencij) in upravni odhodki za decentralizirane agencije ter neposredne in posredne raziskave; poziva Komisijo, naj poda svoje mnenje o kriterijih, ki jih je treba upoštevati pri določitvi celotnih upravnih odhodkov, in naj še naprej zagotavlja jasne opise teh področij izven razdelka 5; zahteva, da se vsi upravni odhodki vključijo v razdelek 5; |
| --- | --- |

67.

opozarja, da čeprav je bila napoved rasti Komisije za leto 2010 omejena na 0,9 %, ni zajela številnih upravnih področjih, ki se dejansko ne financirajo iz tega razdelka, kot so vrstice o tehnični in administrativni podpori (nekdanje vrstice BA), izvajalske agencije (izven raziskovalnih agencij) in upravni odhodki za decentralizirane agencije ter neposredne in posredne raziskave; poziva Komisijo, naj poda svoje mnenje o kriterijih, ki jih je treba upoštevati pri določitvi celotnih upravnih odhodkov, in naj še naprej zagotavlja jasne opise teh področij izven razdelka 5; zahteva, da se vsi upravni odhodki vključijo v razdelek 5;

| 68. | poziva Komisijo, naj predloži posodobljeno različico „poročila o pregledu“, ki bo omogočila jasno analizo in nadaljnje ukrepanje glede kadrovskih potreb; |
| --- | --- |

68.

poziva Komisijo, naj predloži posodobljeno različico „poročila o pregledu“, ki bo omogočila jasno analizo in nadaljnje ukrepanje glede kadrovskih potreb;

Decentralizirane agencije

| 69. | spodbuja Komisijo, naj za financiranje decentraliziranih agencij nadaljuje s politiko zadnjih proračunskih let, zlasti tako, da pri odločanju glede predloga za subvencije upošteva presežke, nastale zaradi izvrševanja njihovih proračunov; kljub temu znova poudarja, da je treba agencijam, ki so deloma odvisne od prihodkov od pristojbin, vseeno omogočiti široko uporabo namenskih prejemkov, kar jim bo dalo potrebno proračunsko prilagodljivost; pozdravlja pregledno predstavitev zahtevkov za letne subvencije v delovnem dokumentu za organe, ki jih navaja člen 185 Uredbe Sveta (EC Euratom) št. 1605/2002, ki se priloži predlogu proračuna Komisije; |
| --- | --- |

69.

spodbuja Komisijo, naj za financiranje decentraliziranih agencij nadaljuje s politiko zadnjih proračunskih let, zlasti tako, da pri odločanju glede predloga za subvencije upošteva presežke, nastale zaradi izvrševanja njihovih proračunov; kljub temu znova poudarja, da je treba agencijam, ki so deloma odvisne od prihodkov od pristojbin, vseeno omogočiti široko uporabo namenskih prejemkov, kar jim bo dalo potrebno proračunsko prilagodljivost; pozdravlja pregledno predstavitev zahtevkov za letne subvencije v delovnem dokumentu za organe, ki jih navaja člen 185 Uredbe Sveta (EC Euratom) št. 1605/2002, ki se priloži predlogu proračuna Komisije;

| 70. | pričakuje, da bo medinstitucionalna delovna skupina za decentralizirane agencije brez odlašanja znova začela s svojimi aktivnostmi in ponovno poudarja, da od te skupine pričakuje, da ji bo uspelo sprejeti operativne sklepe, ki bodo institucijam omogočale dogovor o skupnem pristopu k ustanovitvi, vodenju in financiranju decentraliziranih agencij ter o njihovi umestitvi v institucionalno okolje Unije; |
| --- | --- |

70.

pričakuje, da bo medinstitucionalna delovna skupina za decentralizirane agencije brez odlašanja znova začela s svojimi aktivnostmi in ponovno poudarja, da od te skupine pričakuje, da ji bo uspelo sprejeti operativne sklepe, ki bodo institucijam omogočale dogovor o skupnem pristopu k ustanovitvi, vodenju in financiranju decentraliziranih agencij ter o njihovi umestitvi v institucionalno okolje Unije;

Postopek za prejem letnega proračuna za leto 2011

| 71. | poudarja, da bo proračunski postopek za sprejem proračuna za leto 2011 prvi, ki bo v celoti potekal po novih pravilih iz Lizbonske pogodbe; spominja, da so se Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorili o prehodnih ukrepih za proračunske postopke po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4); |
| --- | --- |

71.

poudarja, da bo proračunski postopek za sprejem proračuna za leto 2011 prvi, ki bo v celoti potekal po novih pravilih iz Lizbonske pogodbe; spominja, da so se Evropski parlament, Svet in Komisija dogovorili o prehodnih ukrepih za proračunske postopke po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (4);

| 72. | meni, da se morajo za zagotavljanje nemotenega proračunskega postopka za leto 2010 Evropski parlament, Svet in Komisija dogovoriti o načelih in podrobnostih glede organizacije, priprave in delovanja Spravnega odbora, kot predvideva odstavek 7 omenjene skupne izjave; poudarja, da morajo ta načela biti v skladu z načeli, opredeljenimi v njegovi resoluciji o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe (5) in resoluciji o prehodnih postopkovnih smernicah o proračunskih zadevah, ob upoštevanju začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe (6); naroča svojemu Odboru za proračun, naj se pogaja o teh načelih s Svetom in Komisijo; |
| --- | --- |

72.

meni, da se morajo za zagotavljanje nemotenega proračunskega postopka za leto 2010 Evropski parlament, Svet in Komisija dogovoriti o načelih in podrobnostih glede organizacije, priprave in delovanja Spravnega odbora, kot predvideva odstavek 7 omenjene skupne izjave; poudarja, da morajo ta načela biti v skladu z načeli, opredeljenimi v njegovi resoluciji o finančnih vidikih Lizbonske pogodbe (5) in resoluciji o prehodnih postopkovnih smernicah o proračunskih zadevah, ob upoštevanju začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe (6); naroča svojemu Odboru za proračun, naj se pogaja o teh načelih s Svetom in Komisijo;

*

* *

| 73. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in Računskemu sodišču. |
| --- | --- |

73.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu in Računskemu sodišču.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  KOM(2009) 0647 konč.

(3)  opomnik: ta posebni program spada pod razdelek 1a.

(4)  glej Prilogo 5 k resoluciji Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2009 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kot ga je spremenil Svet (vsi oddelki).

(5)  Resolucija z dne 7. maj 2009

(6)  Resolucija z dne 12. november 2009

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/20

---

Četrtek, 25. marca 2010Proračunske smernice za leto 2011 - oddelki I, II, IV - IX

P7_TA(2010)0087

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o smernicah za proračunski postopek 2011, oddelek I – Evropski parlament, oddelek II – Svet, oddelek IV – Sodišče, oddelek V – Računsko sodišče, oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII – Odbor regij, oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov (2010/2003(BUD))

2011/C 4 E/04

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju EU,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1),

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (2),

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (3),

ob upoštevanju petega poročila generalnih sekretarjev institucij o razvojnih smernicah razdelka 5 finančne perspektive iz maja 2009,

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča za proračunsko leto 2008, skupaj z odgovori institucij (4),

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0036/2010),

| A. | ker Evropski parlament na tej stopnji letnega postopka čaka na načrte odhodkov drugih institucij in predloge svojega predsedstva za proračun za leto 2011, |
| --- | --- |

A.

ker Evropski parlament na tej stopnji letnega postopka čaka na načrte odhodkov drugih institucij in predloge svojega predsedstva za proračun za leto 2011,

| B. | ker je koristno, da se poskusni projekt okrepljenega sodelovanja in odnosov med predsedstvom in Odborom za proračun nadaljuje tudi v tretjem letu, med celotnim proračunskim postopkom za leto 2011, |
| --- | --- |

B.

ker je koristno, da se poskusni projekt okrepljenega sodelovanja in odnosov med predsedstvom in Odborom za proračun nadaljuje tudi v tretjem letu, med celotnim proračunskim postopkom za leto 2011,

| C. | ker zgornja meja razdelka 5 za leto 2011 znaša 8 415 000 000 EUR (povečanje za 327 000 000 EUR ali 4 % v primerjavi z letom 2010, vključno z upoštevanjem dvoodstotne inflacije), |
| --- | --- |

C.

ker zgornja meja razdelka 5 za leto 2011 znaša 8 415 000 000 EUR (povečanje za 327 000 000 EUR ali 4 % v primerjavi z letom 2010, vključno z upoštevanjem dvoodstotne inflacije),

| D. | ker proračun Evropskega parlamenta za leto 2010 znaša 1 607 363 235 EUR, kar pomeni 19,87 % razdelka 5 za to leto pred revizijo večletnega finančnega okvira 2007–2013, s katero je bila zgornja meja razdelka 5 znižana za 126 000 000 EUR, da bi prispevali k financiranju evropskega načrta za oživitev gospodarstva, po tej reviziji pa znaša 20,19 %; |
| --- | --- |

D.

ker proračun Evropskega parlamenta za leto 2010 znaša 1 607 363 235 EUR, kar pomeni 19,87 % razdelka 5 za to leto pred revizijo večletnega finančnega okvira 2007–2013, s katero je bila zgornja meja razdelka 5 znižana za 126 000 000 EUR, da bi prispevali k financiranju evropskega načrta za oživitev gospodarstva, po tej reviziji pa znaša 20,19 %;

| E. | ker je treba upoštevati, kako so se razvijali deleži odhodkov institucij v razdelku 5, in različne razloge za občutne spremembe, kot so začetek veljavnosti nekaterih pogodb (s čimer se je povečalo število poslancev oziroma so se povečale naloge in pristojnosti institucij), širitev ter druge odločitve, ki imajo za posledico pomenljivo povečanje odhodkov, ki ni bilo predvideno ob sprejemanju finančnega okvira, |
| --- | --- |

E.

ker je treba upoštevati, kako so se razvijali deleži odhodkov institucij v razdelku 5, in različne razloge za občutne spremembe, kot so začetek veljavnosti nekaterih pogodb (s čimer se je povečalo število poslancev oziroma so se povečale naloge in pristojnosti institucij), širitev ter druge odločitve, ki imajo za posledico pomenljivo povečanje odhodkov, ki ni bilo predvideno ob sprejemanju finančnega okvira,

| F. | ker bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe v različnem obsegu imel finančne posledice za vse institucije, skupen obseg teh posledic pa je še vedno neznan, |
| --- | --- |

F.

ker bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe v različnem obsegu imel finančne posledice za vse institucije, skupen obseg teh posledic pa je še vedno neznan,

| G. | ker je bistvenega pomena, da se pozorno spremlja položaj v razdelku 5 med izvrševanjem proračuna za leto 2010 ter med pripravami na sprejetje proračuna za leto 2011, |
| --- | --- |

G.

ker je bistvenega pomena, da se pozorno spremlja položaj v razdelku 5 med izvrševanjem proračuna za leto 2010 ter med pripravami na sprejetje proračuna za leto 2011,

| H. | ker je treba posebej upoštevati finančni učinek na pokojninske sisteme, demografska gibanja v zvezi s staranjem prebivalstva in upokojevanjem, zaposlovanje ter druga področja, povezana s statutarnimi določbami, in ker je treba zagotoviti dolgoročno stabilnost, |
| --- | --- |

H.

ker je treba posebej upoštevati finančni učinek na pokojninske sisteme, demografska gibanja v zvezi s staranjem prebivalstva in upokojevanjem, zaposlovanje ter druga področja, povezana s statutarnimi določbami, in ker je treba zagotoviti dolgoročno stabilnost,

Splošni okvir

| 1. | poudarja, da bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, namreč ena sama obravnava vsake od dveh vej proračunskega organa, ki ji sledi usklajevanje za pripravo dokončnega proračuna, zahteval še tesnejše sodelovanje in dialog med vsemi institucijami med celotnim postopkom, vključno s pravočasno predstavitvijo stvarnega načrta prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da bo začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, namreč ena sama obravnava vsake od dveh vej proračunskega organa, ki ji sledi usklajevanje za pripravo dokončnega proračuna, zahteval še tesnejše sodelovanje in dialog med vsemi institucijami med celotnim postopkom, vključno s pravočasno predstavitvijo stvarnega načrta prihodkov in odhodkov;

| 2. | poudarja, da so okoliščine, v katerih bosta sprejeta proračun za leto 2010 in proračun za leto 2011, precej izjemne in pomenijo izziv, saj je na eni strani uspešno izvajanje Lizbonske pogodbe glavna prednostna naloga, ki bo zahtevna tudi v finančnem smislu, medtem ko so na drugi strani učinki finančne krize v številnih državah članicah še vedno zelo močni, zaradi česar prihaja do politične dileme na ravni EU; v zvezi s tem poudarja, da proračun EU predstavlja manj kot 2,5 % vseh javnih izdatkov EU; ugotavlja tudi, da razdelek 5 proračuna EU tako ustreza 0,14 % javnih izdatkov celotne EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da so okoliščine, v katerih bosta sprejeta proračun za leto 2010 in proračun za leto 2011, precej izjemne in pomenijo izziv, saj je na eni strani uspešno izvajanje Lizbonske pogodbe glavna prednostna naloga, ki bo zahtevna tudi v finančnem smislu, medtem ko so na drugi strani učinki finančne krize v številnih državah članicah še vedno zelo močni, zaradi česar prihaja do politične dileme na ravni EU; v zvezi s tem poudarja, da proračun EU predstavlja manj kot 2,5 % vseh javnih izdatkov EU; ugotavlja tudi, da razdelek 5 proračuna EU tako ustreza 0,14 % javnih izdatkov celotne EU;

| 3. | opozarja na težaven položaj v zvezi z zgornjo mejo odhodkov razdelka 5 za leto 2011 in se zaveda dejstva, da bodo institucije lahko naletele na težave pri usklajevanju financiranja vseh potreb in želje po ohranitvi proračunske discipline ter samodiscipline zaradi spoštovanja večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da se veliko upravnih področij ne financira iz razdelka 5; zahteva, da se vsi upravni odhodki vključijo v ta razdelek in da se zgornja meja temu ustrezno prilagodi; |
| --- | --- |

3.

opozarja na težaven položaj v zvezi z zgornjo mejo odhodkov razdelka 5 za leto 2011 in se zaveda dejstva, da bodo institucije lahko naletele na težave pri usklajevanju financiranja vseh potreb in želje po ohranitvi proračunske discipline ter samodiscipline zaradi spoštovanja večletnega finančnega okvira; ugotavlja, da se veliko upravnih področij ne financira iz razdelka 5; zahteva, da se vsi upravni odhodki vključijo v ta razdelek in da se zgornja meja temu ustrezno prilagodi;

| 4. | zato vztraja, da je treba pred dokončnim sprejetjem odločitev pozorno spremljati potek dogodkov; ponovno poudarja svoje prepričanje, da bo treba določiti prednostne naloge in dati prednost glavnim dejavnostim; |
| --- | --- |

4.

zato vztraja, da je treba pred dokončnim sprejetjem odločitev pozorno spremljati potek dogodkov; ponovno poudarja svoje prepričanje, da bo treba določiti prednostne naloge in dati prednost glavnim dejavnostim;

| 5. | ponovno izraža prepričanje, da je medinstitucionalno sodelovanje bistvenega pomena za izmenjavo primerov najboljše prakse in nadaljnje preučevanje možnosti za izboljšanje učinkovitosti ter, kjer je to mogoče in ustrezno, ustvarjanje prihrankov in boljšo delitev virov; meni, da se koristni prihranki lahko oblikujejo tudi z razširitvijo tega koncepta na druga področja, ki do zdaj v tem okviru niso bila obravnavana, na primer EMAS, nediskriminacijske politike in delo na daljavo; predlaga, da se raziščejo možnosti za uporabo brezplačne programske opreme z zadostnimi varnostnimi jamstvi, pri čemer pa morajo biti jasno opredeljena merila izvedljivosti ter upoštevani posredni in neposredni stroški in koristi; poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja na področjih, ki se že obravnavajo, na primer zmogljivosti za prevajanje in zaposlovanje (EPSO), na podlagi dejanskih ali upravičenih potreb; |
| --- | --- |

5.

ponovno izraža prepričanje, da je medinstitucionalno sodelovanje bistvenega pomena za izmenjavo primerov najboljše prakse in nadaljnje preučevanje možnosti za izboljšanje učinkovitosti ter, kjer je to mogoče in ustrezno, ustvarjanje prihrankov in boljšo delitev virov; meni, da se koristni prihranki lahko oblikujejo tudi z razširitvijo tega koncepta na druga področja, ki do zdaj v tem okviru niso bila obravnavana, na primer EMAS, nediskriminacijske politike in delo na daljavo; predlaga, da se raziščejo možnosti za uporabo brezplačne programske opreme z zadostnimi varnostnimi jamstvi, pri čemer pa morajo biti jasno opredeljena merila izvedljivosti ter upoštevani posredni in neposredni stroški in koristi; poudarja, da je treba nadaljevati prizadevanja na področjih, ki se že obravnavajo, na primer zmogljivosti za prevajanje in zaposlovanje (EPSO), na podlagi dejanskih ali upravičenih potreb;

| 6. | poudarja, da je pomembno izboljšati medinstitucionalno sodelovanje na področju nepremičninske politike; poziva druge institucije, naj prav tako razvijejo srednjeročno in dolgoročno nepremičninsko strategijo, ki bo zajemala tudi cilje, opredeljene v tej resoluciji; poudarja, da mora pravočasno prejeti informacije, potrebne za sprejemanje odločitev v skladu s postopkom iz člena 179 finančne uredbe, ki bi „morale vsebovati ocene potreb in analize o stroških in koristih za različne možnosti izbire, razlike med najemom in nakupom ter pregledne informacije v zvezi z drugimi možnostmi financiranja, dolgoročnimi finančnimi posledicami in združljivostjo z MDS“ (priloga 2 k resoluciji Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2009 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kakor ga je spremenil Svet); (5) meni, da bi bil v zvezi s tem ključni izziv sodelovanje z drugimi institucijami pri prizadevanjih za usklajevanje teh informacij, da bo mogoče izvesti primerjavo prostora in stroškov za nepremičnine; opozarja, da je treba pripraviti posebno poročilo in morebitna priporočila glede nerazumljivo visokih stroškov vzdrževanja, obnove in nakupa; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je pomembno izboljšati medinstitucionalno sodelovanje na področju nepremičninske politike; poziva druge institucije, naj prav tako razvijejo srednjeročno in dolgoročno nepremičninsko strategijo, ki bo zajemala tudi cilje, opredeljene v tej resoluciji; poudarja, da mora pravočasno prejeti informacije, potrebne za sprejemanje odločitev v skladu s postopkom iz člena 179 finančne uredbe, ki bi „morale vsebovati ocene potreb in analize o stroških in koristih za različne možnosti izbire, razlike med najemom in nakupom ter pregledne informacije v zvezi z drugimi možnostmi financiranja, dolgoročnimi finančnimi posledicami in združljivostjo z MDS“ (priloga 2 k resoluciji Evropskega parlamenta z dne 17. decembra 2009 o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010, kakor ga je spremenil Svet); (5) meni, da bi bil v zvezi s tem ključni izziv sodelovanje z drugimi institucijami pri prizadevanjih za usklajevanje teh informacij, da bo mogoče izvesti primerjavo prostora in stroškov za nepremičnine; opozarja, da je treba pripraviti posebno poročilo in morebitna priporočila glede nerazumljivo visokih stroškov vzdrževanja, obnove in nakupa;

| 7. | poudarja, da bi dodatne stroške v zvezi s prilagoditvijo plač uslužbencev in zadevo na sodišču za vse institucije lahko ocenili na približno 135 milijonov EUR (za obdobje od julija 2009 do 31. decembra 2010), če bi Sodišče razsodilo v korist Komisije; je seznanjen s tem, da se to sodbo pričakuje v letu 2010, vendar ne izključuje možnosti, da bo odložena do leta 2011; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi dodatne stroške v zvezi s prilagoditvijo plač uslužbencev in zadevo na sodišču za vse institucije lahko ocenili na približno 135 milijonov EUR (za obdobje od julija 2009 do 31. decembra 2010), če bi Sodišče razsodilo v korist Komisije; je seznanjen s tem, da se to sodbo pričakuje v letu 2010, vendar ne izključuje možnosti, da bo odložena do leta 2011;

Evropski parlament

| 8. | poudarja, da bo največji izziv obvladati precejšnje negotovosti – navedene v nadaljevanju – v zvezi s proračunom za leto 2011, kar bo izredno otežilo natančne napovedi in pripravo proračuna do zadnje faze postopka, ko se bodo te negotovosti razjasnile; poziva ustrezne organe Evropskega parlamenta in upravo, naj pravočasno pripravijo vrsto osnovnih scenarijev, ki bodo lahko olajšali končne politične odločitve, tako da bodo bolje pojasnili njihove finančne posledice; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bo največji izziv obvladati precejšnje negotovosti – navedene v nadaljevanju – v zvezi s proračunom za leto 2011, kar bo izredno otežilo natančne napovedi in pripravo proračuna do zadnje faze postopka, ko se bodo te negotovosti razjasnile; poziva ustrezne organe Evropskega parlamenta in upravo, naj pravočasno pripravijo vrsto osnovnih scenarijev, ki bodo lahko olajšali končne politične odločitve, tako da bodo bolje pojasnili njihove finančne posledice;

| 9. | opozarja, da je namen pisnega predloga spremembe, ki ga je predsedstvo septembra posredovalo Odboru za proračun, upoštevati potrebe, ki med pripravo načrta prihodkov in odhodkov niso bile predvidene, in poudarja, da tega ne gre obravnavati kot priložnost za revizijo že dogovorjenega načrta prihodkov in odhodkov; pričakuje, da bo predsedstvo pri predstavitvi načrta prihodkov in odhodkov postavilo realistične zahteve; je pripravljen preučiti predloge predsedstva na smotrni in potrebam prilagojeni podlagi, da bi zagotovil ustrezno in učinkovito delovanje institucije; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je namen pisnega predloga spremembe, ki ga je predsedstvo septembra posredovalo Odboru za proračun, upoštevati potrebe, ki med pripravo načrta prihodkov in odhodkov niso bile predvidene, in poudarja, da tega ne gre obravnavati kot priložnost za revizijo že dogovorjenega načrta prihodkov in odhodkov; pričakuje, da bo predsedstvo pri predstavitvi načrta prihodkov in odhodkov postavilo realistične zahteve; je pripravljen preučiti predloge predsedstva na smotrni in potrebam prilagojeni podlagi, da bi zagotovil ustrezno in učinkovito delovanje institucije;

| 10. | poudarja, da je zakonodajna odličnost najpomembnejša naloga Parlamenta, in opozarja, da je treba instituciji zagotoviti potrebna sredstva, da jo bo lahko uresničila; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je zakonodajna odličnost najpomembnejša naloga Parlamenta, in opozarja, da je treba instituciji zagotoviti potrebna sredstva, da jo bo lahko uresničila;

| 11. | poudarja potrebo po povsem integriranem sistemu za upravljanje znanja; opozarja, da je treba Odboru za proračun pripraviti predstavitev o velikem številu informacijskih virov/sistemov, ki so na voljo poslancem, in prejeti zahtevane informacije o trenutnem stanju „sistema za upravljanje znanja“, kakor sta se dogovorila predsedstvo in Odbor za proračun na usklajevalnem sestanku 15. septembra 2009; meni, da bi bilo treba omogočiti enostaven dostop do takega sistema prek interneta; poudarja, da je treba preučiti, koliko teh informacij bo dostopnih evropskim državljanom; |
| --- | --- |

11.

poudarja potrebo po povsem integriranem sistemu za upravljanje znanja; opozarja, da je treba Odboru za proračun pripraviti predstavitev o velikem številu informacijskih virov/sistemov, ki so na voljo poslancem, in prejeti zahtevane informacije o trenutnem stanju „sistema za upravljanje znanja“, kakor sta se dogovorila predsedstvo in Odbor za proračun na usklajevalnem sestanku 15. septembra 2009; meni, da bi bilo treba omogočiti enostaven dostop do takega sistema prek interneta; poudarja, da je treba preučiti, koliko teh informacij bo dostopnih evropskim državljanom;

| 12. | bi z veseljem pozdravil analizo parlamentarnega spletnega televizijskega programa Europarl TV; zlasti zahteva informacije o gledanosti ter geografski razpršitvi in starostnem razponu gledalcev, da bi ocenil, ali so izpolnjeni cilji tega orodja v smislu razširjanja, kakovosti in količine oddanih informacij; |
| --- | --- |

12.

bi z veseljem pozdravil analizo parlamentarnega spletnega televizijskega programa Europarl TV; zlasti zahteva informacije o gledanosti ter geografski razpršitvi in starostnem razponu gledalcev, da bi ocenil, ali so izpolnjeni cilji tega orodja v smislu razširjanja, kakovosti in količine oddanih informacij;

| 13. | meni, da so ukrepi za učinkovito delovanje Lizbonske pogodbe ključna prednostna naloga za proračun 2011 in da bo zaradi tega potrebno najboljše možno upravljanje razpoložljivih sredstev, da bo proračunsko leto uspešno; |
| --- | --- |

13.

meni, da so ukrepi za učinkovito delovanje Lizbonske pogodbe ključna prednostna naloga za proračun 2011 in da bo zaradi tega potrebno najboljše možno upravljanje razpoložljivih sredstev, da bo proračunsko leto uspešno;

| 14. | poudarja, da je treba dodatne ukrepe s tem v zvezi vseeno oceniti z vidika celotnega proračuna in širšega okvira finančne perspektive; meni, da bi k temu lahko prispevala analiza posameznih deležev institucij v času in vključitev vseh pomembnih dogodkov, ki bi lahko opravičili spremembo teh deležev; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba dodatne ukrepe s tem v zvezi vseeno oceniti z vidika celotnega proračuna in širšega okvira finančne perspektive; meni, da bi k temu lahko prispevala analiza posameznih deležev institucij v času in vključitev vseh pomembnih dogodkov, ki bi lahko opravičili spremembo teh deležev;

| 15. | poudarja, da je moral Parlament od leta 2006 nepredvidene odhodke, na primer povezane s statutom poslancev ter posrednimi in neposrednimi izdatki zaradi nove vloge, ki mu jo podeljuje Lizbonska pogodba, upoštevati pri omejitvi odhodkov, ki si jo je leta 1988 postavil sam; poudarja, da je potrebna odprta in poglobljena razprava o sedanji omejitvi v višini 20 %, ki jo je Parlament določil sam in ki velja za raven njegovega proračuna; meni, da bi morala predsedstvo in Odbor za proračun to omejitev skupaj ponovno oceniti, preden začneta medinstitucionalni dialog o tem vprašanju; meni, da bi se morali na podlagi prvotnih vrednosti iz večletnega finančnega okvira, o katerih so se pogajali leta 2006 in ki veljajo od leta 2007, odhodki Parlamenta gibati okrog običajne ravne v višini 20 %, ob upoštevanju potreb drugih institucij in razpoložljive razlike do zgornje meje; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je moral Parlament od leta 2006 nepredvidene odhodke, na primer povezane s statutom poslancev ter posrednimi in neposrednimi izdatki zaradi nove vloge, ki mu jo podeljuje Lizbonska pogodba, upoštevati pri omejitvi odhodkov, ki si jo je leta 1988 postavil sam; poudarja, da je potrebna odprta in poglobljena razprava o sedanji omejitvi v višini 20 %, ki jo je Parlament določil sam in ki velja za raven njegovega proračuna; meni, da bi morala predsedstvo in Odbor za proračun to omejitev skupaj ponovno oceniti, preden začneta medinstitucionalni dialog o tem vprašanju; meni, da bi se morali na podlagi prvotnih vrednosti iz večletnega finančnega okvira, o katerih so se pogajali leta 2006 in ki veljajo od leta 2007, odhodki Parlamenta gibati okrog običajne ravne v višini 20 %, ob upoštevanju potreb drugih institucij in razpoložljive razlike do zgornje meje;

| 16. | ne more dovolj poudariti osnovnega načela, v skladu s katerim je treba vsem poslancem zagotoviti celovite in kakovostne storitve, da se bodo lahko izražali in delali ter prejemali vse dokumente v maternem jeziku, na podlagi katerih bodo lahko delovali v imenu svojih volivcev, kakor najbolje zmorejo; |
| --- | --- |

16.

ne more dovolj poudariti osnovnega načela, v skladu s katerim je treba vsem poslancem zagotoviti celovite in kakovostne storitve, da se bodo lahko izražali in delali ter prejemali vse dokumente v maternem jeziku, na podlagi katerih bodo lahko delovali v imenu svojih volivcev, kakor najbolje zmorejo;

| 17. | pričakuje odgovor pristojnih organov, kako bi bilo koncept ničelnega predračunavanja, ki razlikuje med fiksnimi in spremenljivimi stroški, uporabiti v proračunskem postopku EP; poziva predsedstvo, naj predloži letno oceno teh fiksnih stroškov za leta, na katera se nanaša večletni finančni okvir; |
| --- | --- |

17.

pričakuje odgovor pristojnih organov, kako bi bilo koncept ničelnega predračunavanja, ki razlikuje med fiksnimi in spremenljivimi stroški, uporabiti v proračunskem postopku EP; poziva predsedstvo, naj predloži letno oceno teh fiksnih stroškov za leta, na katera se nanaša večletni finančni okvir;

| 18. | poudarja, da bi „učinek plač“ za Parlament znašal približno 14 milijonov EUR po razsodbi v korist Komisiji; za zdaj ne more z gotovostjo trditi, ali bo to vplivalo na proračun za leto 2010 ali leto 2011; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da bi „učinek plač“ za Parlament znašal približno 14 milijonov EUR po razsodbi v korist Komisiji; za zdaj ne more z gotovostjo trditi, ali bo to vplivalo na proračun za leto 2010 ali leto 2011;

| 19. | poziva, da se preuči uporaba dodatka za pisarniško pomoč ter ocenijo skupni stroški povečanja, ki trenutno čakajo na odobritev obeh vej proračunske oblasti, preden se razmisli o morebitnem nadaljnjem povečanju v prihodnosti; opozarja, da je treba obsežnejše stroške vedno oceniti glede na uvedene nove ukrepe, na primer pri odločanju o programih uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov za leti 2010 in 2011; zlasti poudarja, da bi v primeru zaposlovanja dodatnih uslužbencev v Bruslju to vplivalo na razmere v zvezi s pisarniškim prostorom, z vzdrževanjem in varovanjem stavb, računalniško opremo, s človeškimi viri, ki se ukvarjajo z upravnimi nalogami, ter s splošnimi zmogljivostmi; meni, da je predstavitev srednjeročne nepremičninske strategije za tri kraje dela Parlamenta, ki bo marca, odločilnega pomena; vztraja pri potrebi po dolgoročnem načrtovanju nepremičninske politike, da bi se zagotovila vzdržnost proračuna; |
| --- | --- |

19.

poziva, da se preuči uporaba dodatka za pisarniško pomoč ter ocenijo skupni stroški povečanja, ki trenutno čakajo na odobritev obeh vej proračunske oblasti, preden se razmisli o morebitnem nadaljnjem povečanju v prihodnosti; opozarja, da je treba obsežnejše stroške vedno oceniti glede na uvedene nove ukrepe, na primer pri odločanju o programih uslužbencev in akreditiranih parlamentarnih pomočnikov za leti 2010 in 2011; zlasti poudarja, da bi v primeru zaposlovanja dodatnih uslužbencev v Bruslju to vplivalo na razmere v zvezi s pisarniškim prostorom, z vzdrževanjem in varovanjem stavb, računalniško opremo, s človeškimi viri, ki se ukvarjajo z upravnimi nalogami, ter s splošnimi zmogljivostmi; meni, da je predstavitev srednjeročne nepremičninske strategije za tri kraje dela Parlamenta, ki bo marca, odločilnega pomena; vztraja pri potrebi po dolgoročnem načrtovanju nepremičninske politike, da bi se zagotovila vzdržnost proračuna;

| 20. | zahteva razvoj srednjeročne in dolgoročne nepremičninske strategije, ki bo zajemala naslednje cilje: opredelitev smernic za načrtovanje in razvoj nepremičnin, učinkovita izraba obstoječih pisarniških prostorov in površin, natančna določitev potreb ter zagotovitev predpisanih delovnih razmer za uslužbence Evropskega parlamenta in poslance, učinkovita strategija za vzdrževanje, oskrbovanje in prenavljanje stavb, da bi v prihodnje preprečili neljube dogodke, kot so bile nesreča leta 2008 v Evropskem parlamentu v Strasbourgu in težave z azbestom, strogo preverjanje vprašanj odgovornosti in jamstva ter uveljavljanje odgovornosti pri škodi, za katero so odgovorne tretje osebe, pa tudi dosledno in pregledno spoštovanje pravil postopka oddaje javnih naročil; prav tako zahteva, da se srednjeročna in dolgoročna nepremičninska strategija usmerita na trajnost in upoštevata vidike, kot so prijaznost okolju, energetska učinkovitost in zdravje; zahteva tudi, da se med cilje uvrsti vidike mobilnosti, zlasti na področju dostopnosti za osebe z motoričnimi in senzoričnimi okvarami; znova opozarja, da Odbor za proračun daje prednost nakupu nepremičnin pred dražjim najemom ali zakupom; |
| --- | --- |

20.

zahteva razvoj srednjeročne in dolgoročne nepremičninske strategije, ki bo zajemala naslednje cilje: opredelitev smernic za načrtovanje in razvoj nepremičnin, učinkovita izraba obstoječih pisarniških prostorov in površin, natančna določitev potreb ter zagotovitev predpisanih delovnih razmer za uslužbence Evropskega parlamenta in poslance, učinkovita strategija za vzdrževanje, oskrbovanje in prenavljanje stavb, da bi v prihodnje preprečili neljube dogodke, kot so bile nesreča leta 2008 v Evropskem parlamentu v Strasbourgu in težave z azbestom, strogo preverjanje vprašanj odgovornosti in jamstva ter uveljavljanje odgovornosti pri škodi, za katero so odgovorne tretje osebe, pa tudi dosledno in pregledno spoštovanje pravil postopka oddaje javnih naročil; prav tako zahteva, da se srednjeročna in dolgoročna nepremičninska strategija usmerita na trajnost in upoštevata vidike, kot so prijaznost okolju, energetska učinkovitost in zdravje; zahteva tudi, da se med cilje uvrsti vidike mobilnosti, zlasti na področju dostopnosti za osebe z motoričnimi in senzoričnimi okvarami; znova opozarja, da Odbor za proračun daje prednost nakupu nepremičnin pred dražjim najemom ali zakupom;

| 21. | opozarja, da je predsedstvo v načrtu prihodkov in odhodkov za spremembo proračuna št. 1/2010 predlagalo, da se sekretariati odborov okrepijo s 70 zaposlenimi; poudarja, da bodo ti uslužbenci razporejeni v tri skupine na podlagi povečanega obsega zakonodajnega dela, ki se pričakuje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; meni, da bi bilo treba to razporeditev preveriti pri vmesni oceni do julija 2011, da bi se razjasnilo, ali je v službah, kjer se je povečalo število zaposlenih, dejansko prišlo do napovedanega povečanega obsega dela; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je predsedstvo v načrtu prihodkov in odhodkov za spremembo proračuna št. 1/2010 predlagalo, da se sekretariati odborov okrepijo s 70 zaposlenimi; poudarja, da bodo ti uslužbenci razporejeni v tri skupine na podlagi povečanega obsega zakonodajnega dela, ki se pričakuje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe; meni, da bi bilo treba to razporeditev preveriti pri vmesni oceni do julija 2011, da bi se razjasnilo, ali je v službah, kjer se je povečalo število zaposlenih, dejansko prišlo do napovedanega povečanega obsega dela;

| 22. | meni, da so finančni izkazi (fiches financières) in podobne analize stroškov izjemnega pomena za sprejemanje odločitev v instituciji; vztraja, da jih je treba uporabljati sistematično ter da bi morali opredeliti stalne in enkratne stroške, neposredno povezane z ustreznim ukrepom, ter tudi navesti, ali obstaja možen finančni učinek na druge odhodkovne postavke; |
| --- | --- |

22.

meni, da so finančni izkazi (fiches financières) in podobne analize stroškov izjemnega pomena za sprejemanje odločitev v instituciji; vztraja, da jih je treba uporabljati sistematično ter da bi morali opredeliti stalne in enkratne stroške, neposredno povezane z ustreznim ukrepom, ter tudi navesti, ali obstaja možen finančni učinek na druge odhodkovne postavke;

| 23. | meni, da so nadaljnji ukrepi in analiza pomembni na številnih področjih ukrepanja z jasnimi proračunskimi povezavami, kot so med drugim prestrukturiranje generalnih direktoratov, učinkovitejša in strokovna kadrovska politika, stroškovno in energetsko učinkovita politika na področju nepremičnin, tudi z upoštevanjem lokacije, nediskriminacija, EMAS, javna naročila in sprejeti ukrepi glede na priporočila proračunske razrešnice; opozarja, da je potrebno nenehno nadaljnje ukrepanje in analiziranje izvrševanja proračuna Parlamenta na splošno; pri tem spominja na negativno poročanje medijev, ki je sledilo dodeljevanju nadomestil za svojce zaposlenih v Parlamentu, in zahteva, da generalni sekretariat vnaprej natančno preveri vse subvencije za prireditve in o njih obvesti pristojni odbor; |
| --- | --- |

23.

meni, da so nadaljnji ukrepi in analiza pomembni na številnih področjih ukrepanja z jasnimi proračunskimi povezavami, kot so med drugim prestrukturiranje generalnih direktoratov, učinkovitejša in strokovna kadrovska politika, stroškovno in energetsko učinkovita politika na področju nepremičnin, tudi z upoštevanjem lokacije, nediskriminacija, EMAS, javna naročila in sprejeti ukrepi glede na priporočila proračunske razrešnice; opozarja, da je potrebno nenehno nadaljnje ukrepanje in analiziranje izvrševanja proračuna Parlamenta na splošno; pri tem spominja na negativno poročanje medijev, ki je sledilo dodeljevanju nadomestil za svojce zaposlenih v Parlamentu, in zahteva, da generalni sekretariat vnaprej natančno preveri vse subvencije za prireditve in o njih obvesti pristojni odbor;

| 24. | je seznanjen z revizijo, ki je bila opravljena v generalnem direktoratu INLO, in posledičnim prestrukturiranjem direktorata; je prepričan, da bi lahko rezultati te revizije služili kot osnova za nadaljnje ukrepanje, na primer redne in sistematične revizije, ki bi jih opravljali pooblaščeni nacionalni organi, da se preveri metodologija vzdrževalne politike ter zagotovi varnost ljudi in opreme v stavbah; |
| --- | --- |

24.

je seznanjen z revizijo, ki je bila opravljena v generalnem direktoratu INLO, in posledičnim prestrukturiranjem direktorata; je prepričan, da bi lahko rezultati te revizije služili kot osnova za nadaljnje ukrepanje, na primer redne in sistematične revizije, ki bi jih opravljali pooblaščeni nacionalni organi, da se preveri metodologija vzdrževalne politike ter zagotovi varnost ljudi in opreme v stavbah;

| 25. | poudarja, da mora po končanem natečaju za arhitekte prejeti celoten finančni izkaz za hišo evropske zgodovine, saj v nasprotnem primeru ne bo mogoče izvesti poglobljene ocene dolgoročnih stroškov glede na nepremičninsko strategijo in proračun Parlamenta; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da mora po končanem natečaju za arhitekte prejeti celoten finančni izkaz za hišo evropske zgodovine, saj v nasprotnem primeru ne bo mogoče izvesti poglobljene ocene dolgoročnih stroškov glede na nepremičninsko strategijo in proračun Parlamenta;

| 26. | poudarja, da je treba začeti priprave, potrebne za namestitev hrvaških opazovalcev, glede na verjetno širitev EU; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba začeti priprave, potrebne za namestitev hrvaških opazovalcev, glede na verjetno širitev EU;

Druge institucije

| 27. | poziva k pravočasni predstavitvi stvarnih proračunskih zahtev, ki temeljijo na stroških in popolnoma upoštevajo potrebo po najboljšem upravljanju omejenih sredstev; pozdravil bi proračunsko analizo o tem, kako utegne Lizbonska pogodba vplivati na posamezne institucije v obdobju 2010–2011 in kako bi bilo mogoče utemeljiti morebitne dodatne potrebe, ki bi jih lahko zahtevali; |
| --- | --- |

27.

poziva k pravočasni predstavitvi stvarnih proračunskih zahtev, ki temeljijo na stroških in popolnoma upoštevajo potrebo po najboljšem upravljanju omejenih sredstev; pozdravil bi proračunsko analizo o tem, kako utegne Lizbonska pogodba vplivati na posamezne institucije v obdobju 2010–2011 in kako bi bilo mogoče utemeljiti morebitne dodatne potrebe, ki bi jih lahko zahtevali;

| 28. | meni, da bi bilo priporočljivo zahtevati informacije o sistemih drugih institucij za različne vrste prejemkov, nadomestil in potnih stroškov ter jih primerjati; poudarja, da sta preglednost in demokratična odgovornost očitno ključnega pomena; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo priporočljivo zahtevati informacije o sistemih drugih institucij za različne vrste prejemkov, nadomestil in potnih stroškov ter jih primerjati; poudarja, da sta preglednost in demokratična odgovornost očitno ključnega pomena;

| 29. | želi nadaljnje ukrepanje v zvezi s prednostno nalogo iz preteklega leta, in sicer boljšo delitvijo razpoložljivih sredstev med institucijami, vključno s konkretnimi ukrepi, sprejetimi v zvezi s prevajanjem, in meni, da bi se v tej luči lahko ponovno obravnavalo tudi področje tolmačenja; |
| --- | --- |

29.

želi nadaljnje ukrepanje v zvezi s prednostno nalogo iz preteklega leta, in sicer boljšo delitvijo razpoložljivih sredstev med institucijami, vključno s konkretnimi ukrepi, sprejetimi v zvezi s prevajanjem, in meni, da bi se v tej luči lahko ponovno obravnavalo tudi področje tolmačenja;

| 30. | poziva poročevalca za leto 2010, naj obišče Svet, Sodišče Evropskih skupnosti, Računsko sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, evropskega varuha človekovih pravic in evropskega varuha osebnih podatkov ter pridobi informacije še pred pripravo načrtov prihodkov in odhodkov, nato pa o tem poroča Odboru za proračun; |
| --- | --- |

30.

poziva poročevalca za leto 2010, naj obišče Svet, Sodišče Evropskih skupnosti, Računsko sodišče, Ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, evropskega varuha človekovih pravic in evropskega varuha osebnih podatkov ter pridobi informacije še pred pripravo načrtov prihodkov in odhodkov, nato pa o tem poroča Odboru za proračun;

*

* *

| 31. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

31.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Sodišču, Računskemu sodišču, Ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij, Evropskemu varuhu človekovih pravic in Evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(3)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

(4)  UL C 269, 10.11.2009, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0115.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/25

---

Četrtek, 25. marca 2010Politika kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava?

P7_TA(2010)0088

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov: katera strategija je prava? (2009/2105(INI))

2011/C 4 E/05

Evropski parlament,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. maja 2009 o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov (KOM(2009)0234),

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 15. oktobra 2008 o kakovosti kmetijskih proizvodov: proizvodni standardi, zahteve za kmetovanje in sheme kakovosti (KOM(2008)0641),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2009 o zagotavljanju kakovosti hrane, vključno z uskladitvijo ali vzajemnim priznavanjem standardov (1),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. oktobra 1998 o politiki kakovosti kmetijskih in kmetijsko-živilskih proizvodov (2),

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije iz oktobra 2008 o shemah za potrjevanje kakovosti živil,

ob upoštevanju sistematskega pregleda skupne kmetijske politike (SKP),

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (KOM(2008)0040),

ob upoštevanju člena 48 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0029/2010),

| A. | ker ima Evropska unija najvišje standarde kakovosti živilskih proizvodov na svetu ter ker ti visoki standardi izpolnjujejo pričakovanja evropskih potrošnikov in so sredstvo za ustvarjanje večje dodane vrednosti, |
| --- | --- |

A.

ker ima Evropska unija najvišje standarde kakovosti živilskih proizvodov na svetu ter ker ti visoki standardi izpolnjujejo pričakovanja evropskih potrošnikov in so sredstvo za ustvarjanje večje dodane vrednosti,

| B. | ker se s podpiranjem malih in srednjih kmetij, ki s svojo proizvodnjo in porabo zadovoljujejo lokalne potrebe, podpirajo tradicionalne in empirične metode pridelovanja ter zagotavlja njihovo izvajanje v skladu z najvišjimi standardi kakovosti in varnosti, |
| --- | --- |

B.

ker se s podpiranjem malih in srednjih kmetij, ki s svojo proizvodnjo in porabo zadovoljujejo lokalne potrebe, podpirajo tradicionalne in empirične metode pridelovanja ter zagotavlja njihovo izvajanje v skladu z najvišjimi standardi kakovosti in varnosti,

| C. | ker so kakovostni evropski proizvodi del žive kulturne in gastronomske dediščine Evropske unije in so zato pomemben sestavni del gospodarskega in družbenega življenja mnogih evropskih regij, saj omogočajo dejavnosti, ki so zlasti na podeželskih območjih neposredno povezane z realnim stanjem lokalnih skupnosti, |
| --- | --- |

C.

ker so kakovostni evropski proizvodi del žive kulturne in gastronomske dediščine Evropske unije in so zato pomemben sestavni del gospodarskega in družbenega življenja mnogih evropskih regij, saj omogočajo dejavnosti, ki so zlasti na podeželskih območjih neposredno povezane z realnim stanjem lokalnih skupnosti,

| D. | ker obstoječa politika glede distribucijske verige vpliva na možnosti malih proizvajalcev za doseganje široke ciljne skupine, |
| --- | --- |

D.

ker obstoječa politika glede distribucijske verige vpliva na možnosti malih proizvajalcev za doseganje široke ciljne skupine,

| E. | ker potrošnike poleg varnosti hrane vedno bolj zanimajo tudi poreklo in metode proizvodnje živil; ker se je EU že odzvala na ta trend ter uvedla štiri sheme kakovosti in porekla živil, in sicer zaščiteno označbo porekla (ZOP), zaščiteno geografsko označbo (ZGO), zajamčeno tradicionalno posebnost (ZTP) in ekološko pridelano živilo, |
| --- | --- |

E.

ker potrošnike poleg varnosti hrane vedno bolj zanimajo tudi poreklo in metode proizvodnje živil; ker se je EU že odzvala na ta trend ter uvedla štiri sheme kakovosti in porekla živil, in sicer zaščiteno označbo porekla (ZOP), zaščiteno geografsko označbo (ZGO), zajamčeno tradicionalno posebnost (ZTP) in ekološko pridelano živilo,

| F. | ker potrošniki povezujejo te sheme potrjevanja z jamstvom za višjo kakovost, |
| --- | --- |

F.

ker potrošniki povezujejo te sheme potrjevanja z jamstvom za višjo kakovost,

| G. | ker je nove tehnologije mogoče uporabiti za navedbo podrobnih informacij o poreklu in značilnostih kmetijskih in živilskih proizvodov, |
| --- | --- |

G.

ker je nove tehnologije mogoče uporabiti za navedbo podrobnih informacij o poreklu in značilnostih kmetijskih in živilskih proizvodov,

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije in vključitev številnih priporočil Parlamenta vanj, kar je rezultat premisleka, ki ga je spodbudila zelena knjiga o kakovosti kmetijskih proizvodov; izraža željo po čimprejšnji izvršitvi ukrepov, ki jih Parlament predlaga v tej resoluciji, da bi v praksi učinkovito izkoristili povratne informacije kmetov in proizvajalcev, pridobljene med postopkom posvetovanja, z namenom oceniti zaželenost, nujnost in sorazmernost predlaganega zakonodajnega okvira, ob upoštevanju učinkov gospodarske krize in potrebe po izogibanju ustvarjanju dodatnih stroškov ali bremen za proizvajalce; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije in vključitev številnih priporočil Parlamenta vanj, kar je rezultat premisleka, ki ga je spodbudila zelena knjiga o kakovosti kmetijskih proizvodov; izraža željo po čimprejšnji izvršitvi ukrepov, ki jih Parlament predlaga v tej resoluciji, da bi v praksi učinkovito izkoristili povratne informacije kmetov in proizvajalcev, pridobljene med postopkom posvetovanja, z namenom oceniti zaželenost, nujnost in sorazmernost predlaganega zakonodajnega okvira, ob upoštevanju učinkov gospodarske krize in potrebe po izogibanju ustvarjanju dodatnih stroškov ali bremen za proizvajalce;

| 2. | obžaluje, da sporočilo Komisije zaradi prizadevanja za poenostavitev, ki bi lahko delovala zaviralno, le deloma upošteva zahteve, ki so jih zainteresirani sektorji izrazili po objavi zelene knjige; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da sporočilo Komisije zaradi prizadevanja za poenostavitev, ki bi lahko delovala zaviralno, le deloma upošteva zahteve, ki so jih zainteresirani sektorji izrazili po objavi zelene knjige;

| 3. | poudarja, da je kakovost najpomembnejše vprašanje v celotni prehrambeni verigi in da je bistvena za podporo konkurenčnosti evropskih kmetijsko-živilskih proizvodov; meni, da je lahko kakovost temelj pomembnih poslovnih prednosti za evropske proizvajalce ter da lahko posredno prispeva k razvoju podeželja; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je kakovost najpomembnejše vprašanje v celotni prehrambeni verigi in da je bistvena za podporo konkurenčnosti evropskih kmetijsko-živilskih proizvodov; meni, da je lahko kakovost temelj pomembnih poslovnih prednosti za evropske proizvajalce ter da lahko posredno prispeva k razvoju podeželja;

| 4. | meni, da lahko politika kakovosti EU prinese večjo konkurenčnost in dodano vrednost v gospodarstvo evropskih regij ter da je kakovostna proizvodnja kmetijskih in kmetijsko-živilskih proizvodov pogosto edina možnost za številna podeželska območja z omejenimi možnostmi za druge vrste proizvodnje; meni tudi, da je kakovost gonilna sila raznolikosti proizvodov in razvoja usposobljenosti delovne sile; |
| --- | --- |

4.

meni, da lahko politika kakovosti EU prinese večjo konkurenčnost in dodano vrednost v gospodarstvo evropskih regij ter da je kakovostna proizvodnja kmetijskih in kmetijsko-živilskih proizvodov pogosto edina možnost za številna podeželska območja z omejenimi možnostmi za druge vrste proizvodnje; meni tudi, da je kakovost gonilna sila raznolikosti proizvodov in razvoja usposobljenosti delovne sile;

| 5. | poziva h krepitvi politike kakovosti EU, saj je ta za evropske proizvajalce pomembna spodbuda pri izboljšanju njihovih prizadevanj za kakovost, varnost hrane in varstvo okolja; meni, da lahko ta politika prispeva k bistvenemu povečanju dodane vrednosti evropske kmetijsko-živilske proizvodnje na vedno bolj globaliziranem trgu; |
| --- | --- |

5.

poziva h krepitvi politike kakovosti EU, saj je ta za evropske proizvajalce pomembna spodbuda pri izboljšanju njihovih prizadevanj za kakovost, varnost hrane in varstvo okolja; meni, da lahko ta politika prispeva k bistvenemu povečanju dodane vrednosti evropske kmetijsko-živilske proizvodnje na vedno bolj globaliziranem trgu;

| 6. | je prepričan, da lahko politika kakovosti omogoči znaten razvoj v evropskem kmetijstvu, saj kakovostni proizvodi postajajo področje velike produktivnosti, kjer že samo vrednost proizvodov ZGO presega 14 milijard EUR; |
| --- | --- |

6.

je prepričan, da lahko politika kakovosti omogoči znaten razvoj v evropskem kmetijstvu, saj kakovostni proizvodi postajajo področje velike produktivnosti, kjer že samo vrednost proizvodov ZGO presega 14 milijard EUR;

| 7. | meni, da bi lahko uvedba različnih ravni zaščite evropskih označb kakovosti privedla do nepravičnih situacij, zlasti če bi se pri tem upoštevala predvsem ekonomska merila; zato meni, da morajo vse geografske označbe uživati enako stopnjo priznavanja; |
| --- | --- |

7.

meni, da bi lahko uvedba različnih ravni zaščite evropskih označb kakovosti privedla do nepravičnih situacij, zlasti če bi se pri tem upoštevala predvsem ekonomska merila; zato meni, da morajo vse geografske označbe uživati enako stopnjo priznavanja;

| 8. | meni, da je na vedno bolj odprtem trgu nujno, da Unija pri pogajanjih v Svetovni trgovinski organizaciji (STO) brani načelo o učinkoviti zaščiti kakovostnih proizvodov prek sistema varstva intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

8.

meni, da je na vedno bolj odprtem trgu nujno, da Unija pri pogajanjih v Svetovni trgovinski organizaciji (STO) brani načelo o učinkoviti zaščiti kakovostnih proizvodov prek sistema varstva intelektualne lastnine;

| 9. | poudarja, da si mora Komisija na pogajanjih Svetovne trgovinske organizacije prizadevati za dogovor o netrgovinskih vprašanjih, s čimer bi zagotovili, da uvoženi kmetijski proizvodi ustrezajo zahtevam EU na področju varnosti hrane, dobrega počutja živali in varstva okolja, ki že veljajo za kmetijske proizvode, proizvedene v Uniji; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da si mora Komisija na pogajanjih Svetovne trgovinske organizacije prizadevati za dogovor o netrgovinskih vprašanjih, s čimer bi zagotovili, da uvoženi kmetijski proizvodi ustrezajo zahtevam EU na področju varnosti hrane, dobrega počutja živali in varstva okolja, ki že veljajo za kmetijske proizvode, proizvedene v Uniji;

| 10. | meni, da bi morala biti nova politika kakovosti EU bolj odprta za proizvode iz novih držav članic, ki so šele pred nekaj leti pristopile k sistemu registriranja geografskih označb; meni, da bi morale biti zahteve, ki so pogoj za registracijo, pregledne in razumljive ne le vlagateljem (proizvajalcem), temveč tudi potrošnikom; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi morala biti nova politika kakovosti EU bolj odprta za proizvode iz novih držav članic, ki so šele pred nekaj leti pristopile k sistemu registriranja geografskih označb; meni, da bi morale biti zahteve, ki so pogoj za registracijo, pregledne in razumljive ne le vlagateljem (proizvajalcem), temveč tudi potrošnikom;

| 11. | meni, da je treba okrepiti nadzor ter izboljšati usklajenost med Komisijo in državami članicami ter s tem zagotoviti, da bodo uvoženi prehrambeni izdelki izpolnjevali standarde kakovosti in varnosti hrane ter okoljske in socialne standarde EU; |
| --- | --- |

11.

meni, da je treba okrepiti nadzor ter izboljšati usklajenost med Komisijo in državami članicami ter s tem zagotoviti, da bodo uvoženi prehrambeni izdelki izpolnjevali standarde kakovosti in varnosti hrane ter okoljske in socialne standarde EU;

| 12. | poudarja, da je treba določiti standarde kakovosti, ki zagotavljajo učinkovito komunikacijo s potrošniki o načinu pridobivanja proizvodov spodbujajo izboljšave teh standardov, s čimer prispevajo k doseganju širših ciljev politike EU; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba določiti standarde kakovosti, ki zagotavljajo učinkovito komunikacijo s potrošniki o načinu pridobivanja proizvodov spodbujajo izboljšave teh standardov, s čimer prispevajo k doseganju širših ciljev politike EU;

| 13. | meni, da mora biti evropska politika kakovosti tesno povezana z reformo skupne kmetijske politike po letu 2013; meni tudi, da mora EU v okviru te politike ponuditi finančno podporo za vzpostavitev visoko kakovostne kmetijsko-živilske proizvodnje; meni, da bi se morala takšna podpora izraziti v razvoju, diverzifikaciji in spodbujanju dostopna do drugega stebra skupne kmetijske politike, zlasti kar zadeva posodobitev kmetij ter ustanavljanje in razvoj mikropodjetij na podeželju; poudarja, da lahko finančna podpora za razvoj kakovosti proizvodov pomaga delno samooskrbnim kmetom pri premiku k tržni usmeritvi; meni, da organizacije proizvajalcev potrebujejo več podpore, zlasti zato, da mali proizvajalci ne bi bili v slabšem položaju; |
| --- | --- |

13.

meni, da mora biti evropska politika kakovosti tesno povezana z reformo skupne kmetijske politike po letu 2013; meni tudi, da mora EU v okviru te politike ponuditi finančno podporo za vzpostavitev visoko kakovostne kmetijsko-živilske proizvodnje; meni, da bi se morala takšna podpora izraziti v razvoju, diverzifikaciji in spodbujanju dostopna do drugega stebra skupne kmetijske politike, zlasti kar zadeva posodobitev kmetij ter ustanavljanje in razvoj mikropodjetij na podeželju; poudarja, da lahko finančna podpora za razvoj kakovosti proizvodov pomaga delno samooskrbnim kmetom pri premiku k tržni usmeritvi; meni, da organizacije proizvajalcev potrebujejo več podpore, zlasti zato, da mali proizvajalci ne bi bili v slabšem položaju;

| 14. | poudarja, da mora raznolikost ostati bogastvo Evrope ter da je treba priznati in zaščititi vse kakovostne proizvode, ki ustrezajo merilom, ki jih opredeli Unija; meni, da mora da SKP po letu 2013 podpirati politiko kakovosti in zlasti prizadevanja proizvajalcev za spodbujanje okolju prijaznejših načinov proizvodnje; ugotavlja, da so regije partnerice SKP ter da tudi sofinancirajo in upravljajo razvoj podeželja; dodaja, da so zaradi svoje zemljepisne bližine regije tudi partnerice proizvajalcev, zlasti proizvajalcev tradicionalnih in ekoloških proizvodov; meni, da bi se regije morale vključiti v proces priznavanja in spodbujanja proizvodov z označbo ter tradicionalnih in ekoloških proizvodov; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da mora raznolikost ostati bogastvo Evrope ter da je treba priznati in zaščititi vse kakovostne proizvode, ki ustrezajo merilom, ki jih opredeli Unija; meni, da mora da SKP po letu 2013 podpirati politiko kakovosti in zlasti prizadevanja proizvajalcev za spodbujanje okolju prijaznejših načinov proizvodnje; ugotavlja, da so regije partnerice SKP ter da tudi sofinancirajo in upravljajo razvoj podeželja; dodaja, da so zaradi svoje zemljepisne bližine regije tudi partnerice proizvajalcev, zlasti proizvajalcev tradicionalnih in ekoloških proizvodov; meni, da bi se regije morale vključiti v proces priznavanja in spodbujanja proizvodov z označbo ter tradicionalnih in ekoloških proizvodov;

Zahteve za kmetovanje in tržni standardi EU

| 15. | poudarja, da je treba uradno priznati prizadevanja evropskih proizvajalcev pri izpolnjevanju zahtev EU za kmetovanje glede standardov kakovosti, varovanja okolja, dobrega počutja živali in zdravja; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da je treba uradno priznati prizadevanja evropskih proizvajalcev pri izpolnjevanju zahtev EU za kmetovanje glede standardov kakovosti, varovanja okolja, dobrega počutja živali in zdravja;

| 16. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj izpelje študijo o različnih razpoložljivih možnostih, kako bi evropskim proizvajalcem omogočili, da bi na svojih proizvodih prikazali zavezanost h kakovosti, varnosti hrane in spoštovanju vseh evropskih proizvodnih standardov, zlasti z uporabo oznake kakovosti EU, ki bi morala biti na voljo izključno za kmetijske proizvode, ki v celoti izhajajo iz proizvodnje v EU, v nobenem primeru pa pri tem ne bi smeli nastati dodatni stroški za upravljavce ali finančna in upravna bremena za države članice, ki izvajajo nadzor, saj se z oznako potrjuje, da so izpolnjeni predpisi, ki se uradno nadzorujejo; |
| --- | --- |

16.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj izpelje študijo o različnih razpoložljivih možnostih, kako bi evropskim proizvajalcem omogočili, da bi na svojih proizvodih prikazali zavezanost h kakovosti, varnosti hrane in spoštovanju vseh evropskih proizvodnih standardov, zlasti z uporabo oznake kakovosti EU, ki bi morala biti na voljo izključno za kmetijske proizvode, ki v celoti izhajajo iz proizvodnje v EU, v nobenem primeru pa pri tem ne bi smeli nastati dodatni stroški za upravljavce ali finančna in upravna bremena za države članice, ki izvajajo nadzor, saj se z oznako potrjuje, da so izpolnjeni predpisi, ki se uradno nadzorujejo;

| 17. | meni, da kmetijski proizvodi Evropske unije sami po sebi izpolnjujejo standard kakovosti, saj se proizvajajo v skladu z zakonodajnimi določbami EU za kakovost proizvodov, trajnostno proizvodnjo ter okoljska in sanitarna merila (navzkrižna skladnost); poleg tega meni, da se s pridelavo kmetijskih proizvodov ohranjajo evropske kulturne krajine; trdi, da bi morala glede na to obstajati možnost uporabe oznake kakovosti „pridelano [proizvedeno, izdelano] v Evropi“; |
| --- | --- |

17.

meni, da kmetijski proizvodi Evropske unije sami po sebi izpolnjujejo standard kakovosti, saj se proizvajajo v skladu z zakonodajnimi določbami EU za kakovost proizvodov, trajnostno proizvodnjo ter okoljska in sanitarna merila (navzkrižna skladnost); poleg tega meni, da se s pridelavo kmetijskih proizvodov ohranjajo evropske kulturne krajine; trdi, da bi morala glede na to obstajati možnost uporabe oznake kakovosti „pridelano [proizvedeno, izdelano] v Evropi“;

| 18. | meni, da imajo sektorski standardi trženja pomembno vlogo v proizvodni verigi in da jih je zato treba ohraniti; ti standardi namreč zagotavljajo preglednost sprememb na trgu in kupcem omogočajo primerjavo cen, velikosti in kakovosti proizvodov ter tako zagotavljajo enake pogoje v evropski konkurenci; |
| --- | --- |

18.

meni, da imajo sektorski standardi trženja pomembno vlogo v proizvodni verigi in da jih je zato treba ohraniti; ti standardi namreč zagotavljajo preglednost sprememb na trgu in kupcem omogočajo primerjavo cen, velikosti in kakovosti proizvodov ter tako zagotavljajo enake pogoje v evropski konkurenci;

| 19. | podpira uvedbo dodatnih neobveznih rezerviranih navedb in zlasti zagotovitev jasne opredelitve ter rabe navedb „hribovski“, „otoški“, „lokalni“ in „nizke emisije“ ter sprejetje EU za njihovo uporabo; prav tako izraža podporo temu, da se na ravni Skupnosti uskladi navedba „hribovski“, ki je zaenkrat zakonsko opredeljena le v nekaterih državah članicah; poziva Komisijo, naj opravi študijo o nadaljnjem razvoju označevanja emisij ogljika v smeri bolj celostnih meritev „ekološkega odtisa“, saj oznake, ki se nanašajo samo na ravni ogljika, zanemarjajo druge poglavitne okoljske vidike, kot so vpliv na vodne vire in biotska raznovrstnost; |
| --- | --- |

19.

podpira uvedbo dodatnih neobveznih rezerviranih navedb in zlasti zagotovitev jasne opredelitve ter rabe navedb „hribovski“, „otoški“, „lokalni“ in „nizke emisije“ ter sprejetje EU za njihovo uporabo; prav tako izraža podporo temu, da se na ravni Skupnosti uskladi navedba „hribovski“, ki je zaenkrat zakonsko opredeljena le v nekaterih državah članicah; poziva Komisijo, naj opravi študijo o nadaljnjem razvoju označevanja emisij ogljika v smeri bolj celostnih meritev „ekološkega odtisa“, saj oznake, ki se nanašajo samo na ravni ogljika, zanemarjajo druge poglavitne okoljske vidike, kot so vpliv na vodne vire in biotska raznovrstnost;

| 20. | meni, da je treba spodbujati prostovoljno označevanje okolju in živalim prijaznih načinov proizvodnje, kot so „integrirana pridelava“, „pašna reja“ in „hribovsko kmetijstvo“; |
| --- | --- |

20.

meni, da je treba spodbujati prostovoljno označevanje okolju in živalim prijaznih načinov proizvodnje, kot so „integrirana pridelava“, „pašna reja“ in „hribovsko kmetijstvo“;

| 21. | meni, da je treba ohraniti proizvode iz gorskih območij in območij brez genetsko spremenjenih organizmov; zato zahteva od Komisije, da stori vse potrebno za zagotovitev primerne zaščite proizvodov s teh območij; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba ohraniti proizvode iz gorskih območij in območij brez genetsko spremenjenih organizmov; zato zahteva od Komisije, da stori vse potrebno za zagotovitev primerne zaščite proizvodov s teh območij;

| 22. | poziva Komisijo, naj začne preučevati možnost uvedbe kazalcev kakovosti v zvezi s socialnimi pogoji za proizvodnjo, npr. dohodki proizvajalcev in pogodbenimi obveznosti med proizvajalci, predelovalci in trgovci; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj začne preučevati možnost uvedbe kazalcev kakovosti v zvezi s socialnimi pogoji za proizvodnjo, npr. dohodki proizvajalcev in pogodbenimi obveznosti med proizvajalci, predelovalci in trgovci;

| 23. | meni, da je pri svežih kmetijskih proizvodih treba navesti državo porekla, pri predelanih proizvodih z eno samo sestavino pa območje porekla osnovne kmetijske surovine, uporabljene v končnem proizvodu, da bi se zagotovili večja preglednost in sledljivost ter tako ozaveščena izbira potrošnika; |
| --- | --- |

23.

meni, da je pri svežih kmetijskih proizvodih treba navesti državo porekla, pri predelanih proizvodih z eno samo sestavino pa območje porekla osnovne kmetijske surovine, uporabljene v končnem proizvodu, da bi se zagotovili večja preglednost in sledljivost ter tako ozaveščena izbira potrošnika;

| 24. | ugotavlja, da je bila takšna praksa uspešno uvedena v državah, kot sta Avstralija in Združene države, ter da je označevanje „območja kmetovanja“ v Evropski uniji že obvezno za številne kmetijske proizvode; |
| --- | --- |

24.

ugotavlja, da je bila takšna praksa uspešno uvedena v državah, kot sta Avstralija in Združene države, ter da je označevanje „območja kmetovanja“ v Evropski uniji že obvezno za številne kmetijske proizvode;

| 25. | opozarja, da so dodatne in specifične informacije prostovoljne ter da celotna označba ne sme biti prenatrpana; meni, da bi morala biti zlasti oznaka kakovosti EU v prvi vrsti jasno prepoznavna; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da so dodatne in specifične informacije prostovoljne ter da celotna označba ne sme biti prenatrpana; meni, da bi morala biti zlasti oznaka kakovosti EU v prvi vrsti jasno prepoznavna;

| 26. | meni, da je treba preučiti tudi druge načine obveščanja, na primer prek interneta, črtnih kod ali ob nakupu; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba preučiti tudi druge načine obveščanja, na primer prek interneta, črtnih kod ali ob nakupu;

| 27. | poziva Komisijo, naj opravi natančno tehnično in ekonomsko študijo, da bi zagotovila, da nova zakonodaja ne bi nalagala prevelikih stroškov predelovalni živilski industriji, zlasti malim in srednjim proizvajalcem; ta študija mora obravnavati izvedljivost obveznega označevanja območja kmetovanja za predelana živila, ki vsebujejo „pomembne sestavine“ (to je sestavina živila, ki predstavlja več kot 50 % suhe snovi tega živila) ali „opredeljujoče sestavine živila“ (to pomeni, da potrošniki običajno povezujejo sestavino živila z njegovim imenom), kot je opredeljeno v drugem členu uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj opravi natančno tehnično in ekonomsko študijo, da bi zagotovila, da nova zakonodaja ne bi nalagala prevelikih stroškov predelovalni živilski industriji, zlasti malim in srednjim proizvajalcem; ta študija mora obravnavati izvedljivost obveznega označevanja območja kmetovanja za predelana živila, ki vsebujejo „pomembne sestavine“ (to je sestavina živila, ki predstavlja več kot 50 % suhe snovi tega živila) ali „opredeljujoče sestavine živila“ (to pomeni, da potrošniki običajno povezujejo sestavino živila z njegovim imenom), kot je opredeljeno v drugem členu uredbe o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom;

| 28. | zahteva, naj poenostavitev standardov in krepitev verodostojnosti logotipa kakovosti EU dopolnita že obstoječe certifikate ter oznake lokalnega, regionalnega in nacionalnega porekla v državah članicah; |
| --- | --- |

28.

zahteva, naj poenostavitev standardov in krepitev verodostojnosti logotipa kakovosti EU dopolnita že obstoječe certifikate ter oznake lokalnega, regionalnega in nacionalnega porekla v državah članicah;

| 29. | poziva Komisijo, naj bo dosledna v svojih predlogih za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov pri označevanju države porekla, kot se predlaga v uredbi o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom; meni, da bi bilo treba politiko kakovosti kmetijskih proizvodov izvajati na način, ki upošteva stroške nove politike ter posebnosti posameznih sektorjev, kot je sektor predelanih kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

29.

poziva Komisijo, naj bo dosledna v svojih predlogih za politiko kakovosti kmetijskih proizvodov pri označevanju države porekla, kot se predlaga v uredbi o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom; meni, da bi bilo treba politiko kakovosti kmetijskih proizvodov izvajati na način, ki upošteva stroške nove politike ter posebnosti posameznih sektorjev, kot je sektor predelanih kmetijskih proizvodov;

Geografske označbe in tradicionalne posebnosti

| 30. | meni, da je sistem zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe eden od instrumentov skupne kmetijske politike, ki so namenjeni razvoju podeželja, varstvu regionalne kulturne dediščine in pospeševanju diverzifikacije zaposlovanja na podeželju; |
| --- | --- |

30.

meni, da je sistem zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe eden od instrumentov skupne kmetijske politike, ki so namenjeni razvoju podeželja, varstvu regionalne kulturne dediščine in pospeševanju diverzifikacije zaposlovanja na podeželju;

| 31. | meni, da imajo geografske označbe velik pomen za evropsko kmetijstvo; meni, da bi bilo treba tri sisteme registriranja geografskih označb (za vina, žgane pijače ter kmetijske in živilske proizvode) ohraniti takšne, kakršni so sedaj; |
| --- | --- |

31.

meni, da imajo geografske označbe velik pomen za evropsko kmetijstvo; meni, da bi bilo treba tri sisteme registriranja geografskih označb (za vina, žgane pijače ter kmetijske in živilske proizvode) ohraniti takšne, kakršni so sedaj;

| 32. | meni, da je treba ohraniti veljavni sistem EU za zaščito proizvodov z geografskimi označbami in da je treba zagotoviti zaščito na ravni EU za vse geografske označbe. Ni treba ustvarjati novih vzporednih nacionalnih ali regionalnih sistemov, saj bi s tem nastale različne ravni zaščite; meni, da ni treba uvesti dodatnega sistema certificiranja živil na ravni Skupnosti, saj bi to razvrednotilo obstoječe sisteme in zmedlo potrošnike; |
| --- | --- |

32.

meni, da je treba ohraniti veljavni sistem EU za zaščito proizvodov z geografskimi označbami in da je treba zagotoviti zaščito na ravni EU za vse geografske označbe. Ni treba ustvarjati novih vzporednih nacionalnih ali regionalnih sistemov, saj bi s tem nastale različne ravni zaščite; meni, da ni treba uvesti dodatnega sistema certificiranja živil na ravni Skupnosti, saj bi to razvrednotilo obstoječe sisteme in zmedlo potrošnike;

| 33. | prav tako meni, da bi bilo treba v prihodnosti ohraniti oba instrumenta, ki sta sedaj v uporabi (zaščitena označba porekla in zaščitena geografska označba), saj sta široko priznana in zelo uspešna; meni, da je potrošnikom treba jasneje podati razliko med zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ter da je to mogoče doseči s skupnimi dejavnostmi obveščanja in promocije, v okviru mednarodnega trga in tretjih držav pa mora biti vključena finančna podpora Skupnosti, med drugim s povečanjem deleža sofinanciranja Skupnosti; |
| --- | --- |

33.

prav tako meni, da bi bilo treba v prihodnosti ohraniti oba instrumenta, ki sta sedaj v uporabi (zaščitena označba porekla in zaščitena geografska označba), saj sta široko priznana in zelo uspešna; meni, da je potrošnikom treba jasneje podati razliko med zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ter da je to mogoče doseči s skupnimi dejavnostmi obveščanja in promocije, v okviru mednarodnega trga in tretjih držav pa mora biti vključena finančna podpora Skupnosti, med drugim s povečanjem deleža sofinanciranja Skupnosti;

| 34. | meni, da je treba obstoječa pravila Unije o geografski označbi dopolniti tako, da bi lahko popolnoma priznali in okrepili vlogo organizacij, ki so jih države članice imenovale ali potrdile za upravljanje, varstvo in/ali spodbujanje pravice intelektualne lastnine, podeljene z registracijo geografske označbe; |
| --- | --- |

34.

meni, da je treba obstoječa pravila Unije o geografski označbi dopolniti tako, da bi lahko popolnoma priznali in okrepili vlogo organizacij, ki so jih države članice imenovale ali potrdile za upravljanje, varstvo in/ali spodbujanje pravice intelektualne lastnine, podeljene z registracijo geografske označbe;

| 35. | meni, da so izkušnje proizvajalcev pokazale, da upravljanje kakovosti proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ter zaščita pred zlorabami ne zadostujeta za nadaljnji razvoj proizvodov z geografsko označbo; meni, da je treba zakonodajo Unije spremeniti tako, da bi lahko države članice pooblastile organizacije, ki jih imenujejo ali potrdijo za upravljanje, zaščito in/ali spodbujanje geografskih označb, da na podlagi enakih in nediskriminacijskih načel prilagodijo proizvodne zmogljivosti zahtevam na trgu; |
| --- | --- |

35.

meni, da so izkušnje proizvajalcev pokazale, da upravljanje kakovosti proizvodov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo ter zaščita pred zlorabami ne zadostujeta za nadaljnji razvoj proizvodov z geografsko označbo; meni, da je treba zakonodajo Unije spremeniti tako, da bi lahko države članice pooblastile organizacije, ki jih imenujejo ali potrdijo za upravljanje, zaščito in/ali spodbujanje geografskih označb, da na podlagi enakih in nediskriminacijskih načel prilagodijo proizvodne zmogljivosti zahtevam na trgu;

| 36. | predlaga krepitev vloge konzorcijev imetnikov pravic (3) geografske označbe z namenom opredeliti zakonodajo na področju upravljanja količin in uporabe geografskih označb pri svojih proizvodih; meni, da bi konzorciji morali sodelovati pri usklajevanju gospodarskih subjektov, da bi s tem omogočili pravičnejše ravnotežje med količino proizvodov, ki se posredujejo na trg, in količino, ki jo ta lahko sprejme, ter tudi pri spodbujanju kmetov in potrošnikov; meni, da bo tako bolje zagotovljena trajnost različnih stopenj proizvodnje, predelave in distribucije, ki je nujna za zagotavljanje življenja na podeželju; dodaja, da je uravnavanje količine eden izmed pogojev za dobro uravnavanje kakovosti; meni, da bi morala biti opredelitev vloge konzorcijev določena v zakonodaji Skupnosti; meni, da bi bilo mogoče preučiti prakse in izkušnje različnih držav v Uniji ter jih uporabiti za opredelitev pravic in dolžnosti konzorcijev; |
| --- | --- |

36.

predlaga krepitev vloge konzorcijev imetnikov pravic (3) geografske označbe z namenom opredeliti zakonodajo na področju upravljanja količin in uporabe geografskih označb pri svojih proizvodih; meni, da bi konzorciji morali sodelovati pri usklajevanju gospodarskih subjektov, da bi s tem omogočili pravičnejše ravnotežje med količino proizvodov, ki se posredujejo na trg, in količino, ki jo ta lahko sprejme, ter tudi pri spodbujanju kmetov in potrošnikov; meni, da bo tako bolje zagotovljena trajnost različnih stopenj proizvodnje, predelave in distribucije, ki je nujna za zagotavljanje življenja na podeželju; dodaja, da je uravnavanje količine eden izmed pogojev za dobro uravnavanje kakovosti; meni, da bi morala biti opredelitev vloge konzorcijev določena v zakonodaji Skupnosti; meni, da bi bilo mogoče preučiti prakse in izkušnje različnih držav v Uniji ter jih uporabiti za opredelitev pravic in dolžnosti konzorcijev;

| 37. | meni, da pri nobenem od teh dveh instrumentov ne bi smeli uvesti dodatnih meril v postopku registracije, temveč je treba stremeti k poenostavitvi; ugotavlja, da so trenutni postopki za registracijo zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb zapleteni in dolgotrajni. Poziva Komisijo, naj najde način, da se bodo ti postopki pospešili; |
| --- | --- |

37.

meni, da pri nobenem od teh dveh instrumentov ne bi smeli uvesti dodatnih meril v postopku registracije, temveč je treba stremeti k poenostavitvi; ugotavlja, da so trenutni postopki za registracijo zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb zapleteni in dolgotrajni. Poziva Komisijo, naj najde način, da se bodo ti postopki pospešili;

| 38. | poudarja, da je treba racionalizirati postopek obravnave zahtevkov za registracijo, vendar ne podpira zamisli, da bi postopek pregledovanja skrajšali tako, da bi v zgodnji fazi arbitrarno zavrnili zahtevke, ki jih Komisija oceni kot nepopolne; obžaluje, da se začetno stališče Komisije v mnogih primerih oblikuje prenaglo ali ne ustreza danemu primeru zaradi nepopolnega razumevanja posebnih značilnosti proizvoda ali lokalnega trga; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da je treba racionalizirati postopek obravnave zahtevkov za registracijo, vendar ne podpira zamisli, da bi postopek pregledovanja skrajšali tako, da bi v zgodnji fazi arbitrarno zavrnili zahtevke, ki jih Komisija oceni kot nepopolne; obžaluje, da se začetno stališče Komisije v mnogih primerih oblikuje prenaglo ali ne ustreza danemu primeru zaradi nepopolnega razumevanja posebnih značilnosti proizvoda ali lokalnega trga;

| 39. | poziva Komisijo, naj opravi študijo o ustreznih informacijah (z označevanjem in vsemi ostalimi razpoložljivimi sredstvi), ki so potrebne za proizvode z zaščitenimi označbami porekla (ZOP) in zaščitenimi geografskimi označbami (ZGO), kadar se proizvod trži pod zasebnim tržnim imenom proizvajalca; poziva k obvezni navedbi imena proizvajalca pri registraciji zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe, kadar se proizvod trži pod zasebnim tržnim imenom prodajalca; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj opravi študijo o ustreznih informacijah (z označevanjem in vsemi ostalimi razpoložljivimi sredstvi), ki so potrebne za proizvode z zaščitenimi označbami porekla (ZOP) in zaščitenimi geografskimi označbami (ZGO), kadar se proizvod trži pod zasebnim tržnim imenom proizvajalca; poziva k obvezni navedbi imena proizvajalca pri registraciji zaščitene označbe porekla in zaščitene geografske označbe, kadar se proizvod trži pod zasebnim tržnim imenom prodajalca;

| 40. | meni, da mora biti v primeru, ko se proizvod, ki je zaščiten z geografsko označbo, uporabi kot sestavina, organ, odgovoren za to označbo, ali drugi pristojni organ sposoben opredeliti pravila uporabe tega imena v prodajnih označbah predelanih proizvodov in da mora biti pooblaščen za izvajanje posebnih pregledov, ali so značilnosti, videz ali ugled proizvoda z geografsko označbo ostali nespremenjeni; meni, da mora Komisija oblikovati jasne smernice glede uporabe imen proizvodov z geografsko označbo, ki se uporabijo kot sestavine, na oznakah predelanega proizvoda, da bi se izognili vsakršnemu zavajanju potrošnika; |
| --- | --- |

40.

meni, da mora biti v primeru, ko se proizvod, ki je zaščiten z geografsko označbo, uporabi kot sestavina, organ, odgovoren za to označbo, ali drugi pristojni organ sposoben opredeliti pravila uporabe tega imena v prodajnih označbah predelanih proizvodov in da mora biti pooblaščen za izvajanje posebnih pregledov, ali so značilnosti, videz ali ugled proizvoda z geografsko označbo ostali nespremenjeni; meni, da mora Komisija oblikovati jasne smernice glede uporabe imen proizvodov z geografsko označbo, ki se uporabijo kot sestavine, na oznakah predelanega proizvoda, da bi se izognili vsakršnemu zavajanju potrošnika;

| 41. | se strinja z oblikovanjem pravil na ravni Skupnosti, ki bodo organom, zadolženim za upravljanje geografskih označb, omogočili določanje pravil za pakiranje svojih proizvodov, da bi se izognili vsakršnemu poslabšanju visoke kakovosti teh proizvodov; |
| --- | --- |

41.

se strinja z oblikovanjem pravil na ravni Skupnosti, ki bodo organom, zadolženim za upravljanje geografskih označb, omogočili določanje pravil za pakiranje svojih proizvodov, da bi se izognili vsakršnemu poslabšanju visoke kakovosti teh proizvodov;

| 42. | nasprotuje stališču, da je geografske označbe mogoče nadomestiti z blagovnimi znamkami, saj gre za bistveno drugačne pravne instrumente; poudarja, da je treba bolje pojasniti razlike med blagovnimi znamkami in geografskimi označbami; poziva k učinkovitemu izvajanju obstoječih predpisov Skupnosti, ki določajo, da subjekti, ki ne predstavljajo združenj proizvajalcev neke ZOP/ZGO, ne morejo registrirati blagovne znamke, ki vsebuje ali se sklicuje na to ZOP/ZGO; |
| --- | --- |

42.

nasprotuje stališču, da je geografske označbe mogoče nadomestiti z blagovnimi znamkami, saj gre za bistveno drugačne pravne instrumente; poudarja, da je treba bolje pojasniti razlike med blagovnimi znamkami in geografskimi označbami; poziva k učinkovitemu izvajanju obstoječih predpisov Skupnosti, ki določajo, da subjekti, ki ne predstavljajo združenj proizvajalcev neke ZOP/ZGO, ne morejo registrirati blagovne znamke, ki vsebuje ali se sklicuje na to ZOP/ZGO;

| 43. | zahteva, da temeljita zaščita geografskih označb po uradni dolžnosti postane obveznost upravnih organov v vseh državah članicah; izraža željo, da bi se to vprašanje posebej obravnavalo z revizijo Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (4) ter z boljšo opredelitvijo veljavnih postopkov nadzora v vseh fazah, tako pred trženjem izdelkov kot po njem; |
| --- | --- |

43.

zahteva, da temeljita zaščita geografskih označb po uradni dolžnosti postane obveznost upravnih organov v vseh državah članicah; izraža željo, da bi se to vprašanje posebej obravnavalo z revizijo Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila (4) ter z boljšo opredelitvijo veljavnih postopkov nadzora v vseh fazah, tako pred trženjem izdelkov kot po njem;

| 44. | meni, da je treba ohraniti instrument zajamčenih tradicionalnih posebnosti, medtem ko je treba ustrezna pravila registriranja še poenostaviti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ponovno pregleda instrument zajamčenih tradicionalnih posebnosti in preuči možnosti, da bi se ponudila boljša zaščita proizvodov iz te sheme, kot tudi druga sredstva, zaradi katerih bi bila ta shema privlačnejša proizvajalcem; opozarja, da je zajamčena tradicionalna posebnost razmeroma nov instrument, kar je razlog za njegov počasen razvoj; meni, da bi bilo treba ta instrument bolje predstaviti proizvajalcem in omogočiti, da postane prepoznavno orodje za spodbujanje kakovosti v Evropi; |
| --- | --- |

44.

meni, da je treba ohraniti instrument zajamčenih tradicionalnih posebnosti, medtem ko je treba ustrezna pravila registriranja še poenostaviti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ponovno pregleda instrument zajamčenih tradicionalnih posebnosti in preuči možnosti, da bi se ponudila boljša zaščita proizvodov iz te sheme, kot tudi druga sredstva, zaradi katerih bi bila ta shema privlačnejša proizvajalcem; opozarja, da je zajamčena tradicionalna posebnost razmeroma nov instrument, kar je razlog za njegov počasen razvoj; meni, da bi bilo treba ta instrument bolje predstaviti proizvajalcem in omogočiti, da postane prepoznavno orodje za spodbujanje kakovosti v Evropi;

| 45. | meni, da bi morala Komisija pretehtati možnost ustanovitve evropske baze znanja o starih receptih in zgodovinskih načinih priprave jedi, da bi preprečili izginjanje znanja o tradicionalnih jedeh in načinih priprave, ki se je prenašalo iz roda v rod; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi morala Komisija pretehtati možnost ustanovitve evropske baze znanja o starih receptih in zgodovinskih načinih priprave jedi, da bi preprečili izginjanje znanja o tradicionalnih jedeh in načinih priprave, ki se je prenašalo iz roda v rod;

| 46. | podpira uvedbo mehanizmov, ki bodo omogočili skupno vrednotenje in spodbujanje majhnih tradicionalnih, lokalnih in obrtniških obratov, ki so tesno vezani na posamezno območje in imajo geografsko ime, za katere so postopki pridobitve zaščitene označbe porekla/zaščitene geografske označbe zelo zahtevni in dragi; |
| --- | --- |

46.

podpira uvedbo mehanizmov, ki bodo omogočili skupno vrednotenje in spodbujanje majhnih tradicionalnih, lokalnih in obrtniških obratov, ki so tesno vezani na posamezno območje in imajo geografsko ime, za katere so postopki pridobitve zaščitene označbe porekla/zaščitene geografske označbe zelo zahtevni in dragi;

| 47. | opozarja, da se nekatere geografske označbe v tretjih državah sistematično zlorabljajo; to spodkopava ugled in podobo proizvodov z geografskimi označbami in zavaja potrošnike; poudarja, da je zagotavljanje varstva geografskih označb v tretjih državah dolg in zapleten postopek za proizvajalce, saj je vsaka tretja država verjetno razvila svoj sistem varovanja; poziva Evropsko komisijo, naj tehnično in finančno podpre organizacije, pristojne za geografske označbe, da bi se olajšala reševanje težav z zlorabami; |
| --- | --- |

47.

opozarja, da se nekatere geografske označbe v tretjih državah sistematično zlorabljajo; to spodkopava ugled in podobo proizvodov z geografskimi označbami in zavaja potrošnike; poudarja, da je zagotavljanje varstva geografskih označb v tretjih državah dolg in zapleten postopek za proizvajalce, saj je vsaka tretja država verjetno razvila svoj sistem varovanja; poziva Evropsko komisijo, naj tehnično in finančno podpre organizacije, pristojne za geografske označbe, da bi se olajšala reševanje težav z zlorabami;

| 48. | poziva k večji zaščiti geografskih označb






  — | v STO, s hkratno razširitvijo zaščite iz člena 23 sporazuma TRIPS na vse geografske označbe in z vzpostavitvijo pravno obvezujočega večstranskega registra geografskih označb; in |
| --- | --- | --- |

48.

poziva k večji zaščiti geografskih označb

—

v STO, s hkratno razširitvijo zaščite iz člena 23 sporazuma TRIPS na vse geografske označbe in z vzpostavitvijo pravno obvezujočega večstranskega registra geografskih označb; in

| — | v tretjih državah, s sklenitvijo dvostranskih sporazumov, zlasti z ekonomsko pomembnimi državami; |
| --- | --- |

—

v tretjih državah, s sklenitvijo dvostranskih sporazumov, zlasti z ekonomsko pomembnimi državami;

| — | podpira namero Komisije, da geografske označbe vključi v trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju in v delo prihodnje evropske opazovalne skupine za ponarejanje in piratstvo; ter |
| --- | --- |

—

podpira namero Komisije, da geografske označbe vključi v trgovinski sporazum za boj proti ponarejanju in v delo prihodnje evropske opazovalne skupine za ponarejanje in piratstvo; ter

| — | meni, da mora Komisija pred pričetkom trgovinskih pogajanj in med samimi pogajanji tesneje sodelovati z organi, ki predstavljajo proizvajalce izdelkov z geografsko označbo; |
| --- | --- |

—

meni, da mora Komisija pred pričetkom trgovinskih pogajanj in med samimi pogajanji tesneje sodelovati z organi, ki predstavljajo proizvajalce izdelkov z geografsko označbo;

| — | meni, da je resničen napredek v zvezi z geografskimi označbami glavni pogoj za uravnotežen sporazum v okviru kmetijskih pogajanj pri STO; |
| --- | --- |

—

meni, da je resničen napredek v zvezi z geografskimi označbami glavni pogoj za uravnotežen sporazum v okviru kmetijskih pogajanj pri STO;

| 49. | meni, da bi bilo treba okrepiti obveščanje in spodbujanje posebnega sistema zaščite geografskih označb; želi, da se Komisija še naprej zavzema za spodbujanje koncepta geografskih označb v tretjih državah, zlasti z večjo tehnično podporo v sodelovanju z evropskimi proizvajalci izdelkov z geografsko označbo in/ali organizacijami, ki jih predstavljajo; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi bilo treba okrepiti obveščanje in spodbujanje posebnega sistema zaščite geografskih označb; želi, da se Komisija še naprej zavzema za spodbujanje koncepta geografskih označb v tretjih državah, zlasti z večjo tehnično podporo v sodelovanju z evropskimi proizvajalci izdelkov z geografsko označbo in/ali organizacijami, ki jih predstavljajo;

Integrirana pridelava

| 50. | meni, da je treba spodbujati proizvodne sisteme, ki so okolju prijazni in temeljijo na racionalizaciji vloženih sredstev, kot velja za „integrirano pridelavo“; |
| --- | --- |

50.

meni, da je treba spodbujati proizvodne sisteme, ki so okolju prijazni in temeljijo na racionalizaciji vloženih sredstev, kot velja za „integrirano pridelavo“;

| 51. | poudarja, da bi z uvedbo zakonodaje o integrirani pridelavi na evropski ravni postala vidnejša prizadevanja kmetov in živinorejcev EU za varnost hrane, okolje in dobro počutje živali vpričo uvozu iz tretjih držav; meni, da je treba hkrati izvesti promocijsko in tržno kampanjo za evropsko integrirano pridelavo; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da bi z uvedbo zakonodaje o integrirani pridelavi na evropski ravni postala vidnejša prizadevanja kmetov in živinorejcev EU za varnost hrane, okolje in dobro počutje živali vpričo uvozu iz tretjih držav; meni, da je treba hkrati izvesti promocijsko in tržno kampanjo za evropsko integrirano pridelavo;

| 52. | podpira spodbujanje sistemov proizvodnje kakovostnih živil v skladu s trajnostnimi merili, kot je na primer integrirana pridelava; poziva k oblikovanju zakonodaje Skupnosti za to področje, da se poenotijo merila, ki obstajajo v različnih državah članicah, in k ustrezni spremljajoči promocijski kampanji, da se potrošniki seznanijo z najpomembnejšimi vidiki integrirane pridelave; |
| --- | --- |

52.

podpira spodbujanje sistemov proizvodnje kakovostnih živil v skladu s trajnostnimi merili, kot je na primer integrirana pridelava; poziva k oblikovanju zakonodaje Skupnosti za to področje, da se poenotijo merila, ki obstajajo v različnih državah članicah, in k ustrezni spremljajoči promocijski kampanji, da se potrošniki seznanijo z najpomembnejšimi vidiki integrirane pridelave;

Ekološko kmetovanje

| 53. | ponovno izraža prepričanje, da sta ekološko kmetovanje in integrirana pridelava koristna za zdravje potrošnikov, hkrati pa zagotavljata, da je proizvodni proces potekal brez okoljske škode, ki ponavadi nastane pri uporabi gnojil, evropskim kmetom pa omogočata tudi veliko priložnost za rast, čeprav sama po sebi nista rešitev vprašanja svetovne oskrbe s hrano v prihodnosti; podpira najnovejša prizadevanja za oblikovanje novega ekološkega logotipa EU, ki bo veljal za vse proizvode, pridelane v EU; |
| --- | --- |

53.

ponovno izraža prepričanje, da sta ekološko kmetovanje in integrirana pridelava koristna za zdravje potrošnikov, hkrati pa zagotavljata, da je proizvodni proces potekal brez okoljske škode, ki ponavadi nastane pri uporabi gnojil, evropskim kmetom pa omogočata tudi veliko priložnost za rast, čeprav sama po sebi nista rešitev vprašanja svetovne oskrbe s hrano v prihodnosti; podpira najnovejša prizadevanja za oblikovanje novega ekološkega logotipa EU, ki bo veljal za vse proizvode, pridelane v EU;

| 54. | meni, da bi moral obstajati pravi enotni trg za ekološke proizvode, h kateremu bi uvedba obveznega logotipa Skupnosti veliko prispevala; v tem smislu izraža podporo okviru, določenem v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (5), in upa, da se bodo njegova pravila čim prej v celoti izvajala, čeprav je šele nedavno začel veljati; |
| --- | --- |

54.

meni, da bi moral obstajati pravi enotni trg za ekološke proizvode, h kateremu bi uvedba obveznega logotipa Skupnosti veliko prispevala; v tem smislu izraža podporo okviru, določenem v Uredbi Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91 (5), in upa, da se bodo njegova pravila čim prej v celoti izvajala, čeprav je šele nedavno začel veljati;

| 55. | poudarja, da imajo države članice in tudi EU dolžnost spodbujati kakovostne proizvode in jih zaščititi na mednarodni ravni; v zvezi s tem meni, da je treba strožje nadzirati ekološke proizvode iz tretjih držav zaradi poštene konkurence med ekološkimi proizvodi iz EU in iz tretjih držav; |
| --- | --- |

55.

poudarja, da imajo države članice in tudi EU dolžnost spodbujati kakovostne proizvode in jih zaščititi na mednarodni ravni; v zvezi s tem meni, da je treba strožje nadzirati ekološke proizvode iz tretjih držav zaradi poštene konkurence med ekološkimi proizvodi iz EU in iz tretjih držav;

| 56. | meni, da označevanje proizvodov iz običajnega kmetijstva na način, ki vzbuja občutek, da ti proizvodi prihajajo iz ekološke pridelave, ovira razvoj notranjega trga za ekološko pridelane proizvode v EU; zato izraža zaskrbljenost spričo prizadevanj za razširitev uporabe znaka za ekološke proizvode tudi na proizvode, ki niso proizvedeni v skladu z načeli ekološkega kmetijstva; |
| --- | --- |

56.

meni, da označevanje proizvodov iz običajnega kmetijstva na način, ki vzbuja občutek, da ti proizvodi prihajajo iz ekološke pridelave, ovira razvoj notranjega trga za ekološko pridelane proizvode v EU; zato izraža zaskrbljenost spričo prizadevanj za razširitev uporabe znaka za ekološke proizvode tudi na proizvode, ki niso proizvedeni v skladu z načeli ekološkega kmetijstva;

| 57. | je zaskrbljen nad vse večjim številom zasebnih ekoloških označb pri neprehrambenih proizvodih, sektorju, ki je v velikem razmahu in ga ne pokriva Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91; zahteva od Komisije, da preuči možnost razširitve uredbe na ta sektor; |
| --- | --- |

57.

je zaskrbljen nad vse večjim številom zasebnih ekoloških označb pri neprehrambenih proizvodih, sektorju, ki je v velikem razmahu in ga ne pokriva Uredba Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov in razveljavitvi Uredbe (EGS) št. 2092/91; zahteva od Komisije, da preuči možnost razširitve uredbe na ta sektor;

| 58. | ponavlja, da je za boljše delovanje notranjega trga za ekološke proizvode v EU treba:






  — | zagotoviti, da ekološki proizvodi iz tretjih držav izpolnjujejo enake zahteve kakor ekološki proizvodi iz Evropske unije ter da se pospeši nadzor nad izpolnjevanjem zahtev; |
| --- | --- | --- |

58.

ponavlja, da je za boljše delovanje notranjega trga za ekološke proizvode v EU treba:

—

zagotoviti, da ekološki proizvodi iz tretjih držav izpolnjujejo enake zahteve kakor ekološki proizvodi iz Evropske unije ter da se pospeši nadzor nad izpolnjevanjem zahtev;

| — | navesti državo porekla na svežih in predelanih ekoloških proizvodih, uvoženih iz tretjih držav ne glede na to, ali se uporabi tudi logotip Skupnosti za ekološke proizvode, |
| --- | --- |

—

navesti državo porekla na svežih in predelanih ekoloških proizvodih, uvoženih iz tretjih držav ne glede na to, ali se uporabi tudi logotip Skupnosti za ekološke proizvode,

| — | okrepiti verodostojnost evropskega logotipa s programi za spodbujanje prodaje ekoloških proizvodov, in |
| --- | --- |

—

okrepiti verodostojnost evropskega logotipa s programi za spodbujanje prodaje ekoloških proizvodov, in

| — | jasno razločevati označevanje nekmetijskih proizvodov, ki se nanaša na metodo ekološke pridelave, od označevanja kmetijskih proizvodov ekološke pridelave; |
| --- | --- |

—

jasno razločevati označevanje nekmetijskih proizvodov, ki se nanaša na metodo ekološke pridelave, od označevanja kmetijskih proizvodov ekološke pridelave;

| 59. | pozdravlja vzpostavitev služb za tradicionalne in ekološke proizvode na ravni držav članic; meni, da bi morala imeti vsaka država članica javne ali zasebne ustanove za preverjanje lokalne ekološke in kakovostne pridelave ter njeno promocijo, ki bi jih priznavali proizvajalci in potrošniki; |
| --- | --- |

59.

pozdravlja vzpostavitev služb za tradicionalne in ekološke proizvode na ravni držav članic; meni, da bi morala imeti vsaka država članica javne ali zasebne ustanove za preverjanje lokalne ekološke in kakovostne pridelave ter njeno promocijo, ki bi jih priznavali proizvajalci in potrošniki;

| 60. | poziva Komisijo, naj pojasni, kako namerava spodbujati kupovanje lokalnih ekološko pridelanih kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

60.

poziva Komisijo, naj pojasni, kako namerava spodbujati kupovanje lokalnih ekološko pridelanih kmetijskih proizvodov;

Zasebni sistemi certificiranja

| 61. | poudarja, da v tem trenutku zasebni sistemi certificiranja ne dajejo dodatnih informacij o kakovosti zadevnih proizvodov: v mnogih primerih celo finančno in upravno obremenjujejo kmete pri dostopu do trga; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da v tem trenutku zasebni sistemi certificiranja ne dajejo dodatnih informacij o kakovosti zadevnih proizvodov: v mnogih primerih celo finančno in upravno obremenjujejo kmete pri dostopu do trga;

| 62. | poziva k popisu vseh zasebnih sistemov certificiranja kakovosti, ki jih morajo evropski proizvajalci obvezno izvajati poleg specifikacij kakovosti, določenih v zakonodaji EU; podpira vzpostavitev zakonodajnega okvira Skupnosti s temeljnimi načeli za pregledno izvajanje zadevnih zasebnih sistemov certificiranja; |
| --- | --- |

62.

poziva k popisu vseh zasebnih sistemov certificiranja kakovosti, ki jih morajo evropski proizvajalci obvezno izvajati poleg specifikacij kakovosti, določenih v zakonodaji EU; podpira vzpostavitev zakonodajnega okvira Skupnosti s temeljnimi načeli za pregledno izvajanje zadevnih zasebnih sistemov certificiranja;

| 63. | podpira pobudo Komisije za izdelavo smernic dobre prakse pri delovanju vseh sistemov, povezanih s kakovostjo kmetijskih proizvodov; te smernice, ki jih morajo upravljavci upoštevati, morajo vsebovati vrsto konceptov, ki proizvajalcem pomagajo povečati dodano vrednost njihovih proizvodov, spodbujajo vzajemno priznavanje sistemov certificiranja, izboljšujejo sodelovanje proizvajalcev pri njihovi izdelavi in prek združenj proizvajalcev podpirajo zmanjšanje upravnega bremena potrjevanja, da bi se stroški kmetov čim bolj znižali; |
| --- | --- |

63.

podpira pobudo Komisije za izdelavo smernic dobre prakse pri delovanju vseh sistemov, povezanih s kakovostjo kmetijskih proizvodov; te smernice, ki jih morajo upravljavci upoštevati, morajo vsebovati vrsto konceptov, ki proizvajalcem pomagajo povečati dodano vrednost njihovih proizvodov, spodbujajo vzajemno priznavanje sistemov certificiranja, izboljšujejo sodelovanje proizvajalcev pri njihovi izdelavi in prek združenj proizvajalcev podpirajo zmanjšanje upravnega bremena potrjevanja, da bi se stroški kmetov čim bolj znižali;

Politika informiranja in pospeševanja prodaje

| 64. | obžaluje, da v sporočilu Komisije ni navedena potreba po podpiranju promocijskih ukrepov, ki so še kako pomembni za zagotavljanje donosnosti ukrepov kmetov v zvezi s kakovostjo, varnostjo hrane in okoljem; meni, da je treba pregledati instrumente promocije, ki jih ima Evropska unija na voljo, in izboljšati njihovo učinkovitost; v zvezi s tem predlaga razširitev pomoči za promocijo, ki je bila pred kratkim uvedena v vinskem sektorju, na trg EU; |
| --- | --- |

64.

obžaluje, da v sporočilu Komisije ni navedena potreba po podpiranju promocijskih ukrepov, ki so še kako pomembni za zagotavljanje donosnosti ukrepov kmetov v zvezi s kakovostjo, varnostjo hrane in okoljem; meni, da je treba pregledati instrumente promocije, ki jih ima Evropska unija na voljo, in izboljšati njihovo učinkovitost; v zvezi s tem predlaga razširitev pomoči za promocijo, ki je bila pred kratkim uvedena v vinskem sektorju, na trg EU;

| 65. | podpira evropska prizadevanja za čim obsežnejše in učinkovitejše seznanjanje javnosti o prednostih politik EU glede kakovosti in varnosti hrane; priporoča Komisiji in državam članicam, naj okrepijo svoja prizadevanja za informiranje o standardih kakovosti in varnosti hrane, ki veljajo za proizvode Skupnosti, ter njihovo promocijo; |
| --- | --- |

65.

podpira evropska prizadevanja za čim obsežnejše in učinkovitejše seznanjanje javnosti o prednostih politik EU glede kakovosti in varnosti hrane; priporoča Komisiji in državam članicam, naj okrepijo svoja prizadevanja za informiranje o standardih kakovosti in varnosti hrane, ki veljajo za proizvode Skupnosti, ter njihovo promocijo;

| 66. | ta prizadevanja za komunikacijo in obveščanje o prizadevanjih glede geografske označbe in blagovnih znamk Skupnosti bi bilo treba udejanjati z javnimi in/ali zasebni subjekti, posamezniki ali organizacijami; |
| --- | --- |

66.

ta prizadevanja za komunikacijo in obveščanje o prizadevanjih glede geografske označbe in blagovnih znamk Skupnosti bi bilo treba udejanjati z javnimi in/ali zasebni subjekti, posamezniki ali organizacijami;

| 67. | meni, da morajo glede na to, kako pomemben je evropski trg za proizvajalce izdelkov z geografsko označbo, Komisija in države članice omogočiti dodatna finančna sredstva za promocijske programe v notranjem trgu in hkrati nadaljevati z višanjem proračuna za promocijske kampanje v tretjih državah; |
| --- | --- |

67.

meni, da morajo glede na to, kako pomemben je evropski trg za proizvajalce izdelkov z geografsko označbo, Komisija in države članice omogočiti dodatna finančna sredstva za promocijske programe v notranjem trgu in hkrati nadaljevati z višanjem proračuna za promocijske kampanje v tretjih državah;

| 68. | poudarja, da bi morala biti politika obveščanja usmerjena ne le k potrošnikom, temveč tudi k proizvajalcem, saj je ravnanje slednjih tesno povezano z njihovim poznavanjem trga in zadovoljstva potrošnikov s kakovostjo njihovih proizvodov; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da bi morala biti politika obveščanja usmerjena ne le k potrošnikom, temveč tudi k proizvajalcem, saj je ravnanje slednjih tesno povezano z njihovim poznavanjem trga in zadovoljstva potrošnikov s kakovostjo njihovih proizvodov;

| 69. | poudarja vlogo, ki jo lahko ima financiranje tega področja na ravni EU, zlasti s sredstvi, ki so na voljo v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EAFRD); opozarja pa, da so se zaradi svetovne finančne krize kreditni pogoji za male proizvajalce zaostrili, kar močno omejuje njihov dostop do sofinanciranja, kot je predvideno v programih za razvoj podeželja; v zvezi s tem predlaga Komisiji, da preuči možnost uskladitve sistema kreditov za kmete na ravni Unije; |
| --- | --- |

69.

poudarja vlogo, ki jo lahko ima financiranje tega področja na ravni EU, zlasti s sredstvi, ki so na voljo v okviru Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EAFRD); opozarja pa, da so se zaradi svetovne finančne krize kreditni pogoji za male proizvajalce zaostrili, kar močno omejuje njihov dostop do sofinanciranja, kot je predvideno v programih za razvoj podeželja; v zvezi s tem predlaga Komisiji, da preuči možnost uskladitve sistema kreditov za kmete na ravni Unije;

| 70. | podpira spodbujanje kmetijskih tržnic, ki jih neposredno upravljajo kmetje, kot krajev prodaje sezonskih lokalnih proizvodov, saj je na ta način mogoče zagotoviti pošteno ceno za kakovostne proizvode, hkrati pa okrepiti povezavo med proizvodom in njegovim poreklom ter spodbujati potrošnike, da se pri izbiri odločajo na podlagi ozaveščenosti o kakovosti; meni, da bi morale države članice spodbujati vzpostavljanje tržnih enot, kjer lahko proizvajalci potrošnikom neposredno predstavijo svoje proizvode; |
| --- | --- |

70.

podpira spodbujanje kmetijskih tržnic, ki jih neposredno upravljajo kmetje, kot krajev prodaje sezonskih lokalnih proizvodov, saj je na ta način mogoče zagotoviti pošteno ceno za kakovostne proizvode, hkrati pa okrepiti povezavo med proizvodom in njegovim poreklom ter spodbujati potrošnike, da se pri izbiri odločajo na podlagi ozaveščenosti o kakovosti; meni, da bi morale države članice spodbujati vzpostavljanje tržnih enot, kjer lahko proizvajalci potrošnikom neposredno predstavijo svoje proizvode;

| 71. | poziva k vzpostavitvi programov za spodbujanje prodaje na lokalnih trgih z namenom podpreti lokalne in regionalne pobude za predelavo in trženje; meni, da bi to lahko dosegle zadruge proizvajalcev glede na njihov prispevek k povečanju dodane vrednosti na podeželju; |
| --- | --- |

71.

poziva k vzpostavitvi programov za spodbujanje prodaje na lokalnih trgih z namenom podpreti lokalne in regionalne pobude za predelavo in trženje; meni, da bi to lahko dosegle zadruge proizvajalcev glede na njihov prispevek k povečanju dodane vrednosti na podeželju;

*

* *

| 72. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

72.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0098.

(2)  UL C 328, 26.10.1998, str. 232.

(3)  primeri: „consortium“ v Italiji, „consejo regulador“ v Španiji in „organisme de défense et de gestion“ ali „détenteur d'IG“ v Franciji;

(4)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

(5)  UL L 189, 20. 7. 2007, str. 1.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/34

---

Četrtek, 25. marca 2010Učinki svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje

P7_TA(2010)0089

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (2009/2150(INI))

2011/C 4 E/06

Evropski parlament,

ob upoštevanju vrhunskega srečanja skupine G-20 v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009 in v Londonu dne 2. aprila 2009,

ob upoštevanju vrhunskega srečanja skupine G-8 v L’Aquili, v Italiji, od 8. do 10. julija 2009,

ob upoštevanju deklaracije tisočletja OZN z dne 8. septembra 2000, v kateri so opredeljeni razvojni cilji tisočletja, ki jih je skupaj določila mednarodna skupnost, da bi med drugim izkoreninila revščino in lakoto,

ob upoštevanju evropskega soglasja o razvoju (1) ter kodeksa ravnanja EU o dopolnjevanju in delitvi dela v okviru razvojne politike (2),

ob upoštevanju soglasja iz Monterreyja, sprejetega na mednarodni konferenci o financiranju za razvoj od 18. do 22. marca 2002 v Monterreyju, Mehiki,

ob upoštevanju pariške deklaracije o učinkovitosti pomoči in agende za ukrepanje iz Akre,

ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada o posledicah svetovne finančne krize za države z nizkim prihodkom – dopolnitev, ki je bilo objavljeno septembra 2009,

ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada o svetovnih gospodarskih napovedih – podpora okrevanju, objavljenega oktobra 2009,

ob upoštevanju poročila Mednarodnega denarnega sklada o dopolnjenih svetovnih gospodarskih napovedih, objavljenega januarja 2010,

ob upoštevanju poročila Svetovne banke z naslovom Zaščita napredka: izzivi držav z nizkim prihodkom v svetovni recesiji, ki je bilo objavljeno septembra 2009,

ob upoštevanju poročila Svetovne banke z naslovom Globalno financiranje razvoja: oris globalnega okrevanja 2009, objavljenega junija 2009,

ob upoštevanju poročila Svetovne banke z naslovom dopolnjeni svetovni gospodarski obeti – kriza, finance in rast, objavljenega januarja 2010,

ob upoštevanju evropskega poročila o razvoju o premagovanju šibkosti v Afriki oblikovanje novega evropskega pristopa, ki je bilo objavljeno oktobra 2009,

ob upoštevanju študije, ki jo je pripravila družba za svetovanje HTSPE z naslovom Program učinkovitosti pomoči: koristi evropskega pristopa, ki jo je naročila Komisija in je bila objavljena oktobra 2009,

ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN za odpravo vrzeli pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja o krepitvi svetovnega partnerstva za razvoj v času krize, ki je bilo objavljeno septembra 2009,

ob upoštevanju poročila Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) z naslovom Poročilo o trgovini in razvoju za leto 2009, objavljenega septembra 2009,

ob upoštevanju poročila Konference Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) z naslovom Poročilo o najmanj razvitih državah za leto 2009: upravljanje držav in razvoja,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2009 o vrhunskem srečanju Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter o zanesljivi preskrbi s hrano (3),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2009 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (4),

ob upoštevanju svoje predstavitve o učinkih svetovne finančne krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje, ki je potekala 10. novembra 2009, in zlasti prispevka profesorja Guttorma Schjelderupa o nezakonitih denarnih tokovih in davčnih oazah,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2009 o vrhunskem srečanju skupine G20 24. in 25. septembra 2009 v Pittsburghu (5),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2009 o letnih poročilih Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj za leto 2007 (6),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2006 o novih finančnih instrumentih za razvoj v zvezi s cilji novega tisočletja (7),

ob upoštevanju skupne resolucije o vplivu finančne krize na države AKP, ki jo je 3. decembra 2009 sprejela skupna parlamentarna skupščina AKP-EU v Luandi,

ob upoštevanju sodbe Sodišča z dne 6. novembra 2008 o pravni podlagi Sklepa 2006/1016/ES (8),

ob upoštevanju Direktive 2009/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (9),

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 8. aprila 2009 z naslovom Podpora državam v razvoju pri spopadanju s krizo (KOM(2009)0160),

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije z dne 5. aprila 2005 o novih virih financiranja za razvoj: pregled možnosti (SEC(2005)0467),

ob upoštevanju sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 18. in 19. maja 2009 o podpori državam v razvoju pri spopadanju s krizo,

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 15. septembra 2009 z naslovom Usklajenost politik za razvoj – vzpostavitev okvira politik za pristop celotne Unije (KOM(2009)0458) in sklepov Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 17. novembra 2009 o skladnosti politike za razvoj in operativnega okvira za učinkovitost pomoči,

ob upoštevanju konference ZN o svetovni finančni in gospodarski krizi ter njenih posledicah za razvoj in odobritev zaključkov konference generalne skupščine ZN v Resoluciji 63/303 z 9. julija 2009,

ob upoštevanju konference o inovativnem financiranju, ki je potekala 28. in 29. maja 2009 v Parizu, ter mednarodne konference o financiranju razvoja, ki je potekala od 28. novembra do 2. decembra 2008 v Dohi,

ob upoštevanju priporočil odbora strokovnjakov predsednika generalne skupščine ZN o reformah mednarodnega monetarnega in finančnega sistema, objavljenih marca 2009,

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora razvoj ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0034/2010),

| A. | ker so gospodarstva v vzponu in razvoju v letu 2009 dosegla le 2,1 % rast v primerjavi s 6,1-odstotno stopnjo rasti leta 2008, |
| --- | --- |

A.

ker so gospodarstva v vzponu in razvoju v letu 2009 dosegla le 2,1 % rast v primerjavi s 6,1-odstotno stopnjo rasti leta 2008,

| B. | ker naj bi globalna trgovina z blagom v letu 2009 padla za 17 %, naložbe v trgovino in infrastrukturo pa omahujejo zaradi kreditnega krča ter ker je kriza še posebej hudo prizadela najmanj razvite države, |
| --- | --- |

B.

ker naj bi globalna trgovina z blagom v letu 2009 padla za 17 %, naložbe v trgovino in infrastrukturo pa omahujejo zaradi kreditnega krča ter ker je kriza še posebej hudo prizadela najmanj razvite države,

| C. | ker si mednarodne finančne institucije na vso moč prizadevajo, da bi izpolnile potrebe držav v razvoju, in se bodo soočile s hudimi omejitvami posojil, če ne bo zagotovljenega več kapitala, |
| --- | --- |

C.

ker si mednarodne finančne institucije na vso moč prizadevajo, da bi izpolnile potrebe držav v razvoju, in se bodo soočile s hudimi omejitvami posojil, če ne bo zagotovljenega več kapitala,

| D. | ker ne smemo spregledati učinka svetovne krize na države v razvoju s srednje visokim prihodkom, |
| --- | --- |

D.

ker ne smemo spregledati učinka svetovne krize na države v razvoju s srednje visokim prihodkom,

| E. | ker so vrzeli v ureditvi, spremljanju in nadzoru finančnega sektorja, pomanjkljivo spremljanje in mehanizmi za hitro opozarjanje, kot tudi določene politike mednarodnih finančnih institucij, povzročile pospešeno sistemsko krizo svetovnih razsežnosti, zaradi česar je treba preoblikovati obstoječe vzorce, kar bi moralo vključevati mednarodno kompenzacijo in delitev bremena, |
| --- | --- |

E.

ker so vrzeli v ureditvi, spremljanju in nadzoru finančnega sektorja, pomanjkljivo spremljanje in mehanizmi za hitro opozarjanje, kot tudi določene politike mednarodnih finančnih institucij, povzročile pospešeno sistemsko krizo svetovnih razsežnosti, zaradi česar je treba preoblikovati obstoječe vzorce, kar bi moralo vključevati mednarodno kompenzacijo in delitev bremena,

| F. | ker davčne oaze ponujajo kraj za skrivanje denarja, kar daje ovira dobro upravljanje, zlasti na področju obdavčevanja in pravne države; ker naj bi nezakoniti tokovi kapitala iz držav v razvoju znašali med 641 in 941 milijardami USD, kar je približno desetkratna vrednost svetovne razvojne pomoči, |
| --- | --- |

F.

ker davčne oaze ponujajo kraj za skrivanje denarja, kar daje ovira dobro upravljanje, zlasti na področju obdavčevanja in pravne države; ker naj bi nezakoniti tokovi kapitala iz držav v razvoju znašali med 641 in 941 milijardami USD, kar je približno desetkratna vrednost svetovne razvojne pomoči,

| G. | ker je svetovna korupcija po letnem poročilu za 2008 organizacije Transparency International sedaj dosegla 50 milijard USD, kar je skoraj polovica celotnega obsega svetovne uradne razvojne pomoči ali naložb, ki so potrebne za uresničitev ciljev glede pitne vode in javne higiene, |
| --- | --- |

G.

ker je svetovna korupcija po letnem poročilu za 2008 organizacije Transparency International sedaj dosegla 50 milijard USD, kar je skoraj polovica celotnega obsega svetovne uradne razvojne pomoči ali naložb, ki so potrebne za uresničitev ciljev glede pitne vode in javne higiene,

| H. | ker je Evropska unija največja donatorica pomoči, saj je leta 2008 zagotovila 60 % svetovne pomoči, in ker Komisija napoveduje, da bo leta 2009 za 22 milijard USD primanjkljaja za zaveze uradne razvojne pomoči, |
| --- | --- |

H.

ker je Evropska unija največja donatorica pomoči, saj je leta 2008 zagotovila 60 % svetovne pomoči, in ker Komisija napoveduje, da bo leta 2009 za 22 milijard USD primanjkljaja za zaveze uradne razvojne pomoči,

| I. | ker bo manjša proizvodnja naprednih gospodarstev, do katere je prišlo zaradi globalne krize, neizogibno povzročila upad obsega uradne razvojne pomoči v času, ko je zunanja pomoč odločilnega pomena za države v razvoju, |
| --- | --- |

I.

ker bo manjša proizvodnja naprednih gospodarstev, do katere je prišlo zaradi globalne krize, neizogibno povzročila upad obsega uradne razvojne pomoči v času, ko je zunanja pomoč odločilnega pomena za države v razvoju,

| J. | ker skoraj vse obljube EU (99 %) izhajajo iz teh obvez; 8,8 milijardi EUR je bilo izplačanih predhodno, zato obstaja nevarnost, da bo v prihodnjih letih na voljo manj razvojne pomoči, |
| --- | --- |

J.

ker skoraj vse obljube EU (99 %) izhajajo iz teh obvez; 8,8 milijardi EUR je bilo izplačanih predhodno, zato obstaja nevarnost, da bo v prihodnjih letih na voljo manj razvojne pomoči,

| K. | ker bi evropski pristop do učinkovitosti pomoči lahko zagotovil povečanje učinkovitosti za 3 do 6 milijard EUR letno za obdobje med 2010 in 2015, |
| --- | --- |

K.

ker bi evropski pristop do učinkovitosti pomoči lahko zagotovil povečanje učinkovitosti za 3 do 6 milijard EUR letno za obdobje med 2010 in 2015,

| 1. | se docela zaveda, da so si v zadnjih dveh letih krize sledile (prehrambna, energetska, podnebna, finančna, gospodarska in socialna kriza), kar je resno vplivalo na industrializirane države in na države v vzponu, a imelo uničujoče posledice za revne skupine prebivalcev v državah v razvoju, z več kot 200 milijoni delavcev, ki so po celem svetu izpostavljeni skrajnji revščini, in več kot šestino svetovnega prebivalca, ki trpi lakoto; |
| --- | --- |

1.

se docela zaveda, da so si v zadnjih dveh letih krize sledile (prehrambna, energetska, podnebna, finančna, gospodarska in socialna kriza), kar je resno vplivalo na industrializirane države in na države v vzponu, a imelo uničujoče posledice za revne skupine prebivalcev v državah v razvoju, z več kot 200 milijoni delavcev, ki so po celem svetu izpostavljeni skrajnji revščini, in več kot šestino svetovnega prebivalca, ki trpi lakoto;

| 2. | poudarja, da je EU obvezana pomagati državam v razvoju pri soočanju z bremeni svetovne gospodarske krize in podnebnih sprememb, za katera niso odgovorne; v zvezi s tem poziva države članice, naj v celoti izpolnijo svoje obveznosti uradne razvojne pomoči do držav v razvoju; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je EU obvezana pomagati državam v razvoju pri soočanju z bremeni svetovne gospodarske krize in podnebnih sprememb, za katera niso odgovorne; v zvezi s tem poziva države članice, naj v celoti izpolnijo svoje obveznosti uradne razvojne pomoči do držav v razvoju;

| 3. | poziva h krepitvi zavez za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 in poziva k bolj usklajenem ukrepanju med revizijo razvojnih ciljev tisočletja leta 2010; poziva države članice, naj izrazijo kar največjo podporo vrhunskemu srečanju Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja v letu 2010 in dosežejo skupno stališče zanj; |
| --- | --- |

3.

poziva h krepitvi zavez za uresničevanje razvojnih ciljev tisočletja do leta 2015 in poziva k bolj usklajenem ukrepanju med revizijo razvojnih ciljev tisočletja leta 2010; poziva države članice, naj izrazijo kar največjo podporo vrhunskemu srečanju Združenih narodov o razvojnih ciljih tisočletja v letu 2010 in dosežejo skupno stališče zanj;

| 4. | poziva države članice, naj v celoti izpolnijo svoje zaveze glede uradne razvojne pomoči, tako na dvostranski kot na večstranski ravni; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj v celoti izpolnijo svoje zaveze glede uradne razvojne pomoči, tako na dvostranski kot na večstranski ravni;

| 5. | poziva države članice, naj povečajo obseg uradne razvojne pomoči, da bodo dosegle skupni cilj 0,56-odstotnega deleža uradne razvojne pomoči/bruto nacionalnega dohodka (BND) do leta 2010 in cilj 0,7 % do leta 2015; poleg tega jih poziva, naj si bolj prizadevajo za večjo učinkovitost pomoči z izvajanjem pariške deklaracije in agende za ukrepanje iz Akre, pri čemer naj bolje medsebojno usklajujejo ukrepe, izboljšajo predvidljivost in trajnost mehanizmov pomoči, pospešijo zagotavljanje pomoči, nadalje sproščajo pomoč ter povečajo absorpcijsko sposobnost prejemnikov pomoči; podpira novo mednarodno pobudo za preglednost pomoči, katere cilj je izboljšati razpoložljivost in dostopnost informacij o pomoči, s čimer bi povečali njeno legitimnost in zagotovili, da bi se uporabila na čim bolj učinkovit način za boj proti revščini; poziva vse države članice, ki te pobude še niso podprle, naj to storijo; |
| --- | --- |

5.

poziva države članice, naj povečajo obseg uradne razvojne pomoči, da bodo dosegle skupni cilj 0,56-odstotnega deleža uradne razvojne pomoči/bruto nacionalnega dohodka (BND) do leta 2010 in cilj 0,7 % do leta 2015; poleg tega jih poziva, naj si bolj prizadevajo za večjo učinkovitost pomoči z izvajanjem pariške deklaracije in agende za ukrepanje iz Akre, pri čemer naj bolje medsebojno usklajujejo ukrepe, izboljšajo predvidljivost in trajnost mehanizmov pomoči, pospešijo zagotavljanje pomoči, nadalje sproščajo pomoč ter povečajo absorpcijsko sposobnost prejemnikov pomoči; podpira novo mednarodno pobudo za preglednost pomoči, katere cilj je izboljšati razpoložljivost in dostopnost informacij o pomoči, s čimer bi povečali njeno legitimnost in zagotovili, da bi se uporabila na čim bolj učinkovit način za boj proti revščini; poziva vse države članice, ki te pobude še niso podprle, naj to storijo;

| 6. | poudarja, da je izpolnitev zavez uradne razvojne pomoči obvezna, a še vedno nezadostna za reševanje razvojnih nujnih razmer, in ponovno poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja obstoječe inovativne instrumente za financiranje razvoja in nujno opredeli dodatne inovativne vire; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je izpolnitev zavez uradne razvojne pomoči obvezna, a še vedno nezadostna za reševanje razvojnih nujnih razmer, in ponovno poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja obstoječe inovativne instrumente za financiranje razvoja in nujno opredeli dodatne inovativne vire;

| 7. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se uradna razvojna pomoč za javno zdravje, zlasti spolno in reproduktivno, ki je ključno za doseganje razvojnih ciljev tisočletja, zmanjšuje; poudarja, da je zdrava in močna delovna sila pogoj za gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

7.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se uradna razvojna pomoč za javno zdravje, zlasti spolno in reproduktivno, ki je ključno za doseganje razvojnih ciljev tisočletja, zmanjšuje; poudarja, da je zdrava in močna delovna sila pogoj za gospodarski razvoj;

| 8. | poziva Komisijo, naj nadaljuje reformo mednarodnega razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj nadaljuje reformo mednarodnega razvojnega sodelovanja;

| 9. | poudarja, da tekoča reforma mednarodne strukture za pomoč ne sme pomeniti nazadovanja v dosedanjih dosežkih na področju razvoja, državam članicam pa ne sme služiti za zanikanje svojih obljub; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da tekoča reforma mednarodne strukture za pomoč ne sme pomeniti nazadovanja v dosedanjih dosežkih na področju razvoja, državam članicam pa ne sme služiti za zanikanje svojih obljub;

| 10. | meni, da zgolj na podlagi obsega sredstev razvojne pomoči ni mogoče soditi o smotrnosti in učinkovitosti ukrepov Evropske unije za razvojno pomoč; |
| --- | --- |

10.

meni, da zgolj na podlagi obsega sredstev razvojne pomoči ni mogoče soditi o smotrnosti in učinkovitosti ukrepov Evropske unije za razvojno pomoč;

| 11. | meni, da mora imeti premostitev finančne in gospodarske krize še naprej prednost; |
| --- | --- |

11.

meni, da mora imeti premostitev finančne in gospodarske krize še naprej prednost;

| 12. | poudarja, da je treba še naprej zagotavljati pomoč in jo stalno prilagajati novim dejstvom in razmeram; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da je treba še naprej zagotavljati pomoč in jo stalno prilagajati novim dejstvom in razmeram;

| 13. | poudarja, da svetovna gospodarska kriza zahteva izpopolnjeno razvojno sodelovanje tako glede kakovosti kot obsega; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da svetovna gospodarska kriza zahteva izpopolnjeno razvojno sodelovanje tako glede kakovosti kot obsega;

| 14. | poudarja, da so bili kreditna kriza, negotovost, ki jo je povzročil cikel gospodarske depresije, ter padec v trgovini, naložbah in nakazilih izseljencev na mednarodni ravni kanali, po katerih se je kriza prenesla iz razvitih držav v države v razvoju, in da mora na vseh teh področjih EU nujno sprejeti spodbude ter na skupen, obsežen in usklajen način uveljaviti svojo prisotnost na mednarodnem prizorišču; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da so bili kreditna kriza, negotovost, ki jo je povzročil cikel gospodarske depresije, ter padec v trgovini, naložbah in nakazilih izseljencev na mednarodni ravni kanali, po katerih se je kriza prenesla iz razvitih držav v države v razvoju, in da mora na vseh teh področjih EU nujno sprejeti spodbude ter na skupen, obsežen in usklajen način uveljaviti svojo prisotnost na mednarodnem prizorišču;

| 15. | poziva Svet in Komisijo, naj bosta pri preverjanju instrumentov in politik za razvojno sodelovanje pozorna tudi na to, da bosta neželene učinke na gospodarstva držav v razvoju, kot so čedalje večja odvisnost od prenosov razvojne pomoči, ki negativno vplivajo na rast, plače in zaposlovanje, oblikovanje struktur za iskanje rent in korupcija, ohranila na kolikor mogoče nizki ravni; |
| --- | --- |

15.

poziva Svet in Komisijo, naj bosta pri preverjanju instrumentov in politik za razvojno sodelovanje pozorna tudi na to, da bosta neželene učinke na gospodarstva držav v razvoju, kot so čedalje večja odvisnost od prenosov razvojne pomoči, ki negativno vplivajo na rast, plače in zaposlovanje, oblikovanje struktur za iskanje rent in korupcija, ohranila na kolikor mogoče nizki ravni;

| 16. | poziva Svet in Komisijo, naj izboljšata usklajenost dvostranskega in večstranskega razvojnega sodelovanja, saj so pomanjkljivosti na tem področju med glavnimi vzroki za pomanjkanje učinkovitosti razvojne pomoči; |
| --- | --- |

16.

poziva Svet in Komisijo, naj izboljšata usklajenost dvostranskega in večstranskega razvojnega sodelovanja, saj so pomanjkljivosti na tem področju med glavnimi vzroki za pomanjkanje učinkovitosti razvojne pomoči;

| 17. | priznava, da zaradi vrzeli v ureditvi in nadzoru finančnega sektorja ter nekaterih politik mednarodnih finančnih institucij, krize ni bilo mogoče preprečiti, in da so se namesto tega negativne posledice še povečale; poudarja, da so v nasprotju z razvitimi državami ti pogoji ostro zmanjšali zmogljivosti držav v razvoju za odzivanje na upočasnitev gospodarske rasti s sprejetjem ukrepov davčnih spodbud; |
| --- | --- |

17.

priznava, da zaradi vrzeli v ureditvi in nadzoru finančnega sektorja ter nekaterih politik mednarodnih finančnih institucij, krize ni bilo mogoče preprečiti, in da so se namesto tega negativne posledice še povečale; poudarja, da so v nasprotju z razvitimi državami ti pogoji ostro zmanjšali zmogljivosti držav v razvoju za odzivanje na upočasnitev gospodarske rasti s sprejetjem ukrepov davčnih spodbud;

| 18. | poudarja, da mora odziv na finančno in gospodarsko krizo potekati na svetovni ravni in da se nobena finančna institucija, noben tržni segment in nobeno sodišče ne sme izogniti urejanju ali nadzoru, in da morata biti preglednost in odgovornost vseh akterjev temelj novega upravljanja finančnega sveta; |
| --- | --- |

18.

poudarja, da mora odziv na finančno in gospodarsko krizo potekati na svetovni ravni in da se nobena finančna institucija, noben tržni segment in nobeno sodišče ne sme izogniti urejanju ali nadzoru, in da morata biti preglednost in odgovornost vseh akterjev temelj novega upravljanja finančnega sveta;

| 19. | na eni strani pozdravlja izboljšanje možnosti izposojanja za države z nizkim prihodkom, ki so jih zagotovile mednarodne finančne institucije z višjo stopnjo porabe sredstev za revne, in poudarja zmanjševanje revščine in porabo sredstev za spodbujanje rasti v državah v razvoju; vendar je zelo zaskrbljen zaradi grožnje vedno večje zadolženosti držav v razvoju in nove krize vzdržnosti dolga; poziva vlade, naj nemudoma začnejo z reformami mednarodnih finančnih institucij; |
| --- | --- |

19.

na eni strani pozdravlja izboljšanje možnosti izposojanja za države z nizkim prihodkom, ki so jih zagotovile mednarodne finančne institucije z višjo stopnjo porabe sredstev za revne, in poudarja zmanjševanje revščine in porabo sredstev za spodbujanje rasti v državah v razvoju; vendar je zelo zaskrbljen zaradi grožnje vedno večje zadolženosti držav v razvoju in nove krize vzdržnosti dolga; poziva vlade, naj nemudoma začnejo z reformami mednarodnih finančnih institucij;

| 20. | poziva Komisijo, naj preuči izvajanje predloga Svetovne banke, ki predvideva ustanovitev sklada za ranljive države, namenjenega varni preskrbi s hrano, socialni varnosti in humanemu razvoju; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj preuči izvajanje predloga Svetovne banke, ki predvideva ustanovitev sklada za ranljive države, namenjenega varni preskrbi s hrano, socialni varnosti in humanemu razvoju;

| 21. | poziva voditelje skupine G-20, naj nemudoma ukrepajo glede zaveze z vrhunskega srečanja septembra 2009 v Pittsburghu o reformi svetovne razvojne strukture in v tem sklopu premestijo vsaj 5 % deležev Mednarodnega denarnega sklada gospodarstvom v vzponu in razvoju ter vsaj 3 % delnic z glasovalno pravico državam v razvoju in tranzicijskim državam; |
| --- | --- |

21.

poziva voditelje skupine G-20, naj nemudoma ukrepajo glede zaveze z vrhunskega srečanja septembra 2009 v Pittsburghu o reformi svetovne razvojne strukture in v tem sklopu premestijo vsaj 5 % deležev Mednarodnega denarnega sklada gospodarstvom v vzponu in razvoju ter vsaj 3 % delnic z glasovalno pravico državam v razvoju in tranzicijskim državam;

| 22. | poudarja potrebo po reformi svetovnega gospodarskega upravljanja, da bi zagotovili večjo zastopanost držav v razvoju na forumih odločanja; zato predlaga povečanje skupine G-20 za najmanj enega zastopnika držav v razvoju, zlasti iz najmanj razvitih držav, ki bi bil lahko predsedujoči skupine G-77; |
| --- | --- |

22.

poudarja potrebo po reformi svetovnega gospodarskega upravljanja, da bi zagotovili večjo zastopanost držav v razvoju na forumih odločanja; zato predlaga povečanje skupine G-20 za najmanj enega zastopnika držav v razvoju, zlasti iz najmanj razvitih držav, ki bi bil lahko predsedujoči skupine G-77;

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo spodbujanju in zaščiti dostojnega dela, pri čemer naj upoštevajo priporočila Mednarodne organizacije dela, katere vlogo je treba povečati; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo in države članice, naj posebno pozornost namenijo spodbujanju in zaščiti dostojnega dela, pri čemer naj upoštevajo priporočila Mednarodne organizacije dela, katere vlogo je treba povečati;

| 24. | poudarja, da je treba preiti k mednarodnemu sistemu vodenja, ki bo zaščitil najbolj ogrožene ljudi in države, zlasti tiste, ki jih je kriza najbolj prizadela in ki imajo neučinkovite mreže socialne varnosti oziroma jih sploh nimajo; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je treba preiti k mednarodnemu sistemu vodenja, ki bo zaščitil najbolj ogrožene ljudi in države, zlasti tiste, ki jih je kriza najbolj prizadela in ki imajo neučinkovite mreže socialne varnosti oziroma jih sploh nimajo;

| 25. | je seznanjen, da so članice Mednarodnega denarnega sklada odobrile dodelitev 250 milijard USD posebnih pravic črpanja in da bo le 18 milijard teh pravic namenjenih državam v razvoju; poziva države članice in mednarodno skupnost, naj preučijo predlog Sorosa, da bi morale bogate države svoje posebne pravice črpanja dodeliti skladu za svetovne javne dobrine, kot je boj proti podnebnim spremembam in za izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

25.

je seznanjen, da so članice Mednarodnega denarnega sklada odobrile dodelitev 250 milijard USD posebnih pravic črpanja in da bo le 18 milijard teh pravic namenjenih državam v razvoju; poziva države članice in mednarodno skupnost, naj preučijo predlog Sorosa, da bi morale bogate države svoje posebne pravice črpanja dodeliti skladu za svetovne javne dobrine, kot je boj proti podnebnim spremembam in za izkoreninjenje revščine;

| 26. | poziva Svet in Komisijo, naj se zavzemata za povečanje sredstev mednarodnih finančnih institucij, dogovorjeno na vrhunskem srečanju skupine G20; |
| --- | --- |

26.

poziva Svet in Komisijo, naj se zavzemata za povečanje sredstev mednarodnih finančnih institucij, dogovorjeno na vrhunskem srečanju skupine G20;

| 27. | poziva Svet in Komisijo, naj zagovarjata ambiciozno reformo Mednarodnega denarnega sklada; |
| --- | --- |

27.

poziva Svet in Komisijo, naj zagovarjata ambiciozno reformo Mednarodnega denarnega sklada;

| 28. | poziva k močnejšemu makroekonomskemu sodelovanju v skupini G-20, k okrepitvi vloge sistema OZN in reformi mednarodnih finančnih institucij za zagotovitev skupnega odziva na krizo in njene posledice v državah v razvoju; |
| --- | --- |

28.

poziva k močnejšemu makroekonomskemu sodelovanju v skupini G-20, k okrepitvi vloge sistema OZN in reformi mednarodnih finančnih institucij za zagotovitev skupnega odziva na krizo in njene posledice v državah v razvoju;

| 29. | obžaluje, da finančnega sektorja ni potegnil ustreznih naukov iz neprimerljive krize, ki jo je sam sprožil, kljub temu, da je prejel velikanske državne pomoči; glede tega pozdravlja zavezo voditeljev skupine G-20 na vrhunskem srečanju septembra 2009 v Pittsburghu za zagotovitev, da bo finančni sektor poravnal stroške krize, ki so jih do sedaj nosili davkoplačevalci, drugi državljani in javne službe tako v naprednih gospodarstvih, kot v državah v razvoju; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da finančnega sektorja ni potegnil ustreznih naukov iz neprimerljive krize, ki jo je sam sprožil, kljub temu, da je prejel velikanske državne pomoči; glede tega pozdravlja zavezo voditeljev skupine G-20 na vrhunskem srečanju septembra 2009 v Pittsburghu za zagotovitev, da bo finančni sektor poravnal stroške krize, ki so jih do sedaj nosili davkoplačevalci, drugi državljani in javne službe tako v naprednih gospodarstvih, kot v državah v razvoju;

| 30. | izraža trdno prepričanje, da bi bilo obdavčenje bančnega sistema za financiranje zavarovanja pologov ali reševalnega sklada pravičen prispevek finančnega sektorja za svetovno socialno pravičnost; namesto tega poziva k mednarodnemu obdavčenju finančnih transakcij za pravičnejši splošni davčni sistem in za pridobitev dodatnih sredstev za financiranje razvoja in svetovnih javnih dobrin, zlasti prilagoditve držav v razvoju podnebnim spremembam in njenim posledicam; |
| --- | --- |

30.

izraža trdno prepričanje, da bi bilo obdavčenje bančnega sistema za financiranje zavarovanja pologov ali reševalnega sklada pravičen prispevek finančnega sektorja za svetovno socialno pravičnost; namesto tega poziva k mednarodnemu obdavčenju finančnih transakcij za pravičnejši splošni davčni sistem in za pridobitev dodatnih sredstev za financiranje razvoja in svetovnih javnih dobrin, zlasti prilagoditve držav v razvoju podnebnim spremembam in njenim posledicam;

| 31. | poziva Komisijo, naj predloži sporočilo o načinu, kako lahko obdavčenje mednarodnih finančnih transakcij prispeva med drugim k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, odpravi svetovnih neravnovesij in spodbujanju trajnostnega razvoja na svetu; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj predloži sporočilo o načinu, kako lahko obdavčenje mednarodnih finančnih transakcij prispeva med drugim k uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja, odpravi svetovnih neravnovesij in spodbujanju trajnostnega razvoja na svetu;

| 32. | poziva, naj bodo v poročilu, ki ga Mednarodni denarni sklad pripravlja za naslednjo srečanje skupine G20 o prispevku finančnega sistema za bremena, povezana s posredovanji različnih vlad, zajeta vsa neposredna in posredna bremena javnih financ, zlasti njihove posledice na proračune držav v razvoju; |
| --- | --- |

32.

poziva, naj bodo v poročilu, ki ga Mednarodni denarni sklad pripravlja za naslednjo srečanje skupine G20 o prispevku finančnega sistema za bremena, povezana s posredovanji različnih vlad, zajeta vsa neposredna in posredna bremena javnih financ, zlasti njihove posledice na proračune držav v razvoju;

| 33. | je zelo zaskrbljen, ker naj bi se države v razvoju soočile s finančnim primanjkljajem 315 milijard USD v letu 2010, ter da vse večje davčne težave v najbolj izpostavljenih državah ogrožajo 11,6 milijard USD osnovnih sredstev za izobraževanje, zdravstvo, infrastrukturo in socialno varstvo; zato se mu zdi primerno preučiti možnost sporazuma z državami upnicami o začasnem moratoriju ali odpisu dolga za najrevnejše države, da jim boomogočeno izvajanje proticikličnih davčnih politik za lajšanje resnih posledic krize; proziva k nadaljnjim prizadevanjem za ureditev pregledne arbitraže dolgov; |
| --- | --- |

33.

je zelo zaskrbljen, ker naj bi se države v razvoju soočile s finančnim primanjkljajem 315 milijard USD v letu 2010, ter da vse večje davčne težave v najbolj izpostavljenih državah ogrožajo 11,6 milijard USD osnovnih sredstev za izobraževanje, zdravstvo, infrastrukturo in socialno varstvo; zato se mu zdi primerno preučiti možnost sporazuma z državami upnicami o začasnem moratoriju ali odpisu dolga za najrevnejše države, da jim boomogočeno izvajanje proticikličnih davčnih politik za lajšanje resnih posledic krize; proziva k nadaljnjim prizadevanjem za ureditev pregledne arbitraže dolgov;

| 34. | pozdravlja pobude nekaterih držav članic o izvajanju prostovoljnega obdavčenja za emisije iz letalstva in pomorstva za prispevek k financiranju stroškov za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v državah v razvoju ter poziva vse države članice, naj premislijo o izvajanju podobnega obdavčenja; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja pobude nekaterih držav članic o izvajanju prostovoljnega obdavčenja za emisije iz letalstva in pomorstva za prispevek k financiranju stroškov za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje v državah v razvoju ter poziva vse države članice, naj premislijo o izvajanju podobnega obdavčenja;

| 35. | v skladu s svojo resolucijo z dne 21. oktobra 2008 poziva države članice in Komisijo, naj se v okviru sistema Evropske unije za trgovanje z emisijami dogovorijo, da bodo najmanj 25 % deleža dohodkov od licitiranja dovoljenj za izpuste CO2 namenile podpori državam v razvoju za učinkovito soočanje s podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

35.

v skladu s svojo resolucijo z dne 21. oktobra 2008 poziva države članice in Komisijo, naj se v okviru sistema Evropske unije za trgovanje z emisijami dogovorijo, da bodo najmanj 25 % deleža dohodkov od licitiranja dovoljenj za izpuste CO2 namenile podpori državam v razvoju za učinkovito soočanje s podnebnimi spremembami;

| 36. | poziva Evropsko komisijo in države članice Evropske unije, naj podprejo vse ukrepe, ki služijo boju proti podnebnim spremembam, katerih glavne žrtve so države v razvoju, in naj pri tem poudarijo prenos ustreznih tehnologij; |
| --- | --- |

36.

poziva Evropsko komisijo in države članice Evropske unije, naj podprejo vse ukrepe, ki služijo boju proti podnebnim spremembam, katerih glavne žrtve so države v razvoju, in naj pri tem poudarijo prenos ustreznih tehnologij;

| 37. | poziva Komisijo in države članice, naj posvetijo dodatno pozornost povezavi med okoljsko in razvojno krizo in naj določijo trajnostne razvojne in „zelene“ prednostne cilje za EU; poziva EU, naj nameni dodatna finančna sredstva svojim obvezam za boj proti podnebnim spremembam v državah v razvoja, ob tem pa naj upošteva naraščajoče število okoljskih beguncev; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo in države članice, naj posvetijo dodatno pozornost povezavi med okoljsko in razvojno krizo in naj določijo trajnostne razvojne in „zelene“ prednostne cilje za EU; poziva EU, naj nameni dodatna finančna sredstva svojim obvezam za boj proti podnebnim spremembam v državah v razvoja, ob tem pa naj upošteva naraščajoče število okoljskih beguncev;

| 38. | pozdravlja zavezo Evropskega sveta iz oktobra 2009, da pri boju proti podnebnim spremembam ne bo ogrozil uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja; poziva Svet, naj se v skladu s sklepi vrhunskega srečanja v Københavnu in kompromisi, doseženimi na vrhunskem srečanju G20, čim prej dogovori o strogih finančnih zavezah, ki bodo državam v razvoju omogočile soočanje s slabšimi podnebnimi razmerami, in naj zagotovi, da potrebna pomoč zaradi gospodarske krize ne bo zopet pripeljala do zunanje prezadolženosti; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja zavezo Evropskega sveta iz oktobra 2009, da pri boju proti podnebnim spremembam ne bo ogrozil uresničevanja razvojnih ciljev tisočletja; poziva Svet, naj se v skladu s sklepi vrhunskega srečanja v Københavnu in kompromisi, doseženimi na vrhunskem srečanju G20, čim prej dogovori o strogih finančnih zavezah, ki bodo državam v razvoju omogočile soočanje s slabšimi podnebnimi razmerami, in naj zagotovi, da potrebna pomoč zaradi gospodarske krize ne bo zopet pripeljala do zunanje prezadolženosti;

| 39. | poudarja pomembnost denarnih pošiljk priseljencev, saj denar priteče neposredno v roke ciljnih skupin prebivalcev v državah v razvoju, ki ga lahko hitro uporabijo za nujne potrebe; poziva države članice in države prejemnice, naj omogočijo izročitev denarnih pošiljk in si prizadevajo za zmanjšanje njihovih stroškov; |
| --- | --- |

39.

poudarja pomembnost denarnih pošiljk priseljencev, saj denar priteče neposredno v roke ciljnih skupin prebivalcev v državah v razvoju, ki ga lahko hitro uporabijo za nujne potrebe; poziva države članice in države prejemnice, naj omogočijo izročitev denarnih pošiljk in si prizadevajo za zmanjšanje njihovih stroškov;

| 40. | pozdravlja zavezo voditeljev skupine G-8 z vrhunskega srečanja julija 2009 v L'Aquili, v Italiji, da bodo zmanjšali stroške denarnih nakazil z 10 na 5 % v petih letih; meni, da sta večja konkurenca na trgu in širši regulativni okvir bistvena ukrepa za zmanjšanje stroškov, povezanih z denarnimi nakazili, hkrati pa je treba pospešiti nove tehnologije in spodbuditi finančno vključitev revnih v državah v razvoju; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja zavezo voditeljev skupine G-8 z vrhunskega srečanja julija 2009 v L'Aquili, v Italiji, da bodo zmanjšali stroške denarnih nakazil z 10 na 5 % v petih letih; meni, da sta večja konkurenca na trgu in širši regulativni okvir bistvena ukrepa za zmanjšanje stroškov, povezanih z denarnimi nakazili, hkrati pa je treba pospešiti nove tehnologije in spodbuditi finančno vključitev revnih v državah v razvoju;

| 41. | podpira oblikovanje skupnih javno-javnih in javno-zasebnih pobud za razvoj, zasnovanih na javnemu vodstvu in podpori zasebnih donatorjev v skladu s prednostnimi nalogami partnerskih držav, kot sredstvo za povečanje odgovornih in trajnostnih neposrednih naložb v države v razvoju in omogočanje prenosa tehnologije; |
| --- | --- |

41.

podpira oblikovanje skupnih javno-javnih in javno-zasebnih pobud za razvoj, zasnovanih na javnemu vodstvu in podpori zasebnih donatorjev v skladu s prednostnimi nalogami partnerskih držav, kot sredstvo za povečanje odgovornih in trajnostnih neposrednih naložb v države v razvoju in omogočanje prenosa tehnologije;

| 42. | opozarja na bistveno vlogo lokalnih organov in decentraliziranega sodelovanja pri razvojnem procesu; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo decentralizacija področje za zbiranje evropske finančne pomoči državam v razvoju; |
| --- | --- |

42.

opozarja na bistveno vlogo lokalnih organov in decentraliziranega sodelovanja pri razvojnem procesu; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo decentralizacija področje za zbiranje evropske finančne pomoči državam v razvoju;

| 43. | pozdravlja odobritev „mehanizma Flex“ za podporo upravičenih držav AKP pri soočanju s socialnimi posledicami krize in poziva, naj se sredstva hitro izplačajo; vendar izraža zaskrbljenost ob vprašanju, kako namerava Komisija zapolniti vrzel v financiranju, ki bo nastala v prihodnjih letih zaradi predčasne proračunske pomoči; |
| --- | --- |

43.

pozdravlja odobritev „mehanizma Flex“ za podporo upravičenih držav AKP pri soočanju s socialnimi posledicami krize in poziva, naj se sredstva hitro izplačajo; vendar izraža zaskrbljenost ob vprašanju, kako namerava Komisija zapolniti vrzel v financiranju, ki bo nastala v prihodnjih letih zaradi predčasne proračunske pomoči;

| 44. | meni, da je trgovina glavna gonilna sila gospodarske rasti in zmanjševanja revščine v državah v razvoju, ter poziva EU in države članice, naj uporabijo svoj mednarodni vpliv, da bo razvoj ostal v središču kroga pogajanj iz Dohe in da se bodo ta pogajanja zaključila uspešno in pravično ter k razvoju usmerjeno, hkrati pa naj izboljšajo pristop politike EU pomoči za trgovino, ki naj bo namenjen revnim; |
| --- | --- |

44.

meni, da je trgovina glavna gonilna sila gospodarske rasti in zmanjševanja revščine v državah v razvoju, ter poziva EU in države članice, naj uporabijo svoj mednarodni vpliv, da bo razvoj ostal v središču kroga pogajanj iz Dohe in da se bodo ta pogajanja zaključila uspešno in pravično ter k razvoju usmerjeno, hkrati pa naj izboljšajo pristop politike EU pomoči za trgovino, ki naj bo namenjen revnim;

| 45. | poudarja, da mora Evropska unija v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotoviti, da njene politike o trgovini, varnosti, blaženju, kmetijstvu in na drugih področjih poenoteno delujejo v korist držav v razvoju in da spodbujajo pravičen mednarodni finančni in trgovinski sistem, ki je naklonjen razvoju; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da mora Evropska unija v skladu s členom 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije zagotoviti, da njene politike o trgovini, varnosti, blaženju, kmetijstvu in na drugih področjih poenoteno delujejo v korist držav v razvoju in da spodbujajo pravičen mednarodni finančni in trgovinski sistem, ki je naklonjen razvoju;

| 46. | opominja, da je načelo skladnosti politike za razvoj, zapisano v Pogodbah EU, ključni koncept za dosego razvojnih ciljev tisočletja; v skladu s tem poziva EU, naj razvije trgovinsko politiko, ki bo usklajena z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja; poziva k oblikovanju trdnih pravnih mehanizmov, ki bodo zagotovili, da bo EU odgovarjala za svoje zaveze glede skladnosti politike; |
| --- | --- |

46.

opominja, da je načelo skladnosti politike za razvoj, zapisano v Pogodbah EU, ključni koncept za dosego razvojnih ciljev tisočletja; v skladu s tem poziva EU, naj razvije trgovinsko politiko, ki bo usklajena z doseganjem razvojnih ciljev tisočletja; poziva k oblikovanju trdnih pravnih mehanizmov, ki bodo zagotovili, da bo EU odgovarjala za svoje zaveze glede skladnosti politike;

| 47. | poziva k večji usklajenosti razvojne pomoči in drugih politik EU; ugotavlja, da lahko na primer trženje kmetijskih proizvodov, ki jih subvencionira EU, ovira nastanek dobro delujočih trgov za proizvode revnih lokalnih kmetov in tako izniči prizadevanja v okviru projektov za izboljšanje lokalne kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- |

47.

poziva k večji usklajenosti razvojne pomoči in drugih politik EU; ugotavlja, da lahko na primer trženje kmetijskih proizvodov, ki jih subvencionira EU, ovira nastanek dobro delujočih trgov za proizvode revnih lokalnih kmetov in tako izniči prizadevanja v okviru projektov za izboljšanje lokalne kmetijske proizvodnje;

| 48. | izraža prepričanje, da bi uravnotežen, pravičen in v razvoj usmerjen zaključek kroga pogajanj v Dohi prispeval h gospodarskemu okrevanju po krizi in bi lahko pripomogel k zmanjšanju revščine v državah v razvoju, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in znižanju potrošniških cen; je zato globoko zaskrbljen, ker pogajanja vDohi ne napredujejo; |
| --- | --- |

48.

izraža prepričanje, da bi uravnotežen, pravičen in v razvoj usmerjen zaključek kroga pogajanj v Dohi prispeval h gospodarskemu okrevanju po krizi in bi lahko pripomogel k zmanjšanju revščine v državah v razvoju, ustvarjanju kakovostnih delovnih mest in znižanju potrošniških cen; je zato globoko zaskrbljen, ker pogajanja vDohi ne napredujejo;

| 49. | poudarja, da je treba za dosego večje finančne stabilnosti in boljšega delovanja svetovnega trgovinskega sistema v okviru Svetovne trgovinske organizacije napredovati k novemu mednarodnemu denarnemu in finančnemu sistemu, ki bo temeljil na večstranskih pravilih, v katerih bodo upoštevane posebne težave držav v razvoju, in ki bo spadal pod okvir OZN; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da je treba za dosego večje finančne stabilnosti in boljšega delovanja svetovnega trgovinskega sistema v okviru Svetovne trgovinske organizacije napredovati k novemu mednarodnemu denarnemu in finančnemu sistemu, ki bo temeljil na večstranskih pravilih, v katerih bodo upoštevane posebne težave držav v razvoju, in ki bo spadal pod okvir OZN;

| 50. | opozarja, da je cilj strategije pomoči trgovini (Aid for Trade) pomagati državam v razvoju in manj razvitim državam pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih, njihovem izvajanju in koriščenju, razširitvi trgovine in pospeševanju izkoreninjenja revščine; zahteva, naj Komisija in države članice spoštujejo obveznost, da bodo namenile dve milijardi EUR letno do leta 2010 na ravni celotne EU; zahteva, naj Komisija predstavi natančne podatke in zneske o proračunskih vrsticah, uporabljenih za financiranje pomoči v zvezi s trgovino in pomoči trgovini (poleg proračunske vrstice 20 02 03), ter za celotno financiranje „pomoč za trgovino“, ki izhaja iz proračuna EU; |
| --- | --- |

50.

opozarja, da je cilj strategije pomoči trgovini (Aid for Trade) pomagati državam v razvoju in manj razvitim državam pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih, njihovem izvajanju in koriščenju, razširitvi trgovine in pospeševanju izkoreninjenja revščine; zahteva, naj Komisija in države članice spoštujejo obveznost, da bodo namenile dve milijardi EUR letno do leta 2010 na ravni celotne EU; zahteva, naj Komisija predstavi natančne podatke in zneske o proračunskih vrsticah, uporabljenih za financiranje pomoči v zvezi s trgovino in pomoči trgovini (poleg proračunske vrstice 20 02 03), ter za celotno financiranje „pomoč za trgovino“, ki izhaja iz proračuna EU;

| 51. | ponovno poudarja, da sporazumi o gospodarskih partnerstvih ne morejo biti obravnavani le kot mednarodni instrument trgovine; poziva Komisijo, naj si prizadeva za hiter zaključek pogajanj in hkrati upošteva, kako bi lahko določbe teh sporazumov vplivale na zmožnosti držav v razvoju za soočanje s krizo; |
| --- | --- |

51.

ponovno poudarja, da sporazumi o gospodarskih partnerstvih ne morejo biti obravnavani le kot mednarodni instrument trgovine; poziva Komisijo, naj si prizadeva za hiter zaključek pogajanj in hkrati upošteva, kako bi lahko določbe teh sporazumov vplivale na zmožnosti držav v razvoju za soočanje s krizo;

| 52. | ugotavlja, da je občutno zmanjšanje izvoznih prihodkov v mnogih državah v razvoju, zlasti pa v najmanj razvitih državah, zmanjšalo rast in razvoj južnega dela sveta; poziva Komisijo, da pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih in njihovem izvajanju, zlasti sporazumih o gospodarskem partnerstvu, poveča skladnost politike EU za razvoj in med drugim spodbujanje dostojnega dela, blaginje in ustvarjanja novih delovnih mest ter zagotovi primerno asimetričnost in prehodna obdobja za trgovinske obveznosti ter spoštovanje prednostnih nalog vsake države ter ustrezno posvetovanje s ključnimi akterji in civilno družbo; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da je občutno zmanjšanje izvoznih prihodkov v mnogih državah v razvoju, zlasti pa v najmanj razvitih državah, zmanjšalo rast in razvoj južnega dela sveta; poziva Komisijo, da pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih in njihovem izvajanju, zlasti sporazumih o gospodarskem partnerstvu, poveča skladnost politike EU za razvoj in med drugim spodbujanje dostojnega dela, blaginje in ustvarjanja novih delovnih mest ter zagotovi primerno asimetričnost in prehodna obdobja za trgovinske obveznosti ter spoštovanje prednostnih nalog vsake države ter ustrezno posvetovanje s ključnimi akterji in civilno družbo;

| 53. | meni, da je kriza doslej najbolj prizadela države v razvoju, ki so še posebej odvisne od sredstev za razvojno sodelovanje in precej izvozno usmerjene, saj finančni tokovi s severa proti jugu čedalje bolj usihajo, notranji trgi številnih držav v razvoju pa so prešibki, da bi nadomestili pomanjkanje izvoza; |
| --- | --- |

53.

meni, da je kriza doslej najbolj prizadela države v razvoju, ki so še posebej odvisne od sredstev za razvojno sodelovanje in precej izvozno usmerjene, saj finančni tokovi s severa proti jugu čedalje bolj usihajo, notranji trgi številnih držav v razvoju pa so prešibki, da bi nadomestili pomanjkanje izvoza;

| 54. | poziva Komisijo, naj opravi oceno odvisnosti držav AKP od izvoza in združljivosti tega z razvojnimi cilji v državnih strateških načrtih; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj opravi oceno odvisnosti držav AKP od izvoza in združljivosti tega z razvojnimi cilji v državnih strateških načrtih;

| 55. | je seznanjen s sporazumom o globalnem sistemu trgovinskih preferencialov (GSTP, Global System of Trade Preferences), mehanizmom, ki ga je oblikovalo 22 držav v razvoju, da bi zmanjšale tarife in druge ovire za izvoz blaga, s katerim medsebojno trgujejo, in tako pospešile trgovino jug-jug ter dosegle večjo neodvisnost od pretresov v svetovni trgovini; |
| --- | --- |

55.

je seznanjen s sporazumom o globalnem sistemu trgovinskih preferencialov (GSTP, Global System of Trade Preferences), mehanizmom, ki ga je oblikovalo 22 držav v razvoju, da bi zmanjšale tarife in druge ovire za izvoz blaga, s katerim medsebojno trgujejo, in tako pospešile trgovino jug-jug ter dosegle večjo neodvisnost od pretresov v svetovni trgovini;

| 56. | meni, da protekcionizem ni pravi odgovor na krizo in ponovno poziva EU, naj zmanjša trgovinske ovire in subvencije Unije, ki izkrivljajo trgovino, kar je povzročilo veliko škode v državah v razvoju; |
| --- | --- |

56.

meni, da protekcionizem ni pravi odgovor na krizo in ponovno poziva EU, naj zmanjša trgovinske ovire in subvencije Unije, ki izkrivljajo trgovino, kar je povzročilo veliko škode v državah v razvoju;

| 57. | meni, da mora evropska razvojna politika spoštovati interese EU in interese držav v razvoju ter da vzajemnega odpiranja trgov ne smemo dosegati na račun gospodarske stabilnosti v državah v razvoju in zahteva enakovredne nadzorne in ureditvene okvirje; poziva Komisijo, Svet in Evropsko investicijsko banko, naj pri razvojnem sodelovanju namenijo prednost zagotavljanju mikroposojil malim in srednjim podjetjem ter malim kmetom, s čimer bodo spodbudili trajnostne regionalne gospodarske strukture; |
| --- | --- |

57.

meni, da mora evropska razvojna politika spoštovati interese EU in interese držav v razvoju ter da vzajemnega odpiranja trgov ne smemo dosegati na račun gospodarske stabilnosti v državah v razvoju in zahteva enakovredne nadzorne in ureditvene okvirje; poziva Komisijo, Svet in Evropsko investicijsko banko, naj pri razvojnem sodelovanju namenijo prednost zagotavljanju mikroposojil malim in srednjim podjetjem ter malim kmetom, s čimer bodo spodbudili trajnostne regionalne gospodarske strukture;

| 58. | poziva Komisijo, naj zagotovi izvajanje ukrepov, sprejetih za dosego njenih dolgoročnih načrtov za razvoj med tem, ko pripravlja trajnostni razvoj in človekoljubno pomoč za obdobje, ko bo kriza najbolj obremenjevala države v razvoju; |
| --- | --- |

58.

poziva Komisijo, naj zagotovi izvajanje ukrepov, sprejetih za dosego njenih dolgoročnih načrtov za razvoj med tem, ko pripravlja trajnostni razvoj in človekoljubno pomoč za obdobje, ko bo kriza najbolj obremenjevala države v razvoju;

| 59. | poudarja, da so razsežnost, globina in zapletenost finančne krize povezane s slabo povezanostjo finančnega razvoja in realnega gospodarstva, z obstojem vse večjih svetovnih neravnovesij in vse resnejših okoljskih problemov na planetu, kar je treba nujno izboljšati, da se bo gospodarski sistem usmeril k svetovnemu trajnostnemu razvoju; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da so razsežnost, globina in zapletenost finančne krize povezane s slabo povezanostjo finančnega razvoja in realnega gospodarstva, z obstojem vse večjih svetovnih neravnovesij in vse resnejših okoljskih problemov na planetu, kar je treba nujno izboljšati, da se bo gospodarski sistem usmeril k svetovnemu trajnostnemu razvoju;

| 60. | izraža veliko zaskrbljenost, da je morda negativen vpliv davčnih oaz v revnih državah nepremostljiva ovira za njihov gospodarski razvoj in posega v suverenost drugih držav, škodi učinkovitosti finančnih trgov in učinkovitosti dodeljevanja sredstev, spodkopava državne davčne sisteme in veča stroške obdavčevanja, ustvarja spodbude za sodelovanje v gospodarskih zločinih ter škoduje zasebnim dohodkom, dobremu upravljanju in gospodarski rasti, s čimer preprečuje, da bi države v razvoju vlagale v javne storitve, izobraževanje, socialno varnost in blaginjo ljudi; |
| --- | --- |

60.

izraža veliko zaskrbljenost, da je morda negativen vpliv davčnih oaz v revnih državah nepremostljiva ovira za njihov gospodarski razvoj in posega v suverenost drugih držav, škodi učinkovitosti finančnih trgov in učinkovitosti dodeljevanja sredstev, spodkopava državne davčne sisteme in veča stroške obdavčevanja, ustvarja spodbude za sodelovanje v gospodarskih zločinih ter škoduje zasebnim dohodkom, dobremu upravljanju in gospodarski rasti, s čimer preprečuje, da bi države v razvoju vlagale v javne storitve, izobraževanje, socialno varnost in blaginjo ljudi;

| 61. | poudarja, da davčne oaze in centri off-shore spodbujajo strategije izogibanja davkom (na primer s prirejanjem cen pri transakcijah), utajo davka in nezakoniti beg kapitala; zlasti poudarja, da davčne goljufije v državah v razvoju vodijo k letnim izgubam davčnih prihodkov, ki desetkrat presegajo razvojno pomoč iz razvitih držav; zato poziva države članice, naj boj proti davčnim oazam, utaji davkov in nezakonitemu begu kapitala iz držav v razvoju obravnavajo kot eno od prednostnih vprašanj; v zvezi s tem znova izraža prepričanje, da bi bilo treba samodejno izmenjavo podatkov razširiti na svetovno raven in izvajati v večstranskem okviru; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da davčne oaze in centri off-shore spodbujajo strategije izogibanja davkom (na primer s prirejanjem cen pri transakcijah), utajo davka in nezakoniti beg kapitala; zlasti poudarja, da davčne goljufije v državah v razvoju vodijo k letnim izgubam davčnih prihodkov, ki desetkrat presegajo razvojno pomoč iz razvitih držav; zato poziva države članice, naj boj proti davčnim oazam, utaji davkov in nezakonitemu begu kapitala iz držav v razvoju obravnavajo kot eno od prednostnih vprašanj; v zvezi s tem znova izraža prepričanje, da bi bilo treba samodejno izmenjavo podatkov razširiti na svetovno raven in izvajati v večstranskem okviru;

| 62. | ugotavlja, da v svetu obstaja na ducate davčnih oaz, ki jih celo nekatera podjetja s sedežem v državah OECD uporabljajo za to, da se izognejo plačilu davka državam v razvoju, kjer opravljajo dobičkonosne dejavnosti, ali svojim matičnim državam; poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o tem, kakšne so možnosti za razširitev samodejne izmenjave podatkov na svetovno raven, za uvedbo ukrepov proti davčnim oazam, ki nočejo sodelovati, in posameznikom, ki jih uporabljajo, ter za obvezno razkritje ustvarjenega dobička in plačanih davkov za vsako državo posebej, ki bi veljalo za nadnacionalne družbe v EU; |
| --- | --- |

62.

ugotavlja, da v svetu obstaja na ducate davčnih oaz, ki jih celo nekatera podjetja s sedežem v državah OECD uporabljajo za to, da se izognejo plačilu davka državam v razvoju, kjer opravljajo dobičkonosne dejavnosti, ali svojim matičnim državam; poziva Komisijo, naj pripravi poročilo o tem, kakšne so možnosti za razširitev samodejne izmenjave podatkov na svetovno raven, za uvedbo ukrepov proti davčnim oazam, ki nočejo sodelovati, in posameznikom, ki jih uporabljajo, ter za obvezno razkritje ustvarjenega dobička in plačanih davkov za vsako državo posebej, ki bi veljalo za nadnacionalne družbe v EU;

| 63. | priznava, da se s sporazumi o izmenjavi davčnih podatkov niso odpravile škodljive strukture ločenih davčnih sistemov ali pomanjkanje javnih knjig, in tudi se niso zagotovile predložitev poslovnih knjig, revizije ali vodenje evidence; pozdravlja prizadevanja skupine G-20 in organizacije OECD za ukrepe proti davčnim oazam, a opaža in obžaluje, da uvedena merila, sporazumi za izmenjavo davčnih podatkov in veljavni postopki ne bodo dovolj za reševanje problema davčnih oaz in nezakonitih finančnih tokov; poziva organizacijo OECD, skupino G-20 in Evropsko unijo, naj sprejmejo strožja merila za opredelitev davčnih oaz in naj si prizadevajo za mednarodno obvezujoč večstranski sporazum o samodejni izmenjavi davčnih podatkov, v kateremu bi bili za primere nespoštovanja navedeni protiukrepi; |
| --- | --- |

63.

priznava, da se s sporazumi o izmenjavi davčnih podatkov niso odpravile škodljive strukture ločenih davčnih sistemov ali pomanjkanje javnih knjig, in tudi se niso zagotovile predložitev poslovnih knjig, revizije ali vodenje evidence; pozdravlja prizadevanja skupine G-20 in organizacije OECD za ukrepe proti davčnim oazam, a opaža in obžaluje, da uvedena merila, sporazumi za izmenjavo davčnih podatkov in veljavni postopki ne bodo dovolj za reševanje problema davčnih oaz in nezakonitih finančnih tokov; poziva organizacijo OECD, skupino G-20 in Evropsko unijo, naj sprejmejo strožja merila za opredelitev davčnih oaz in naj si prizadevajo za mednarodno obvezujoč večstranski sporazum o samodejni izmenjavi davčnih podatkov, v kateremu bi bili za primere nespoštovanja navedeni protiukrepi;

| 64. | poziva EU, države članice in mednarodne finančne institucije, naj pomagajo državam v razvoju pri večanju njihovih prihodkov in vzpostavitvi zmožnosti na davčnem področju; |
| --- | --- |

64.

poziva EU, države članice in mednarodne finančne institucije, naj pomagajo državam v razvoju pri večanju njihovih prihodkov in vzpostavitvi zmožnosti na davčnem področju;

| 65. | je seznanjen, da je polovica nezakonitih finančnih tokov iz držav v razvoju povezanih z manipulacijo tržnih cen in zato ponovno poziva k novemu zavezujočemu svetovnemu finančnemu sporazumu, s katerim bi nadnacionalne družbe, vključno z njihovimi različnimi podružnicami, prisilili k samodejnemu razkritju pridobljenega dobička in plačanih davkov za vsako državo posebej, da bo zagotovljena preglednost njihove prodaje, dobičkov in davkov v vseh državah, kjer se nahajajo; |
| --- | --- |

65.

je seznanjen, da je polovica nezakonitih finančnih tokov iz držav v razvoju povezanih z manipulacijo tržnih cen in zato ponovno poziva k novemu zavezujočemu svetovnemu finančnemu sporazumu, s katerim bi nadnacionalne družbe, vključno z njihovimi različnimi podružnicami, prisilili k samodejnemu razkritju pridobljenega dobička in plačanih davkov za vsako državo posebej, da bo zagotovljena preglednost njihove prodaje, dobičkov in davkov v vseh državah, kjer se nahajajo;

| 66. | poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja družbeno in okoljsko odgovornost gospodarskih družb, da bi se omogočilo učinkovito spremljanje vpliva operacij čeznacionalnih družb in njihovih hčerinskih družb v državah v razvoju na družbo, okolje in človekove pravice; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj dejavno spodbuja družbeno in okoljsko odgovornost gospodarskih družb, da bi se omogočilo učinkovito spremljanje vpliva operacij čeznacionalnih družb in njihovih hčerinskih družb v državah v razvoju na družbo, okolje in človekove pravice;

| 67. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi nadaljnje slabšanje gospodarskih razmer v državah v razvoju lahko privedlo do nesprejemljivo visoke stopnje brezposelnosti in okrepilo ekonomsko migracijo; dodaja, da bi lahko ti migracijski tokovi povzročili beg možganov iz držav v razvoju, kar bi škodilo njihovi gospodarski rasti v prihodnosti; |
| --- | --- |

67.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da bi nadaljnje slabšanje gospodarskih razmer v državah v razvoju lahko privedlo do nesprejemljivo visoke stopnje brezposelnosti in okrepilo ekonomsko migracijo; dodaja, da bi lahko ti migracijski tokovi povzročili beg možganov iz držav v razvoju, kar bi škodilo njihovi gospodarski rasti v prihodnosti;

| 68. | opozarja na potrebo po resničnem napredku v bančnih sistemih v državah v razvoju kot konkretnem ukrepu za zagotovitev naložb ter razvoja in rasti finančnega sektorja, denarnih pošiljk priseljencev ter trgovinske in vse druge pomembne menjave, kar bi privedlo do socialne kohezije ter politične in gospodarske stabilnosti; |
| --- | --- |

68.

opozarja na potrebo po resničnem napredku v bančnih sistemih v državah v razvoju kot konkretnem ukrepu za zagotovitev naložb ter razvoja in rasti finančnega sektorja, denarnih pošiljk priseljencev ter trgovinske in vse druge pomembne menjave, kar bi privedlo do socialne kohezije ter politične in gospodarske stabilnosti;

| 69. | pozdravlja pobudo Urada za droge in kriminal pri Združenih narodih ter Svetovne banke za izterjavo ukradenih sredstev, da bi državam v razvoju pomagali pri boju proti korupciji, kriminalnim dejavnostim in izogibanju davkov, ter poziva države članice, naj ratificirajo Konvencijo Združenih narodov proti korupciji; |
| --- | --- |

69.

pozdravlja pobudo Urada za droge in kriminal pri Združenih narodih ter Svetovne banke za izterjavo ukradenih sredstev, da bi državam v razvoju pomagali pri boju proti korupciji, kriminalnim dejavnostim in izogibanju davkov, ter poziva države članice, naj ratificirajo Konvencijo Združenih narodov proti korupciji;

| 70. | poudarja, da je treba državam v razvoju pomagati pri ustvarjanju učinkovitih zmogljivosti (v njihovem interesu) za okrepitev boja proti korupciji in pravne države, upravljanja in preglednosti njihovih javnih financ, da se tako izboljšajo predvidljivost, izvajanje in nadzor proračuna; poudarja pomen parlamentarnega nadzora nad javnimi financami; vztraja, da je treba izboljšati mednarodne računovodske standarde, da bi preprečili izogibanje davkom in njihovo utajo, med drugim tako, da bi od nadnacionalnih družb zahtevali pripravo finančnih poročil za vsako državo posebej; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da je treba državam v razvoju pomagati pri ustvarjanju učinkovitih zmogljivosti (v njihovem interesu) za okrepitev boja proti korupciji in pravne države, upravljanja in preglednosti njihovih javnih financ, da se tako izboljšajo predvidljivost, izvajanje in nadzor proračuna; poudarja pomen parlamentarnega nadzora nad javnimi financami; vztraja, da je treba izboljšati mednarodne računovodske standarde, da bi preprečili izogibanje davkom in njihovo utajo, med drugim tako, da bi od nadnacionalnih družb zahtevali pripravo finančnih poročil za vsako državo posebej;

| 71. | pozdravlja dejstvo, da je Evropska investicijska banka uveljavila svojo obstoječo politiko za offshore finančne centre; poziva EU, države članice in Evropsko investicijsko banko, naj prevzamejo vodilno vlogo v boju proti davčnim oazam, tako da sprejmejo pravila javnega naročanja in izplačevanja javnih sredstev, ki bodo vsem podjetjem, bankam ali drugim institucijam, ki so registrirane v davčni oazi, prepovedala uporabo javnih sredstev; poziva Evropsko investicijsko banko, naj kot del svojih izboljšanih smernic upošteva potrebo podjetij in finančnih posrednikov, da poročajo o svojih dejavnostih za vsako državo posebej. |
| --- | --- |

71.

pozdravlja dejstvo, da je Evropska investicijska banka uveljavila svojo obstoječo politiko za offshore finančne centre; poziva EU, države članice in Evropsko investicijsko banko, naj prevzamejo vodilno vlogo v boju proti davčnim oazam, tako da sprejmejo pravila javnega naročanja in izplačevanja javnih sredstev, ki bodo vsem podjetjem, bankam ali drugim institucijam, ki so registrirane v davčni oazi, prepovedala uporabo javnih sredstev; poziva Evropsko investicijsko banko, naj kot del svojih izboljšanih smernic upošteva potrebo podjetij in finančnih posrednikov, da poročajo o svojih dejavnostih za vsako državo posebej.

| 72. | ugotavlja, da si Evropska investicijska banka prizadeva, da se njena jamstva in naložbe ne izvršujejo prek davčnih oaz; poziva Evropsko investicijsko banko, naj sprejme potrebne dodatne ukrepe, ki bodo zagotavljali, da do tega ne bi prihajalo posredno; poziva Evropsko investicijsko banko, naj izvaja politiko za finančne centre off-shore; poziva Evropsko investicijsko banko, naj posebno pozornost nameni oblikovanju pravil ali meril pogojenosti, da bodo ta skladna s cilji politike EU in pojmom dostojnega dela, kot ga je opredelila Mednarodna organizacija dela, s čimer bodo zagotovljeni maksimalni izkoristek pomoči, vključevanje lokalnih podjetij in podpiranje boja proti korupciji; meni, da bi morala Evropska investicijska banka svojo politiko zaposlovanja usmeriti v pridobivanje strokovnjakov z okoljskega in razvojnega področja; |
| --- | --- |

72.

ugotavlja, da si Evropska investicijska banka prizadeva, da se njena jamstva in naložbe ne izvršujejo prek davčnih oaz; poziva Evropsko investicijsko banko, naj sprejme potrebne dodatne ukrepe, ki bodo zagotavljali, da do tega ne bi prihajalo posredno; poziva Evropsko investicijsko banko, naj izvaja politiko za finančne centre off-shore; poziva Evropsko investicijsko banko, naj posebno pozornost nameni oblikovanju pravil ali meril pogojenosti, da bodo ta skladna s cilji politike EU in pojmom dostojnega dela, kot ga je opredelila Mednarodna organizacija dela, s čimer bodo zagotovljeni maksimalni izkoristek pomoči, vključevanje lokalnih podjetij in podpiranje boja proti korupciji; meni, da bi morala Evropska investicijska banka svojo politiko zaposlovanja usmeriti v pridobivanje strokovnjakov z okoljskega in razvojnega področja;

| 73. | meni, da je sedanji vmesni pregled zunanjih posojilnih dejavnosti Evropske investicijske banke in sodelovanja, ki bo končan leta 2010 in v kateremu je Parlament sozakonodajalec, velika priložnost za povečanje vloge Evropske investicijske banke v razvojnem sodelovanju, pri čemer je poglavitni cilj doseči razvojne cilje tisočletja do leta 2015; zato je treba nameniti prednost projektom, ki so namenjeni zmanjševanju revščine; |
| --- | --- |

73.

meni, da je sedanji vmesni pregled zunanjih posojilnih dejavnosti Evropske investicijske banke in sodelovanja, ki bo končan leta 2010 in v kateremu je Parlament sozakonodajalec, velika priložnost za povečanje vloge Evropske investicijske banke v razvojnem sodelovanju, pri čemer je poglavitni cilj doseči razvojne cilje tisočletja do leta 2015; zato je treba nameniti prednost projektom, ki so namenjeni zmanjševanju revščine;

| 74. | obžaluje trend padanja, ki je prisoten v naložbah in kmetijstvu držav v razvoju že od osemdesetih let, in poziva Komisijo, naj postavi varnost preskrbe s hrano za prednostni cilj razvojnih politik Unije ter tako poveča podporo kmetijstvu, zlasti proizvodnji hrane in razvoju podeželja; |
| --- | --- |

74.

obžaluje trend padanja, ki je prisoten v naložbah in kmetijstvu držav v razvoju že od osemdesetih let, in poziva Komisijo, naj postavi varnost preskrbe s hrano za prednostni cilj razvojnih politik Unije ter tako poveča podporo kmetijstvu, zlasti proizvodnji hrane in razvoju podeželja;

| 75. | meni, da je omejen dostop morebitnih podjetnikov do posojil in mikroposojil ena glavnih ovir za gospodarski razvoj držav v razvoju; poleg tega poudarja, da jamstva za posojila v večini primerov niso na voljo; zato poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj razvijeta programe za dostop do posojil in mikrokreditov; |
| --- | --- |

75.

meni, da je omejen dostop morebitnih podjetnikov do posojil in mikroposojil ena glavnih ovir za gospodarski razvoj držav v razvoju; poleg tega poudarja, da jamstva za posojila v večini primerov niso na voljo; zato poziva Komisijo in Evropsko investicijsko banko, naj razvijeta programe za dostop do posojil in mikrokreditov;

| 76. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo ukrepe za olajšanje dostopa držav v razvoju do posojil, tudi znatno kapitalizacijo večstranskih razvojnih bank in oblikovanje okvira, ki bo omogočal izdajo dovoljenj različnim ponudnikom finančnih storitev za kritje potreb lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo ukrepe za olajšanje dostopa držav v razvoju do posojil, tudi znatno kapitalizacijo večstranskih razvojnih bank in oblikovanje okvira, ki bo omogočal izdajo dovoljenj različnim ponudnikom finančnih storitev za kritje potreb lokalnega prebivalstva;

| 77. | poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga sklepa o mandatu Evropske investicijske banke za zunanja posojila po vmesnem pregledu v celoti upošteva priporočila iz tega poročila; |
| --- | --- |

77.

poziva Komisijo, naj pri pripravi predloga sklepa o mandatu Evropske investicijske banke za zunanja posojila po vmesnem pregledu v celoti upošteva priporočila iz tega poročila;

| 78. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, organizacijam ZN, Mednarodnemu denarnemu skladu in Svetovni banki ter guvernerjem Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke držav članic EU ter državam G-20. |
| --- | --- |

78.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam, organizacijam ZN, Mednarodnemu denarnemu skladu in Svetovni banki ter guvernerjem Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke držav članic EU ter državam G-20.

---

(1)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(2)  Sklepi Sveta št. 9558/07 z dne 15. maja 2007.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0102.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0029.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0028.

(6)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0185.

(7)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 396.

(8)  Zadeva C-155/07, Evropski parlament proti Svetu Evropske unije; UL C 327, 20.12.2008, str. 2.

(9)  UL L 140, 5.6.2009, str. 63.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/44

---

Četrtek, 25. marca 2010Letno poročilo ECB za leto 2008

P7_TA(2010)0090

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o letnem poročilu ECB za leto 2008 (2009/2090(INI))

2011/C 4 E/07

Evropski parlament,

ob upoštevanju letnega poročila Evropske centralne banke (ECB) za leto 2008,

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o ES,

ob upoštevanju člena 15 Protokola o statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke, ki je priložen Pogodbi,

ob upoštevanju Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 1998 o demokratičnem nadzoru tretje faze EMU (1),

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2009 o letni izjavi o euroobmočju za leto 2009 (KOM(2009)0527) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SEC(2009)1313/2),

ob upoštevanju vmesnih gospodarskih napovedi Komisije iz septembra 2009,

ob upoštevanju predloga Komisije s 23. septembra 2009 o uredbi Evropskega parlamenta in Sveta o makrobonitetnem nadzoru finančnega sistema v Skupnosti in o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (KOM(2009)0499),

ob upoštevanju predloga Komisije s 23. septembra 2009 o odločbi Sveta o prenosu posebnih nalog v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja na Evropsko centralno banko (KOM(2009)0500),

ob upoštevanju člena 48 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0010/2010),

| A. | ker je posledica finančne in gospodarske krize najhujša svetovna gospodarska recesija od 1930-ih let, ki bo tudi v naslednjih letih močno vplivala na gospodarski in socialni sistem držav; |
| --- | --- |

A.

ker je posledica finančne in gospodarske krize najhujša svetovna gospodarska recesija od 1930-ih let, ki bo tudi v naslednjih letih močno vplivala na gospodarski in socialni sistem držav;

| B. | ker se je od leta 2008 realni BDP euroobmočja povečal le za 0,7 % zaradi finančne in gospodarske krize in ker se pričakuje, da se bo BDP v letu 2009 občutno zmanjšal, |
| --- | --- |

B.

ker se je od leta 2008 realni BDP euroobmočja povečal le za 0,7 % zaradi finančne in gospodarske krize in ker se pričakuje, da se bo BDP v letu 2009 občutno zmanjšal,

| C. | ker je bila leta 2008 povprečna letna stopnja inflacije 3,3 %, z vrhom 4,0 % poleti leta 2008, kar je najvišja stopnja od uvedbe eura, in ker se je od tedaj inflacija zniževala do negativnih stopenj poleti leta 2009, |
| --- | --- |

C.

ker je bila leta 2008 povprečna letna stopnja inflacije 3,3 %, z vrhom 4,0 % poleti leta 2008, kar je najvišja stopnja od uvedbe eura, in ker se je od tedaj inflacija zniževala do negativnih stopenj poleti leta 2009,

| D. | ker se je povprečni javnofinančni primanjkljaj v euroobmočju povečal z 0,6 % BDP v letu 2007 na 1,9 % v letu 2008 in ker je bilo do sredine oktobra 2009 dvajset držav članic v postopku zaradi čezmernega primanjkljaja, |
| --- | --- |

D.

ker se je povprečni javnofinančni primanjkljaj v euroobmočju povečal z 0,6 % BDP v letu 2007 na 1,9 % v letu 2008 in ker je bilo do sredine oktobra 2009 dvajset držav članic v postopku zaradi čezmernega primanjkljaja,

| E. | ker se je povprečni delež javnega dolga v euroobmočju povečal s 66,2 % BDP konec leta 2007 na 69,6 % konec leta 2008 in ker se pričakuje, da se bo ta delež še povečeval v prihodnjih letih, |
| --- | --- |

E.

ker se je povprečni delež javnega dolga v euroobmočju povečal s 66,2 % BDP konec leta 2007 na 69,6 % konec leta 2008 in ker se pričakuje, da se bo ta delež še povečeval v prihodnjih letih,

| F. | ker je leta 2008 menjalni tečaj eura proti ameriškemu dolarju močno nihal, dosegel vrh julija pri 1,60 USD in oktobra padec na 1,25 USD, a je nato oktobra 2009 narasel na 1,50 USD, |
| --- | --- |

F.

ker je leta 2008 menjalni tečaj eura proti ameriškemu dolarju močno nihal, dosegel vrh julija pri 1,60 USD in oktobra padec na 1,25 USD, a je nato oktobra 2009 narasel na 1,50 USD,

| G. | ker je ECB ohranila obrestne mere nespremenjene v prvi polovici leta 2008, preden jih je julija 2008 zvišala za 25 baznih točk na 4,25 %; v zadnjem četrtletju leta 2008 jih je postopoma zniževala do 2,5 %, v letu 2009 pa na 1 %, |
| --- | --- |

G.

ker je ECB ohranila obrestne mere nespremenjene v prvi polovici leta 2008, preden jih je julija 2008 zvišala za 25 baznih točk na 4,25 %; v zadnjem četrtletju leta 2008 jih je postopoma zniževala do 2,5 %, v letu 2009 pa na 1 %,

| H. | ker je ECB v odzivu na finančno krizo občutno povečala obseg likvidnosti bankam v euroobmočju in sprejela številne nestandardne ukrepe za izboljšanje delovanja denarnih trgov, ker so bili podobni instrumenti za povečevanje likvidnosti zagotovljeni le določenemu številu držav članic, ki niso članice euroobmočja, |
| --- | --- |

H.

ker je ECB v odzivu na finančno krizo občutno povečala obseg likvidnosti bankam v euroobmočju in sprejela številne nestandardne ukrepe za izboljšanje delovanja denarnih trgov, ker so bili podobni instrumenti za povečevanje likvidnosti zagotovljeni le določenemu številu držav članic, ki niso članice euroobmočja,

Uvod

| 1. | ugotavlja in pozdravlja, da se je Slovaška uspešno pridružila euroobmočju; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja in pozdravlja, da se je Slovaška uspešno pridružila euroobmočju;

| 2. | opozarja, da je članstvo v Evropski uniji pogoj za pridružitev euroobmočju; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da je članstvo v Evropski uniji pogoj za pridružitev euroobmočju;

| 3. | pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba ECB daje status institucije EU; meni, da to povečuje odgovornost Parlamenta kot temeljne institucije, prek katere je ECB odgovorna evropskim državljanom; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja dejstvo, da Lizbonska pogodba ECB daje status institucije EU; meni, da to povečuje odgovornost Parlamenta kot temeljne institucije, prek katere je ECB odgovorna evropskim državljanom;

Odziv ECB na finančno krizo

| 4. | ugotavlja, da je bilo leto 2008 leto, v katerem je ECB zaradi dramatične gospodarske in finančne krize ter njenih daljnosežnih posledic morala sprejeti nekatere od svojih najtežjih odločitev, s katerimi se sooča od svojega nastanka; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je bilo leto 2008 leto, v katerem je ECB zaradi dramatične gospodarske in finančne krize ter njenih daljnosežnih posledic morala sprejeti nekatere od svojih najtežjih odločitev, s katerimi se sooča od svojega nastanka;

| 5. | ugotavlja, da gospodarske napovedi ECB, tako kot napovedi MDS in drugih mednarodnih institucij, niso uspele predvideti resnosti recesije v letu 2008; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da gospodarske napovedi ECB, tako kot napovedi MDS in drugih mednarodnih institucij, niso uspele predvideti resnosti recesije v letu 2008;

| 6. | ugotavlja, da je ECB nadaljevala z odzivanjem na finančno krizo in pomagala državam članicam z ohranjanjem in večjim zagotavljanjem likvidnosti kreditnim institucijam; priporoča, da ECB razširi tovrstno likvidnost izven euroobmočja, da bi pomagala tistim državam članicam, ki jih je finančna kriza najbolj prizadela; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da je ECB nadaljevala z odzivanjem na finančno krizo in pomagala državam članicam z ohranjanjem in večjim zagotavljanjem likvidnosti kreditnim institucijam; priporoča, da ECB razširi tovrstno likvidnost izven euroobmočja, da bi pomagala tistim državam članicam, ki jih je finančna kriza najbolj prizadela;

| 7. | izraža razočaranje zaradi dejstva, da nekatere poslovne banke, potem ko so obrestne mere ECB dosegle svojo najnižjo raven, niso v skladu s tem znižale obrestnih mer svojim strankam, in da je ta pristop še posebej prevladal, ko je obrestna mera ECB dosegla najnižjo raven; |
| --- | --- |

7.

izraža razočaranje zaradi dejstva, da nekatere poslovne banke, potem ko so obrestne mere ECB dosegle svojo najnižjo raven, niso v skladu s tem znižale obrestnih mer svojim strankam, in da je ta pristop še posebej prevladal, ko je obrestna mera ECB dosegla najnižjo raven;

| 8. | pozdravlja, da je ECB sprejela več posebnih ukrepov izven običajnega denarno-političnega okvira, kot na primer zagotavljanje likvidnosti glede na povpraševanje ali dolgoročno zagotavljanje likvidnosti; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja, da je ECB sprejela več posebnih ukrepov izven običajnega denarno-političnega okvira, kot na primer zagotavljanje likvidnosti glede na povpraševanje ali dolgoročno zagotavljanje likvidnosti;

| 9. | ugotavlja, da so bila znižanja obrestnih mer ECB manj radikalna kot znižanja drugih centralnih bank, vključno z ameriško centralno banko in Bank of England v Združenem kraljestvu, glede na to, kar so številni ekonomski opazovalci takrat pričakovali; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da so bila znižanja obrestnih mer ECB manj radikalna kot znižanja drugih centralnih bank, vključno z ameriško centralno banko in Bank of England v Združenem kraljestvu, glede na to, kar so številni ekonomski opazovalci takrat pričakovali;

| 10. | izraža razočaranje, ker dodatne injekcije likvidnosti ECB niso zadostno omilile kreditne krize, s katero se sooča industrija, zlasti mala in srednja podjetja, namesto tega so bile uporabljene za izboljšanje bančnih marž in kritje izgub nekaterih bank; |
| --- | --- |

10.

izraža razočaranje, ker dodatne injekcije likvidnosti ECB niso zadostno omilile kreditne krize, s katero se sooča industrija, zlasti mala in srednja podjetja, namesto tega so bile uporabljene za izboljšanje bančnih marž in kritje izgub nekaterih bank;

| 11. | obžaluje, da države članice niso sledile nasvetu ECB, da v načrte za podporo bankam vključijo pogoje, ki so skupno določeni na evropski ravni ter zadevajo izplačevanje dividend in bonusov, podporo gospodarski dejavnosti, zlasti malim in srednjim podjetjem, in dejavnosti v davčnih oazah; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da države članice niso sledile nasvetu ECB, da v načrte za podporo bankam vključijo pogoje, ki so skupno določeni na evropski ravni ter zadevajo izplačevanje dividend in bonusov, podporo gospodarski dejavnosti, zlasti malim in srednjim podjetjem, in dejavnosti v davčnih oazah;

| 12. | se strinja z ECB, da je vedno večja zapletenost finančnih instrumentov, ob sočasnem pomanjkanju preglednosti finančnih institucij, neuspešnem nadzoru regulativnih organov in pomanjkljivosti v zakonodaji, ki ureja finančne trge, prispevala h stopnjevanju sistemskega tveganja; dodaja, da je to prispevalo k naraščanju pomanjkanja zaupanja javnosti v finančne institucije; |
| --- | --- |

12.

se strinja z ECB, da je vedno večja zapletenost finančnih instrumentov, ob sočasnem pomanjkanju preglednosti finančnih institucij, neuspešnem nadzoru regulativnih organov in pomanjkljivosti v zakonodaji, ki ureja finančne trge, prispevala h stopnjevanju sistemskega tveganja; dodaja, da je to prispevalo k naraščanju pomanjkanja zaupanja javnosti v finančne institucije;

| 13. | sprašuje ECB za mnenje o ustanovitvi klirinške hiše, zlasti za izmenjavo neplačil, v euroobmočju; |
| --- | --- |

13.

sprašuje ECB za mnenje o ustanovitvi klirinške hiše, zlasti za izmenjavo neplačil, v euroobmočju;

| 14. | opozarja ECB na tveganje ponovnega nastanka špekulativnih mehurčkov, zlasti na trgu surovin, in jo poziva, naj na to nemudoma opozori vlade; |
| --- | --- |

14.

opozarja ECB na tveganje ponovnega nastanka špekulativnih mehurčkov, zlasti na trgu surovin, in jo poziva, naj na to nemudoma opozori vlade;

| 15. | se strinja z ECB, da se je treba iz krize nekaj naučiti, zlasti je treba izboljšati upravljanje tveganj in likvidnosti v finančnem sistemu ter preglednosti finančnih trgov in institucij, če bi želeli preprečiti, da se podobna kriza ponovi; ponovno poudarja, da je treba za preprečitev prihodnjih finančnih kriz rešiti vprašanje svetovnih neravnovesij, povezanih z nihanjem deviznih tečajev med eurom in valutami tretjih držav, kot sta ameriški dolar in kitajski juan; |
| --- | --- |

15.

se strinja z ECB, da se je treba iz krize nekaj naučiti, zlasti je treba izboljšati upravljanje tveganj in likvidnosti v finančnem sistemu ter preglednosti finančnih trgov in institucij, če bi želeli preprečiti, da se podobna kriza ponovi; ponovno poudarja, da je treba za preprečitev prihodnjih finančnih kriz rešiti vprašanje svetovnih neravnovesij, povezanih z nihanjem deviznih tečajev med eurom in valutami tretjih držav, kot sta ameriški dolar in kitajski juan;

| 16. | pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela ECB za predlog natančne „izhodne strategije“, temelječe na povečanju količine denarja v obtoku, in ki se bodo izvajali, ko bo potrebno; poudarja, da je časovno in politično usklajevanje med državami članicami bistvenega pomena; v zvezi s tem pozdravlja, da se bo v primeru stalnega izboljševanja gospodarskega položaja večina teh ukrepov samodejno prenehala uporabljati; |
| --- | --- |

16.

pozdravlja ukrepe, ki jih je sprejela ECB za predlog natančne „izhodne strategije“, temelječe na povečanju količine denarja v obtoku, in ki se bodo izvajali, ko bo potrebno; poudarja, da je časovno in politično usklajevanje med državami članicami bistvenega pomena; v zvezi s tem pozdravlja, da se bo v primeru stalnega izboljševanja gospodarskega položaja večina teh ukrepov samodejno prenehala uporabljati;

| 17. | priporoča, da se vsak ukrep za zvišanje obrestnih mer sprejme z največjo previdnostjo, da ne bi ogrozili gospodarske rasti v prihodnosti; |
| --- | --- |

17.

priporoča, da se vsak ukrep za zvišanje obrestnih mer sprejme z največjo previdnostjo, da ne bi ogrozili gospodarske rasti v prihodnosti;

| 18. | meni, da morajo države članice ohraniti svoje trenutne ukrepe fiskalnih spodbud za zaščito delovnih mest, spodbujanje naložb in rasti in te ukrepe opustiti, ko bo gospodarska rast spet trajna, takrat pa morajo pričeti z zmanjševanjem obsežnih javnih dolgov; |
| --- | --- |

18.

meni, da morajo države članice ohraniti svoje trenutne ukrepe fiskalnih spodbud za zaščito delovnih mest, spodbujanje naložb in rasti in te ukrepe opustiti, ko bo gospodarska rast spet trajna, takrat pa morajo pričeti z zmanjševanjem obsežnih javnih dolgov;

Gospodarska in denarna stabilnost

| 19. | deli zaskrbljenost ECB glede razlik med gospodarstvi v euroobmočju in načina, kako je kriza prizadela različne države, zlasti tiste, kjer so bili že prej prisotni strukturna neučinkovitost, visoki stroški dela na enoto, proračunski primanjkljaj in dolg; |
| --- | --- |

19.

deli zaskrbljenost ECB glede razlik med gospodarstvi v euroobmočju in načina, kako je kriza prizadela različne države, zlasti tiste, kjer so bili že prej prisotni strukturna neučinkovitost, visoki stroški dela na enoto, proračunski primanjkljaj in dolg;

| 20. | poziva države članice euroobmočja, naj upoštevajo, da članstvo v euroobmočju ne more biti samo sebi cilj, če želimo vzpostaviti resnično ekonomsko in monetarno unijo, ter poudarja potrebo po strukturnih reformah; dodaja, da bi neuspeh takšnih reform ogrozil verodostojnost in trajnost pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

20.

poziva države članice euroobmočja, naj upoštevajo, da članstvo v euroobmočju ne more biti samo sebi cilj, če želimo vzpostaviti resnično ekonomsko in monetarno unijo, ter poudarja potrebo po strukturnih reformah; dodaja, da bi neuspeh takšnih reform ogrozil verodostojnost in trajnost pakta za stabilnost in rast;

Upravljanje in sprejemanje odločitev

| 21. | poudarja, da se je vrednost eura v obdobju močnega nihanja deviznih tečajev povečala, še zlasti v razmerju do ameriškega dolarja in kitajskega juana, ter izraža zaskrbljenost, da bi to lahko imelo negativne posledice za konkurenčnost euroobmočja; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da se je vrednost eura v obdobju močnega nihanja deviznih tečajev povečala, še zlasti v razmerju do ameriškega dolarja in kitajskega juana, ter izraža zaskrbljenost, da bi to lahko imelo negativne posledice za konkurenčnost euroobmočja;

| 22. | priporoča, da ECB poveča transparentnost svojega dela in tako okrepi svojo legitimnost in predvidljivost, zlasti z objavo zapisnikov sej Sveta ECB, v skladu s praksami centralnih bank ZDA, Združenega kraljestva in Japonske; meni, da je takšna transparentnost prav tako potrebna pri notranjih modelih vrednotenja nelikvidnih zavarovanj in pri vrednotenjih specifičnih vrednostnih papirjev, ponujenih kot zavarovanje; |
| --- | --- |

22.

priporoča, da ECB poveča transparentnost svojega dela in tako okrepi svojo legitimnost in predvidljivost, zlasti z objavo zapisnikov sej Sveta ECB, v skladu s praksami centralnih bank ZDA, Združenega kraljestva in Japonske; meni, da je takšna transparentnost prav tako potrebna pri notranjih modelih vrednotenja nelikvidnih zavarovanj in pri vrednotenjih specifičnih vrednostnih papirjev, ponujenih kot zavarovanje;

| 23. | ponovno izraža svojo podporo dialogu o monetarni politiki, ki poteka med Parlamentom in ECB vsako četrtletje; dodaja, da je dialog pomemben mehanizem za pregledovanje dela ECB in prispevanje k javni odgovornosti in transparentnosti ECB; |
| --- | --- |

23.

ponovno izraža svojo podporo dialogu o monetarni politiki, ki poteka med Parlamentom in ECB vsako četrtletje; dodaja, da je dialog pomemben mehanizem za pregledovanje dela ECB in prispevanje k javni odgovornosti in transparentnosti ECB;

| 24. | poudarja neodvisnost ECB, h kateri prispeva postopek za imenovanje njenega izvršilnega odbora; meni, da bi to lahko okrepila uporaba novega pravnega statusa, ki ga ECB določata Lizbonska pogodba in obstoječi statut ECB, da bi kandidate, ki jih je predlagal Svet, moral z glasovanjem potrditi Evropski parlament; |
| --- | --- |

24.

poudarja neodvisnost ECB, h kateri prispeva postopek za imenovanje njenega izvršilnega odbora; meni, da bi to lahko okrepila uporaba novega pravnega statusa, ki ga ECB določata Lizbonska pogodba in obstoječi statut ECB, da bi kandidate, ki jih je predlagal Svet, moral z glasovanjem potrditi Evropski parlament;

| 25. | se obvezuje, da bo oblikoval izbirno komisijo zunanjih strokovnjakov, ki naj bi omogočila, da bi leta 2010 izbrali več kandidatov za člane izvršilnega odbora; poudarja, da bi se nato izbrane osebe predstavile Odboru za ekonomske in monetarne zadeve Evropskega parlamenta, s čimer bi se formalizirala posvetovalna vloga Evropskega parlamenta pri ocenjevanju kandidatov; Evropski parlament pa bi na plenarnem zasedanju o tem sprejel resolucijo in jo predložil Svetu, preden bi slednji izdal priporočilo vladam držav članic; |
| --- | --- |

25.

se obvezuje, da bo oblikoval izbirno komisijo zunanjih strokovnjakov, ki naj bi omogočila, da bi leta 2010 izbrali več kandidatov za člane izvršilnega odbora; poudarja, da bi se nato izbrane osebe predstavile Odboru za ekonomske in monetarne zadeve Evropskega parlamenta, s čimer bi se formalizirala posvetovalna vloga Evropskega parlamenta pri ocenjevanju kandidatov; Evropski parlament pa bi na plenarnem zasedanju o tem sprejel resolucijo in jo predložil Svetu, preden bi slednji izdal priporočilo vladam držav članic;

| 26. | meni, da je kriza dokazala, da so trgi izpostavljeni sistemskim tveganjem; pozdravlja predlog o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB ), ki bo zagotavljal zgodnje opozarjanje o prihodnjih tveganjih in neravnovesjih na finančnih trgih; ugotavlja, da se mora Evropski odbor za sistemska tveganja odzvati hitro in učinkovito na pojavljajoča se sistemska tveganja; ugotavlja, da je treba oblikovati kvalitativno opredelitev „sistemskega tveganja“, da bi omogočili dejansko delovanje ESRB; zato poziva ECB, da oblikuje jasne modele in opredelitve ter na splošno zagotovi celovito podporo učinkovitemu delovanju ESRB; dodaja, da kakršne koli nove naloge, dodeljene ECB v zvezi z Evropskim odborom za sistemska tveganja, ne smejo na noben način ogroziti neodvisnosti ECB; |
| --- | --- |

26.

meni, da je kriza dokazala, da so trgi izpostavljeni sistemskim tveganjem; pozdravlja predlog o ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB ), ki bo zagotavljal zgodnje opozarjanje o prihodnjih tveganjih in neravnovesjih na finančnih trgih; ugotavlja, da se mora Evropski odbor za sistemska tveganja odzvati hitro in učinkovito na pojavljajoča se sistemska tveganja; ugotavlja, da je treba oblikovati kvalitativno opredelitev „sistemskega tveganja“, da bi omogočili dejansko delovanje ESRB; zato poziva ECB, da oblikuje jasne modele in opredelitve ter na splošno zagotovi celovito podporo učinkovitemu delovanju ESRB; dodaja, da kakršne koli nove naloge, dodeljene ECB v zvezi z Evropskim odborom za sistemska tveganja, ne smejo na noben način ogroziti neodvisnosti ECB;

| 27. | se seznanja z vlogo, ki jo ima Euroskupina pri razvijanju boljšega usklajevanja ekonomskih politik v euroobmočju; zato pozdravlja, da je bila z Lizbonsko pogodbo dodeljena Euroskupini pravna osebnost; poleg tega priporoča, da ECB še naprej v celoti sodeluje pri neformalnih srečanjih članov Euroskupine; |
| --- | --- |

27.

se seznanja z vlogo, ki jo ima Euroskupina pri razvijanju boljšega usklajevanja ekonomskih politik v euroobmočju; zato pozdravlja, da je bila z Lizbonsko pogodbo dodeljena Euroskupini pravna osebnost; poleg tega priporoča, da ECB še naprej v celoti sodeluje pri neformalnih srečanjih članov Euroskupine;

Zunanja vloga eura

| 28. | pozdravlja dejstvo, da je euro prispeval k povečanju obsega čezmejnih finančnih storitev v euroobmočju in tako prispeval k močno povezanemu denarnemu trgu; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja dejstvo, da je euro prispeval k povečanju obsega čezmejnih finančnih storitev v euroobmočju in tako prispeval k močno povezanemu denarnemu trgu;

| 29. | ugotavlja, da je status eura kot mednarodne valute vedno močnejši, konec leta 2008 je bilo 26,5 % svetovnih valutnih rezerv v eurih; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je status eura kot mednarodne valute vedno močnejši, konec leta 2008 je bilo 26,5 % svetovnih valutnih rezerv v eurih;

| 30. | meni, da bo vedno močnejši mednarodni status eura prinesel prednosti in odgovornosti na svetovni ravni; meni, da bo to še naprej spodbujalo države članice zunaj euroobmočja in druge države, da si bodo prizadevale za članstvo v euroobmočju; |
| --- | --- |

30.

meni, da bo vedno močnejši mednarodni status eura prinesel prednosti in odgovornosti na svetovni ravni; meni, da bo to še naprej spodbujalo države članice zunaj euroobmočja in druge države, da si bodo prizadevale za članstvo v euroobmočju;

| 31. | zaveda se, da bi Parlament moral sodelovati z ECB in drugimi institucijami EU, da bi še bolj okrepil vlogo euroobmočja na svetovnem monetarnem in finančnem področju; |
| --- | --- |

31.

zaveda se, da bi Parlament moral sodelovati z ECB in drugimi institucijami EU, da bi še bolj okrepil vlogo euroobmočja na svetovnem monetarnem in finančnem področju;

| 32. | meni, da bi moral biti proces, ki je omogočil sprejetje eura, Evropski uniji zgled pri oblikovanju prihodnjega mednarodnega monetarnega sistema; |
| --- | --- |

32.

meni, da bi moral biti proces, ki je omogočil sprejetje eura, Evropski uniji zgled pri oblikovanju prihodnjega mednarodnega monetarnega sistema;

| 33. | meni, da morajo ECB, nacionalne centralne banke in Svet ECB priznati in izpolniti svojo družbeno odgovornost do svojih uslužbencev in splošne javnosti ter bolj upoštevati memorandum o socialnih vidikih, ki ga je oblikoval stalni odbor sindikatov evropskih centralnih bank; |
| --- | --- |

33.

meni, da morajo ECB, nacionalne centralne banke in Svet ECB priznati in izpolniti svojo družbeno odgovornost do svojih uslužbencev in splošne javnosti ter bolj upoštevati memorandum o socialnih vidikih, ki ga je oblikoval stalni odbor sindikatov evropskih centralnih bank;

*

* *

| 34. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Euroskupini in Evropski centralni banki. |
| --- | --- |

34.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Euroskupini in Evropski centralni banki.

---

(1)  UL C 138, 4.5.1998, str. 177.

---

PRIPOROČILA

Evropski parlament

Četrtek, 25. marca 2010

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/49

---

Četrtek, 25. marca 2010Priporočilo Svetu o 65. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov

P7_TA(2010)0084

Priporočilo Evropskega parlamenta Svetu z dne 25. marca 2010 o 65. zasedanju generalne skupščine Združenih narodov (2010/2020(INI))

2011/C 4 E/08

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga priporočila Svetu, ki ga predlaga Alexander Graf Lambsdorff v imenu skupine ALDE, o prednostnih nalogah Evropske unije za 65. zasedanje generalne skupščine Združenih narodov (B7-0243/2009),

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta Svetu z dne 24. marca 2009 o prednostnih nalogah EU za 64. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov (1),

ob upoštevanju prednostnih nalog EU za 64. zasedanje generalne skupščine Združenih narodov, ki jih je Svet sprejel 9. junija 2009 (10809/09),

ob upoštevanju 64. zasedanja generalne skupščine Združenih narodov, zlasti njenih resolucij: „Globalnemu partnerstvu naproti“ (2), „Vloga žensk v razvoju“ (3), „Mednarodna strategija za zmanjšanje nesreč “ (4), „Sožitje z naravo“ (5), „Položaj človekovih pravic v Islamski republiki Iran“ (6), „Spodbujanje pravične geografske razporeditve članstva v organih na področju pogodbe o človekovih pravicah“ (7), „Okrepitev mednarodnega sodelovanja na področju človekovih pravic“ (8), „Globalizacija in njen vpliv na polno uživanje vseh človekovih pravic“ (9), „Krepitev ukrepov Združenih narodov na področju človekovih pravic s spodbujanjem mednarodnega sodelovanja in pomen nerazlikovanja, nepristranskosti in objektivnosti“ (10), „Spodbujanje demokratičnega in pravičnega mednarodnega reda“ (11), „Otrokove pravice“ (12), „Deklice“ (13), „Poročilo Sveta za človekove pravice“ (14), „Varstvo podnebja na Zemlji za sedanje in prihodnje generacije človeštva“ (15), „Pogodba o popolni prepovedi jedrskih poskusov “ (16), „Na poti k svetu brez jedrskega orožja: hitrejše izvajanje obveznosti jedrske razorožitve“ (17), „Jedrska razorožitev“ (18), „Spodbujanje multilateralizma na področju razoroževanja in neširjenja orožja“ (19),

ob upoštevanju razvojnih ciljev tisočletja Združenih narodov in zavez držav članic EU o nudenju pomoči v boju proti lakoti in revščini,

ob upoštevanju v letu 2010 načrtovane revizijske konference podpisnic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), revizije razvojnih ciljev tisočletja, Sveta za človekove pravice (HRC) in Komisije za izgradnjo miru (PBC),

ob upoštevanju Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja ter Kjotskega protokola k tej konvenciji,

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2009 o možnostih za razvojno agendo iz Dohe po sedmi ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije (20),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o strategiji EU za konferenco o podnebnih spremembah v Københavnu (COP 15) (21),

ob upoštevanju svoje resolucija z dne 22. oktobra 2009 o krepitvi demokracije v zunanjih odnosih EU (22),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2009 o učinkih svetovne finančne in gospodarske krize na države v razvoju in razvojno sodelovanje (23),

ob upoštevanju svoje resolucija z dne 7. maja 2009 o vključevanju načela enakosti med spoloma v zunanje odnose EU ter v vzpostavljanje miru in oblikovanje državnih struktur (24),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2009 o neširjenju jedrskega orožja in prihodnosti Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT) (25),

ob upoštevanju svoje izjave z dne 22. aprila 2009 o „Recimo NE nasilju nad ženskami“ (26),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. marca 2009 o pogodbah o razvojnih ciljih tisočletja (27),

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2005 o reformi Združenih narodov (28),

ob upoštevanju členov 121(3) in 97 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za razvoj (A7-0049/2010),

| A. | ker sistem Združenih narodov, z legitimnostjo, ki izhaja iz njegove svetovne sestave, še vedno igra osrednjo vlogo pri oblikovanju in spodbujanju postopkov odločanja na svetovni ravni in pri soočanju s svetovnimi izzivi prek učinkovitega multilateralizma, ki temelji na mednarodnem pravu, načelih iz listine Združenih narodov kot tudi na skupnih obveznostih za izvajanje ciljev, ki so bili sprejeti na svetovnem vrhu Združenih narodov leta 2005, |
| --- | --- |

A.

ker sistem Združenih narodov, z legitimnostjo, ki izhaja iz njegove svetovne sestave, še vedno igra osrednjo vlogo pri oblikovanju in spodbujanju postopkov odločanja na svetovni ravni in pri soočanju s svetovnimi izzivi prek učinkovitega multilateralizma, ki temelji na mednarodnem pravu, načelih iz listine Združenih narodov kot tudi na skupnih obveznostih za izvajanje ciljev, ki so bili sprejeti na svetovnem vrhu Združenih narodov leta 2005,

| B. | ker je Evropska unija zavezana večstranskemu sodelovanju in krepitvi sistema Združenih narodov; ker bi posledično morala biti EU gonilna sila prizadevanj za reformo organizacije in še naprej trdno podpirati njeno pomembno vlogo v mednarodnem sistemu, |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska unija zavezana večstranskemu sodelovanju in krepitvi sistema Združenih narodov; ker bi posledično morala biti EU gonilna sila prizadevanj za reformo organizacije in še naprej trdno podpirati njeno pomembno vlogo v mednarodnem sistemu,

| C. | ker sedanja struktura varnostnega sveta ZN ne odraža dejanskih razmer in potreb 21. stoletja; ker je po mnenju generalnega sekretarja ZN reforma Varnostnega sveta del prizadevanj, da bi postal ta nepogrešljivi organ v vseh ozirih bolj reprezentativen in učinkovit, |
| --- | --- |

C.

ker sedanja struktura varnostnega sveta ZN ne odraža dejanskih razmer in potreb 21. stoletja; ker je po mnenju generalnega sekretarja ZN reforma Varnostnega sveta del prizadevanj, da bi postal ta nepogrešljivi organ v vseh ozirih bolj reprezentativen in učinkovit,

| D. | ker so EU in njene države članice največje plačnice sistema ZN in zagotavljajo okoli 40 odstotkov ocenjenega proračuna ZN, več kot 40 odstotkov stroškov za mirovne sile in 12 odstotkov vojaških enot, pa tudi več kot polovico osnovnega financiranja sredstev in programov ZN, |
| --- | --- |

D.

ker so EU in njene države članice največje plačnice sistema ZN in zagotavljajo okoli 40 odstotkov ocenjenega proračuna ZN, več kot 40 odstotkov stroškov za mirovne sile in 12 odstotkov vojaških enot, pa tudi več kot polovico osnovnega financiranja sredstev in programov ZN,

| E. | ker bo, v skladu z Lizbonsko pogodbo, Evropsko unijo v zunanjih odnosih in na mednarodnih forumih sedaj predstavljala ena sama pravna oseba, podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (podpredsednica/visoka predstavnica), ki ji bo pomagala nova diplomatska služba EU; ker je Lizbonska pogodba prinesla spremembe pristojnosti na področju zunanje politike Unije, na primer večje povezovanje različnih sestavnih delov zunanjih ukrepov Unije, zlasti razvojne politike, |
| --- | --- |

E.

ker bo, v skladu z Lizbonsko pogodbo, Evropsko unijo v zunanjih odnosih in na mednarodnih forumih sedaj predstavljala ena sama pravna oseba, podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (podpredsednica/visoka predstavnica), ki ji bo pomagala nova diplomatska služba EU; ker je Lizbonska pogodba prinesla spremembe pristojnosti na področju zunanje politike Unije, na primer večje povezovanje različnih sestavnih delov zunanjih ukrepov Unije, zlasti razvojne politike,

| F. | ker bo morala EU naslediti ES kot opazovalka v generalni skupščini ZN in v drugih organih ZN, kot podpisnica številnih konvencij in v nekaterih izjemnih primerih, kot je FAO, kot članica, |
| --- | --- |

F.

ker bo morala EU naslediti ES kot opazovalka v generalni skupščini ZN in v drugih organih ZN, kot podpisnica številnih konvencij in v nekaterih izjemnih primerih, kot je FAO, kot članica,

| G. | ker so bile države članice EU pred kratkim razdeljene glede udeležbe na durbanski revizijski konferenci proti rasizmu; ker so se pojavila razhajanja v pregledu spoštovanja človekovih pravic na Kitajskem v UNHRC in pri glasovanju o Goldstoneovem poročilu; ker je vse to škodovalo vplivu EU in njeni zmožnosti uveljavljati svoje vrednote v ZN, |
| --- | --- |

G.

ker so bile države članice EU pred kratkim razdeljene glede udeležbe na durbanski revizijski konferenci proti rasizmu; ker so se pojavila razhajanja v pregledu spoštovanja človekovih pravic na Kitajskem v UNHRC in pri glasovanju o Goldstoneovem poročilu; ker je vse to škodovalo vplivu EU in njeni zmožnosti uveljavljati svoje vrednote v ZN,

| H. | ker naraščajoče in nenadzorovano širjenje jedrskega orožja predstavlja vedno večjo grožnjo svobodnemu svetu; ker bo okrepitev vseh treh stebrov Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), in sicer neširjenje orožja, razoroževanje in sodelovanje pri uporabi jedrske energije v civilne namene, osredja tema na prihodnji revizijski konferenci o NPT, |
| --- | --- |

H.

ker naraščajoče in nenadzorovano širjenje jedrskega orožja predstavlja vedno večjo grožnjo svobodnemu svetu; ker bo okrepitev vseh treh stebrov Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja (NPT), in sicer neširjenje orožja, razoroževanje in sodelovanje pri uporabi jedrske energije v civilne namene, osredja tema na prihodnji revizijski konferenci o NPT,

| I. | ker se je Evropska unija pridružila deklaraciji tisočletja za razvoj iz leta 2000 in se je obvezala, da bo do leta 2015 za polovico zmanjšala skrajno revščino v svetu, pri čemer bo svoja prizadevanja osredotočila na napredek pri doseganju osmih razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

I.

ker se je Evropska unija pridružila deklaraciji tisočletja za razvoj iz leta 2000 in se je obvezala, da bo do leta 2015 za polovico zmanjšala skrajno revščino v svetu, pri čemer bo svoja prizadevanja osredotočila na napredek pri doseganju osmih razvojnih ciljev tisočletja,

| J. | ker je z institucionalnimi spremembami sestave glede na spol znotraj sistema Združenih narodov treba dati nov zagon za doseganje celovitega in usklajenega pristopa k uveljavljanju načela enakosti med spoloma in k povečanju vloge žensk, |
| --- | --- |

J.

ker je z institucionalnimi spremembami sestave glede na spol znotraj sistema Združenih narodov treba dati nov zagon za doseganje celovitega in usklajenega pristopa k uveljavljanju načela enakosti med spoloma in k povečanju vloge žensk,

| K. | ker bi morala pogajanja o celovitem in pravno zavezujočem sporazumu o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012 privesti do sporazuma v Mexico Cityju decembra 2010; ker lahko podnebne spremembe pripeljejo do konfliktov glede naravnih virov, |
| --- | --- |

K.

ker bi morala pogajanja o celovitem in pravno zavezujočem sporazumu o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012 privesti do sporazuma v Mexico Cityju decembra 2010; ker lahko podnebne spremembe pripeljejo do konfliktov glede naravnih virov,

1.   na Svet naslavlja naslednja priporočila:

Evropska unija v Združenih narodih

| (a) | naj prek okrepljenega dialoga s ključnimi partnerji spodbuja učinkovit večstranski pristop, da se omogoči oblikovanje močnejših Združenih narodov; naj pospeši skupni, celovit in skladen pristop EU v Združenih narodih, ki ga tretje strani pričakujejo, |
| --- | --- |

(a)

naj prek okrepljenega dialoga s ključnimi partnerji spodbuja učinkovit večstranski pristop, da se omogoči oblikovanje močnejših Združenih narodov; naj pospeši skupni, celovit in skladen pristop EU v Združenih narodih, ki ga tretje strani pričakujejo,

| (b) | naj se v sistemu Združenih narodov predstavlja kot pošten posrednik med različnimi skupinami članic, da se spodbuja medsebojno razumevanje in večja usklajenost treh stebrov Združenih narodov (mir in varnost, razvoj in človekove pravice); aktivno naj spodbuja in se sistematično ukvarja s pomenom učinkovitega multilateralizma v svojih dvostranskih pogovorih, |
| --- | --- |

(b)

naj se v sistemu Združenih narodov predstavlja kot pošten posrednik med različnimi skupinami članic, da se spodbuja medsebojno razumevanje in večja usklajenost treh stebrov Združenih narodov (mir in varnost, razvoj in človekove pravice); aktivno naj spodbuja in se sistematično ukvarja s pomenom učinkovitega multilateralizma v svojih dvostranskih pogovorih,

| (c) | naj si prizadeva za rešitve, ki bodo omogočile vidnejšo zunanjo vlogo Unije in večjo odgovornost pred državami članicami Združenih narodov, zlasti glede dodeljevanja primernega časa za govor in pravice do pobude v generalni skupščini Združenih narodov; v celoti naj uporablja vse evropske instrumente za zunanje delovanje, da se izvedejo učinkoviti in skladni ukrepi EU v Združenih narodih in da se delegaciji EU pri Združenih narodih v New Yorku zagotovi ustrezno opremljenost za opravljanje svoje okrepljene vloge, zlasti glede osebja, |
| --- | --- |

(c)

naj si prizadeva za rešitve, ki bodo omogočile vidnejšo zunanjo vlogo Unije in večjo odgovornost pred državami članicami Združenih narodov, zlasti glede dodeljevanja primernega časa za govor in pravice do pobude v generalni skupščini Združenih narodov; v celoti naj uporablja vse evropske instrumente za zunanje delovanje, da se izvedejo učinkoviti in skladni ukrepi EU v Združenih narodih in da se delegaciji EU pri Združenih narodih v New Yorku zagotovi ustrezno opremljenost za opravljanje svoje okrepljene vloge, zlasti glede osebja,

| (d) | naj zagotovi enotno nastopanje EU, da bodo njena stališča slišana, in se hkrati uči iz izkušenj, pridobljenih na konferenci o podnebnih spremembah v Københavnu decembra 2009, |
| --- | --- |

(d)

naj zagotovi enotno nastopanje EU, da bodo njena stališča slišana, in se hkrati uči iz izkušenj, pridobljenih na konferenci o podnebnih spremembah v Københavnu decembra 2009,

| (e) | naj zagotovi, da bodo vrednote in interesi Unije v sistemu Združenih narodov zastopani na učinkovit in skladen način; v zvezi s tem naj si prizadeva, da bodo imenovanja držav članic EU za pomembna mesta v Združenih narodih, ki so bila odobrena v okviru držav članic EU, prejela popolno podporo Unije; naj se predstavlja kot povezovalna sila, ki je zmožna odgovoriti na pričakovanja, zlasti o pomembnih glasovanjih, da se dosežejo enotna stališča, |
| --- | --- |

(e)

naj zagotovi, da bodo vrednote in interesi Unije v sistemu Združenih narodov zastopani na učinkovit in skladen način; v zvezi s tem naj si prizadeva, da bodo imenovanja držav članic EU za pomembna mesta v Združenih narodih, ki so bila odobrena v okviru držav članic EU, prejela popolno podporo Unije; naj se predstavlja kot povezovalna sila, ki je zmožna odgovoriti na pričakovanja, zlasti o pomembnih glasovanjih, da se dosežejo enotna stališča,

| (f) | naj si prizadeva za bolj poglobljeno sodelovanje in dialog z novo vlado ZDA ter novimi svetovnimi in regionalnimi akterji, kot so Kitajska, Indija in Brazilija, da se najdejo skupni načrti in rešitve za svetovne izzive znotraj večstranskega okvira, |
| --- | --- |

(f)

naj si prizadeva za bolj poglobljeno sodelovanje in dialog z novo vlado ZDA ter novimi svetovnimi in regionalnimi akterji, kot so Kitajska, Indija in Brazilija, da se najdejo skupni načrti in rešitve za svetovne izzive znotraj večstranskega okvira,

| (g) | glede na nov potencial EU za notranje usklajevanje in zunanje zastopanje naj izboljša dolgoročno načrtovanje Unije, zlasti glede pomembnih prihodnjih dogodkov v okviru Združenih narodov, kot so revizija razvojnih ciljev tisočletja in revizijska konferenca o NPT leta 2010, in revizija Sveta za človekove pravice in Komisije za izgradnjo miru leta 2011, |
| --- | --- |

(g)

glede na nov potencial EU za notranje usklajevanje in zunanje zastopanje naj izboljša dolgoročno načrtovanje Unije, zlasti glede pomembnih prihodnjih dogodkov v okviru Združenih narodov, kot so revizija razvojnih ciljev tisočletja in revizijska konferenca o NPT leta 2010, in revizija Sveta za človekove pravice in Komisije za izgradnjo miru leta 2011,

Globalno upravljanje in reforma Združenih narodov

| (h) | naj prevzame vodilno vlogo v sedanji razpravi o svetovnem upravljanju in naj zagotovi, da bodo obstajale jasne povezave med delom skupine G20 in Združenimi narodi, ki je zakonit organ za ukrepanje na svetovni ravni; |
| --- | --- |

(h)

naj prevzame vodilno vlogo v sedanji razpravi o svetovnem upravljanju in naj zagotovi, da bodo obstajale jasne povezave med delom skupine G20 in Združenimi narodi, ki je zakonit organ za ukrepanje na svetovni ravni;

| (i) | naj sprejme konkretne ukrepe in nove pobude v podporo procesu reforme sistema ZN s poudarkom na dejstvu, da je treba celovito prenoviti varnostni svet ZN v vseh vidikih, |
| --- | --- |

(i)

naj sprejme konkretne ukrepe in nove pobude v podporo procesu reforme sistema ZN s poudarkom na dejstvu, da je treba celovito prenoviti varnostni svet ZN v vseh vidikih,

| (j) | od podpredsednice/visoke predstavnice naj zahteva, da oblikuje enotnejše stališče držav članic EU o reformi varnostnega sveta Združenih narodov ter da zagovarja to stališče v Združenih narodih; naj poudari, da pridobitev lastnega sedeža v razširjenem varnostnem svetu ostaja cilj Evropske unije, |
| --- | --- |

(j)

od podpredsednice/visoke predstavnice naj zahteva, da oblikuje enotnejše stališče držav članic EU o reformi varnostnega sveta Združenih narodov ter da zagovarja to stališče v Združenih narodih; naj poudari, da pridobitev lastnega sedeža v razširjenem varnostnem svetu ostaja cilj Evropske unije,

| (k) | naj spodbuja močnejšo udeležbo nacionalnih in nadnacionalnih parlamentov v dejavnostih ZN s ciljem krepitve demokratične narave Združenih narodov, njihovih programov in agencij, ter naj podpira pobude civilne družbe in parlamentov v zvezi s tem, |
| --- | --- |

(k)

naj spodbuja močnejšo udeležbo nacionalnih in nadnacionalnih parlamentov v dejavnostih ZN s ciljem krepitve demokratične narave Združenih narodov, njihovih programov in agencij, ter naj podpira pobude civilne družbe in parlamentov v zvezi s tem,

| (l) | okrepi naj prizadevanja za oživitev generalne skupščine Združenih narodov v okviru usklajenega ukrepa z glavnimi partnerji, pri čemer naj predloge ad hoc delovnih skupin in priporočila uradnikov Združenih narodov, na primer predsednika 64. generalne skupščine Združenih narodov, spremeni v konkretne ukrepe za okrepitev vloge skupščine, njenih pristojnosti, učinkovitosti in uspešnosti kot tudi povečanje preglednosti njenega dela, |
| --- | --- |

(l)

okrepi naj prizadevanja za oživitev generalne skupščine Združenih narodov v okviru usklajenega ukrepa z glavnimi partnerji, pri čemer naj predloge ad hoc delovnih skupin in priporočila uradnikov Združenih narodov, na primer predsednika 64. generalne skupščine Združenih narodov, spremeni v konkretne ukrepe za okrepitev vloge skupščine, njenih pristojnosti, učinkovitosti in uspešnosti kot tudi povečanje preglednosti njenega dela,

| (m) | prispeva naj k izvajanju nove strukture glede na spol kot tudi ustreznih institucionalnih novosti zaradi čim hitrejšega oblikovanja skladnejšega enega subjekta, ki si bo prizadeval za spodbujanje enakosti spolov in za zaščito žensk in krepitev njihove vloge, vključno v konfliktnih razmerah in razmerah, ki nastopijo po krizi, |
| --- | --- |

(m)

prispeva naj k izvajanju nove strukture glede na spol kot tudi ustreznih institucionalnih novosti zaradi čim hitrejšega oblikovanja skladnejšega enega subjekta, ki si bo prizadeval za spodbujanje enakosti spolov in za zaščito žensk in krepitev njihove vloge, vključno v konfliktnih razmerah in razmerah, ki nastopijo po krizi,

Mir in varnost

| (n) | naj v celoti podpre prizadevanje generalnega sekretarja Združenih narodov, da se bolje opredeli pomen načela odgovornosti za varovanje, da se poudari njegov pomen pri preprečevanju sporov in hkrati spodbudi njegovo izvajanje, |
| --- | --- |

(n)

naj v celoti podpre prizadevanje generalnega sekretarja Združenih narodov, da se bolje opredeli pomen načela odgovornosti za varovanje, da se poudari njegov pomen pri preprečevanju sporov in hkrati spodbudi njegovo izvajanje,

| (o) | naj podpira pobudo držav članic EU za sprejetje resolucije ZN o kemičnem orožju, ki je bilo odloženo v morje, in o grožnji, ki jo takšno orožje predstavlja za ekologijo, zdravje, varnost in gospodarstvo, pa tudi o potrebi po krepitvi mednarodnega in regionalnega sodelovanja glede tega vprašanja ter o prostovoljni izmenjavi informacij, izkušenj in tehnologij, |
| --- | --- |

(o)

naj podpira pobudo držav članic EU za sprejetje resolucije ZN o kemičnem orožju, ki je bilo odloženo v morje, in o grožnji, ki jo takšno orožje predstavlja za ekologijo, zdravje, varnost in gospodarstvo, pa tudi o potrebi po krepitvi mednarodnega in regionalnega sodelovanja glede tega vprašanja ter o prostovoljni izmenjavi informacij, izkušenj in tehnologij,

Krizno upravljanje, ohranjanje miru in izgradnja miru

| (p) | prispeva naj h krepitvi zmogljivosti Združenih narodov za ohranjanje miru, da se zmanjša tveganje velikih napetosti in se spodbudi vključevanje pojma izgradnje miru v ukrepe za vzpostavljanje miru; prevzame naj pobudo pri iskanju novega horizonta za mirovne misije Združenih narodov, s poudarkom na civilno-vojaških sinergijah, in z izboljšanjem usklajevanja med različnimi regionalnimi partnerji, zlasti med EU in Afriško unijo, |
| --- | --- |

(p)

prispeva naj h krepitvi zmogljivosti Združenih narodov za ohranjanje miru, da se zmanjša tveganje velikih napetosti in se spodbudi vključevanje pojma izgradnje miru v ukrepe za vzpostavljanje miru; prevzame naj pobudo pri iskanju novega horizonta za mirovne misije Združenih narodov, s poudarkom na civilno-vojaških sinergijah, in z izboljšanjem usklajevanja med različnimi regionalnimi partnerji, zlasti med EU in Afriško unijo,

| (q) | znotraj okvira partnerstva EU – Združeni narodi naj izboljša skupne napotitve v okviru mirovnih misij Združenih narodov; spodbudi naj zadevne organe Združenih narodov, da še dodatno okrepijo mednarodna in regionalna partnerstva za vzpostavljanje miru, zlasti za zagotavljanje najboljše možne uporabe omejenih sredstev, |
| --- | --- |

(q)

znotraj okvira partnerstva EU – Združeni narodi naj izboljša skupne napotitve v okviru mirovnih misij Združenih narodov; spodbudi naj zadevne organe Združenih narodov, da še dodatno okrepijo mednarodna in regionalna partnerstva za vzpostavljanje miru, zlasti za zagotavljanje najboljše možne uporabe omejenih sredstev,

| (r) | prizadeva naj si za usklajena stališče in ukrepe EU glede revizije Komisije za izgradnjo miru leta 2011; podpre naj prizadevanja za razširitev vloge te komisije za lajšanje in zagotavljanje trajnosti mirovnih sporazumov in za krepitev njene svetovalne vloge v odnosu do varnostnega sveta, |
| --- | --- |

(r)

prizadeva naj si za usklajena stališče in ukrepe EU glede revizije Komisije za izgradnjo miru leta 2011; podpre naj prizadevanja za razširitev vloge te komisije za lajšanje in zagotavljanje trajnosti mirovnih sporazumov in za krepitev njene svetovalne vloge v odnosu do varnostnega sveta,

| (s) | naj še naprej podpira sodelovanje med EU in ZN na področju okrevanja po krizi ter si prizadeva za celovit pristop k vzdrževanju miru, preprečevanju sporov in obravnavanju različnih političnih, gospodarskih, socialnih in okoljskih razmer, ki prispevajo k naraščanju sporov v družbah, |
| --- | --- |

(s)

naj še naprej podpira sodelovanje med EU in ZN na področju okrevanja po krizi ter si prizadeva za celovit pristop k vzdrževanju miru, preprečevanju sporov in obravnavanju različnih političnih, gospodarskih, socialnih in okoljskih razmer, ki prispevajo k naraščanju sporov v družbah,

Jedrsko razoroževanje in neširjenje jedrskega orožja, konvencionalno razoroževanje in nadzor orožja ter boj proti terorizmu

| (t) | skupaj z državami članicami EU naj deluje skladno, dosledno in učinkovito na poti k doseganju uspešnega izida na revizijski konferenci o NPT leta 2010; naj se zaveže k cilju popolne jedrske razorožitve v skladu z resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1887, ki podpira cilj sveta brez jedrskega orožja, ko bodo izpolnjeni ustrezni pogoji, in razorožitev pod strogim in učinkovitim mednarodnim nadzorom; naj poglobi dialog z vsemi jedrskimi silami z namenom zasledovanja skupnega programa in posebnega časovnega razporeda, usmerjenega v postopno zmanjšanje in posledično odpravo zalog jedrskih bojnih glav ob istočasnem izboljšanju načinov preverjanja; naj spodbuja ratifikacijo in začetek veljavnosti Pogodbe o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov (CTBT), |
| --- | --- |

(t)

skupaj z državami članicami EU naj deluje skladno, dosledno in učinkovito na poti k doseganju uspešnega izida na revizijski konferenci o NPT leta 2010; naj se zaveže k cilju popolne jedrske razorožitve v skladu z resolucijo varnostnega sveta Združenih narodov št. 1887, ki podpira cilj sveta brez jedrskega orožja, ko bodo izpolnjeni ustrezni pogoji, in razorožitev pod strogim in učinkovitim mednarodnim nadzorom; naj poglobi dialog z vsemi jedrskimi silami z namenom zasledovanja skupnega programa in posebnega časovnega razporeda, usmerjenega v postopno zmanjšanje in posledično odpravo zalog jedrskih bojnih glav ob istočasnem izboljšanju načinov preverjanja; naj spodbuja ratifikacijo in začetek veljavnosti Pogodbe o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov (CTBT),

| (u) | naj podpre vlado ZDA pri zavezanosti, ki jo je z vizijo predsednika Obame za svet brez jedrskega orožja izrazila v zvezi s svetovno jedrsko razorožitvijo, prav tako naj pozdravi različne pobude, ki so jih sprejele nekatere države članice EU, glede pogajanja o umiku jedrskega orožja na evropskem ozemlju v polnem sodelovanju z Rusijo, da se omogoči sorazmeren umik orožja, |
| --- | --- |

(u)

naj podpre vlado ZDA pri zavezanosti, ki jo je z vizijo predsednika Obame za svet brez jedrskega orožja izrazila v zvezi s svetovno jedrsko razorožitvijo, prav tako naj pozdravi različne pobude, ki so jih sprejele nekatere države članice EU, glede pogajanja o umiku jedrskega orožja na evropskem ozemlju v polnem sodelovanju z Rusijo, da se omogoči sorazmeren umik orožja,

| (v) | naj poudari potrebo po učinkovitem nadzoru orožja, vključno z orožjem malega kalibra in strelivom, ki vsebuje osiromašen uran, in naj uporabi svoj vpliv za to, da podpre širše, bolj praktično in učinkovitejše prizadevanje ter ukrepe za razorožitev; poudari naj potrebo po polnem izvajanju Konvencije o kemičnem orožju (CWC), Konvencije o biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Konvencije o kasetnem strelivu (CCM) in Konvencije o protipehotnih minah (APMC) ter hkrati poudari potrebo po nadaljnjem razvoju mednarodnega režima proti širjenju orožja za množično uničenje, |
| --- | --- |

(v)

naj poudari potrebo po učinkovitem nadzoru orožja, vključno z orožjem malega kalibra in strelivom, ki vsebuje osiromašen uran, in naj uporabi svoj vpliv za to, da podpre širše, bolj praktično in učinkovitejše prizadevanje ter ukrepe za razorožitev; poudari naj potrebo po polnem izvajanju Konvencije o kemičnem orožju (CWC), Konvencije o biološkem in toksičnem orožju (BTWC), Konvencije o kasetnem strelivu (CCM) in Konvencije o protipehotnih minah (APMC) ter hkrati poudari potrebo po nadaljnjem razvoju mednarodnega režima proti širjenju orožja za množično uničenje,

| (w) | naj okrepi sodelovanje in usklajevanje z najpomembnejšimi partnerji pri boju proti terorizmu na podlagi popolnega spoštovanja mednarodnega prava in človekovih pravic ter tako podpre večstransko prizadevanje Združenih narodov za boj proti terorizmu (vključno z ukrepi za usklajevanje sistema ZN glede seznama teroristov s standardi mednarodnega prava o človekovih pravicah) kot tudi učinkovito izvajanje globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu; okrepi naj prizadevanja za dosego sporazuma in sklenitev celovite konvencije o mednarodnem terorizmu; tesno naj sodeluje, kadar so v nevarnosti življenja talcev, |
| --- | --- |

(w)

naj okrepi sodelovanje in usklajevanje z najpomembnejšimi partnerji pri boju proti terorizmu na podlagi popolnega spoštovanja mednarodnega prava in človekovih pravic ter tako podpre večstransko prizadevanje Združenih narodov za boj proti terorizmu (vključno z ukrepi za usklajevanje sistema ZN glede seznama teroristov s standardi mednarodnega prava o človekovih pravicah) kot tudi učinkovito izvajanje globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu; okrepi naj prizadevanja za dosego sporazuma in sklenitev celovite konvencije o mednarodnem terorizmu; tesno naj sodeluje, kadar so v nevarnosti življenja talcev,

Razvoj in podnebne spremembe

| (x) | prevzame naj vodilno vlogo pri krepitvi učinkovitosti razvojen pomoči Združenih narodov, saj lahko trenutna razdrobljenost vodi k postopni marginalizaciji Združenih narodov kot prvega akterja na področju razvoja; vztraja naj pri skladnejšem načrtovanju in operativnem okviru Združenih narodov, da pomaga pri povečevanju vpliva razvojne pomoči Združenih narodov, |
| --- | --- |

(x)

prevzame naj vodilno vlogo pri krepitvi učinkovitosti razvojen pomoči Združenih narodov, saj lahko trenutna razdrobljenost vodi k postopni marginalizaciji Združenih narodov kot prvega akterja na področju razvoja; vztraja naj pri skladnejšem načrtovanju in operativnem okviru Združenih narodov, da pomaga pri povečevanju vpliva razvojne pomoči Združenih narodov,

| (y) | naj vztraja, da se kriza ne izkoristi za izgovor, da bi se izognili potrebnim odzivom na svetovni ravni na podnebne spremembe in propadanje okolja ali jih odložili, ter naj namesto tega izkoristi odziv na krizo kot priložnost za vzpostavitev osnove za novo in sodobno zeleno gospodarstvo; v tem okviru je treba v celoti podpreti pobudo za zeleno gospodarstvo, ki jo je sprožil Program Združenih narodov za okolje, ter spodbujati z njo povezano razpravo o svetovni pobudi Green New Deal, |
| --- | --- |

(y)

naj vztraja, da se kriza ne izkoristi za izgovor, da bi se izognili potrebnim odzivom na svetovni ravni na podnebne spremembe in propadanje okolja ali jih odložili, ter naj namesto tega izkoristi odziv na krizo kot priložnost za vzpostavitev osnove za novo in sodobno zeleno gospodarstvo; v tem okviru je treba v celoti podpreti pobudo za zeleno gospodarstvo, ki jo je sprožil Program Združenih narodov za okolje, ter spodbujati z njo povezano razpravo o svetovni pobudi Green New Deal,

| (z) | naj poudari potrebo po trajnostni gospodarski rasti in razvoju, |
| --- | --- |

(z)

naj poudari potrebo po trajnostni gospodarski rasti in razvoju,

| (aa) | ponovno naj poudari načelo, v skladu s katerim se politika razvojne pomoči oblikuje ob sodelovanju držav prejemnic, |
| --- | --- |

(aa)

ponovno naj poudari načelo, v skladu s katerim se politika razvojne pomoči oblikuje ob sodelovanju držav prejemnic,

Razvojni cilji novega tisočletja

| (ab) | pri pripravah na revizijsko konferenco o razvojnih ciljih tisočletja, naj ponovno potrdi svojo zavezanost k razvojnim ciljem tisočletja, ki naj bi bili doseženi do leta 2015; vse partnerje naj pozove, da naredijo isto, in pri tem opozori na dejstvo, da darovalci še zdaleč ne izpolnjujejo svojih obljub iz leta 2005 o letnih tokovih pomoči in da je bil splošen napredek prepočasen za doseganje večine ciljev do leta 2015, |
| --- | --- |

(ab)

pri pripravah na revizijsko konferenco o razvojnih ciljih tisočletja, naj ponovno potrdi svojo zavezanost k razvojnim ciljem tisočletja, ki naj bi bili doseženi do leta 2015; vse partnerje naj pozove, da naredijo isto, in pri tem opozori na dejstvo, da darovalci še zdaleč ne izpolnjujejo svojih obljub iz leta 2005 o letnih tokovih pomoči in da je bil splošen napredek prepočasen za doseganje večine ciljev do leta 2015,

| (ac) | imeti močno vodilno vlogo ob upoštevanju plenarnega srečanja na visoki ravni v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja in spodbujati zlasti naslednje cilje:






  — | ponovno potrditi razvojne cilje tisočletja kot najmanj, kar je treba doseči do leta 2015, ter nasprotovati vsakemu poskusu zmanjševanja ali odlaganja izrečenih obljub; |
| --- | --- | --- |

(ac)

imeti močno vodilno vlogo ob upoštevanju plenarnega srečanja na visoki ravni v zvezi z razvojnimi cilji tisočletja in spodbujati zlasti naslednje cilje:

—

ponovno potrditi razvojne cilje tisočletja kot najmanj, kar je treba doseči do leta 2015, ter nasprotovati vsakemu poskusu zmanjševanja ali odlaganja izrečenih obljub;

| — | doseči sporazum med razvitimi državami in državami v razvoju o pospešenem ukrepanju,vključno z jasnimi, konkretnimi načrti in zavezami, saj svet še zdaleč ne izpolnjuje obljub razvojnih ciljev tisočletja in več kot milijarda ljudi še vedno živi v izjemni revščini, pri čemer bo ta številka po pričakovanjih narasla; |
| --- | --- |

—

doseči sporazum med razvitimi državami in državami v razvoju o pospešenem ukrepanju,vključno z jasnimi, konkretnimi načrti in zavezami, saj svet še zdaleč ne izpolnjuje obljub razvojnih ciljev tisočletja in več kot milijarda ljudi še vedno živi v izjemni revščini, pri čemer bo ta številka po pričakovanjih narasla;

| — | dati jasno znamenje, da bo pred letom 2015 sprejet še bolj ambiciozen načrt za izkoreninjenje revščine, ki bo zagotavljal nadaljnja prizadevanja za popolno izkoreninjenje revščine; |
| --- | --- |

—

dati jasno znamenje, da bo pred letom 2015 sprejet še bolj ambiciozen načrt za izkoreninjenje revščine, ki bo zagotavljal nadaljnja prizadevanja za popolno izkoreninjenje revščine;

| — | si prizadevati za boljše usklajevanje med agencijami OZN in bolj usklajen okvir delovanja OZN, da bi se izognili razdrobljenosti pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, |
| --- | --- |

—

si prizadevati za boljše usklajevanje med agencijami OZN in bolj usklajen okvir delovanja OZN, da bi se izognili razdrobljenosti pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja,

| (ad) | s čim večjim poudarkom sporočati, da bo doseganje razvojnih ciljev tisočletja, ki je tudi moralna obveznost, bistveno prispevalo k spodbujanju mednarodne blaginje, stabilnosti, varnosti in socialne pravičnosti, |
| --- | --- |

(ad)

s čim večjim poudarkom sporočati, da bo doseganje razvojnih ciljev tisočletja, ki je tudi moralna obveznost, bistveno prispevalo k spodbujanju mednarodne blaginje, stabilnosti, varnosti in socialne pravičnosti,

| (ae) | poudariti, da si mora mednarodna skupnost nadalje prizadevati za boj proti negativnim učinkom svetovne gospodarske krize in podnebnih sprememb v državah v razvoju; predlagati inovativne mehanizme financiranja, kot je mednarodni davek na finančne transakcije, |
| --- | --- |

(ae)

poudariti, da si mora mednarodna skupnost nadalje prizadevati za boj proti negativnim učinkom svetovne gospodarske krize in podnebnih sprememb v državah v razvoju; predlagati inovativne mehanizme financiranja, kot je mednarodni davek na finančne transakcije,

| (af) | sprejeti konkretne zaveze za zagotovitev boljšega usklajevanja, skladnosti politik in doseganje razvojnega cilja tisočletja št. 8, ter zmanjšati finančno vrzel, da bi do leta 2010 dosegli Gleneaglesov cilj približno 154 milijard USD (glede na cene leta 2008) skupne uradne razvojne pomoči, |
| --- | --- |

(af)

sprejeti konkretne zaveze za zagotovitev boljšega usklajevanja, skladnosti politik in doseganje razvojnega cilja tisočletja št. 8, ter zmanjšati finančno vrzel, da bi do leta 2010 dosegli Gleneaglesov cilj približno 154 milijard USD (glede na cene leta 2008) skupne uradne razvojne pomoči,

| (ag) | v okviru plenarnega srečanja na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja ponovno potrditi svojo skupno zavezo, da bo do leta 2015 za uradno razvojno pomoč porabil 0,7 % BND na podlagi jasnega in obvezujočega časovnega razporeda za vsako državo članico, |
| --- | --- |

(ag)

v okviru plenarnega srečanja na visoki ravni o razvojnih ciljih tisočletja ponovno potrditi svojo skupno zavezo, da bo do leta 2015 za uradno razvojno pomoč porabil 0,7 % BND na podlagi jasnega in obvezujočega časovnega razporeda za vsako državo članico,

| (ah) | vztraja naj, da se sredstva razvojnih ciljev tisočletja ne uporabijo za reševanje posledic finančne krize in krize v zvezi s podnebnimi spremembami; namesto tega je treba zbrati dodatna sredstva in sprejeti učinkovitejše ukrepe za doseganje ciljev, pri katerih je bil napredek izjemno omejen, na primer pri razvojnem cilju tisočletja št. 5 (zdravje mater) in št. 4 (umrljivost otrok); naj nameni pozornost ponovni oživitvi razvojnih ciljev tisočletja v skladu s programom in načrtom za obdobje 2010–2015, |
| --- | --- |

(ah)

vztraja naj, da se sredstva razvojnih ciljev tisočletja ne uporabijo za reševanje posledic finančne krize in krize v zvezi s podnebnimi spremembami; namesto tega je treba zbrati dodatna sredstva in sprejeti učinkovitejše ukrepe za doseganje ciljev, pri katerih je bil napredek izjemno omejen, na primer pri razvojnem cilju tisočletja št. 5 (zdravje mater) in št. 4 (umrljivost otrok); naj nameni pozornost ponovni oživitvi razvojnih ciljev tisočletja v skladu s programom in načrtom za obdobje 2010–2015,

Podnebne spremembe

| (ai) | naj spodbuja razpravo v pričakovanju prihodnje konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP16) v Mehiki decembra 2010 in začne oblikovati soglasje za sprejetje novega zavezujočega mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012, |
| --- | --- |

(ai)

naj spodbuja razpravo v pričakovanju prihodnje konference pogodbenic Okvirne konvencije Združenih narodov o podnebnih spremembah (COP16) v Mehiki decembra 2010 in začne oblikovati soglasje za sprejetje novega zavezujočega mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012,

| (aj) | naj se izogne organizacijskim in strukturnim napakam konference COP15 v Københavnu, ki ni uspela doseči mednarodno zavezujočega sporazuma, tako da predlaga posebna pravila za glasovanje, ki bodo temeljila na pomembni večini, da se tako pospeši napredek pri pogajanjih, |
| --- | --- |

(aj)

naj se izogne organizacijskim in strukturnim napakam konference COP15 v Københavnu, ki ni uspela doseči mednarodno zavezujočega sporazuma, tako da predlaga posebna pravila za glasovanje, ki bodo temeljila na pomembni večini, da se tako pospeši napredek pri pogajanjih,

Človekove pravice

Institucionalna vprašanja

| (ak) | naj pozove podpredsednico/visoko predstavnico, da pri obravnavi vprašanj o človekovih pravicah govori v imenu vseh držav članic EU, in naj pozove vsako državo članico, da poudari ta skupna stališča Evropske unije in jim s tem da še večjo težo, ob upoštevanju, da je v skladu s členom 21 PEU univerzalnost in neločljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin eno od načel, ki naj vodijo ukrepe Unije na mednarodnem prizorišču, ter da je podpora demokraciji in človekovim pravicam eden od ciljev njenega zunanjepolitičnega delovanja, |
| --- | --- |

(ak)

naj pozove podpredsednico/visoko predstavnico, da pri obravnavi vprašanj o človekovih pravicah govori v imenu vseh držav članic EU, in naj pozove vsako državo članico, da poudari ta skupna stališča Evropske unije in jim s tem da še večjo težo, ob upoštevanju, da je v skladu s členom 21 PEU univerzalnost in neločljivost človekovih pravic in temeljnih svoboščin eno od načel, ki naj vodijo ukrepe Unije na mednarodnem prizorišču, ter da je podpora demokraciji in človekovim pravicam eden od ciljev njenega zunanjepolitičnega delovanja,

| (al) | v zgodnjem in poglobljenem dialogu z državami članicami EU in članicami Združenih narodov naj doseže učinkovito proaktivno pogajalsko strategijo in skupno stališče o reviziji Sveta ZN za človekove pravice v letu 2011 ter naj pri tem upošteva, da bo pregled delovnih metod potekal v Ženevi, medtem ko bodo o statusu organa razpravljali v New Yorku; s svojimi svetovnimi članicami naj okrepi tretji odbor kot komunikacijski kanal za primere človekovih pravic, o katerih razpravlja Svet ZN za človekove pravice, ob upoštevanju, da bi tretji odbor lahko tudi izravnal pomanjkljivosti tega sveta, |
| --- | --- |

(al)

v zgodnjem in poglobljenem dialogu z državami članicami EU in članicami Združenih narodov naj doseže učinkovito proaktivno pogajalsko strategijo in skupno stališče o reviziji Sveta ZN za človekove pravice v letu 2011 ter naj pri tem upošteva, da bo pregled delovnih metod potekal v Ženevi, medtem ko bodo o statusu organa razpravljali v New Yorku; s svojimi svetovnimi članicami naj okrepi tretji odbor kot komunikacijski kanal za primere človekovih pravic, o katerih razpravlja Svet ZN za človekove pravice, ob upoštevanju, da bi tretji odbor lahko tudi izravnal pomanjkljivosti tega sveta,

| (am) | naj pri pregledu Sveta ZN za človekove pravice doseže dogovor s partnerji iz drugih regij o merilih za članstvo in nizu smernic, ki jih je treba uporabljati pri izvolitvi tega sveta; naj spodbuja okrepitev Sveta ZN za človekove pravice in posebnih postopkov tako, da ne bi bilo treba odpreti svežnja o izgradnji institucij in tako, da se ohrani neodvisnost urada visokega komisarja ZN za človekove pravice (HCHR), naj podpre možnost, da lahko Svet ZN za človekove pravice obravnava posebne kršitve človekovih pravic z resolucijami o posameznih državah, |
| --- | --- |

(am)

naj pri pregledu Sveta ZN za človekove pravice doseže dogovor s partnerji iz drugih regij o merilih za članstvo in nizu smernic, ki jih je treba uporabljati pri izvolitvi tega sveta; naj spodbuja okrepitev Sveta ZN za človekove pravice in posebnih postopkov tako, da ne bi bilo treba odpreti svežnja o izgradnji institucij in tako, da se ohrani neodvisnost urada visokega komisarja ZN za človekove pravice (HCHR), naj podpre možnost, da lahko Svet ZN za človekove pravice obravnava posebne kršitve človekovih pravic z resolucijami o posameznih državah,

| (an) | podpre naj novega pomočnika generalnega sekretarja v uradu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, da vključi vidik človekovih pravic v temeljne odločitve o politiki in upravljanju na sedežu Združenih narodov v New Yorku, |
| --- | --- |

(an)

podpre naj novega pomočnika generalnega sekretarja v uradu visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice, da vključi vidik človekovih pravic v temeljne odločitve o politiki in upravljanju na sedežu Združenih narodov v New Yorku,

Vprašanja glede človekovih pravic

| (ao) | odločno naj podpre generalno skupščino Združenih narodov, da bo še naprej obravnavala posebne razmere v posameznih državah v resolucijah in si pri tem prizadevala za izogibanje uporabe neukrepanja („No Action Motions“), |
| --- | --- |

(ao)

odločno naj podpre generalno skupščino Združenih narodov, da bo še naprej obravnavala posebne razmere v posameznih državah v resolucijah in si pri tem prizadevala za izogibanje uporabe neukrepanja („No Action Motions“),

| (ap) | naj uresničuje vodilno vlogo pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov ranljivih skupin in manjšin, svobodo izražanja in svobodo medijev, svobodo veroizpovedi, pravicami otrok, varstvom zagovornikov človekovih pravic in sodelovanjem s civilno družbo, |
| --- | --- |

(ap)

naj uresničuje vodilno vlogo pri spodbujanju in varstvu človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov ranljivih skupin in manjšin, svobodo izražanja in svobodo medijev, svobodo veroizpovedi, pravicami otrok, varstvom zagovornikov človekovih pravic in sodelovanjem s civilno družbo,

| (aq) | naj odločno zagovarja prednost človekovih pravic pri oblikovanju odziva na svetovno finančno upočasnitev, ker so njen negativen vpliv nesorazmerno močno čutili že pred tem marginalizirani sektorji prebivalstva v številnih državah, kjer je uživanje človekovih pravic močno okrnjeno ali popolnoma spodkopano, |
| --- | --- |

(aq)

naj odločno zagovarja prednost človekovih pravic pri oblikovanju odziva na svetovno finančno upočasnitev, ker so njen negativen vpliv nesorazmerno močno čutili že pred tem marginalizirani sektorji prebivalstva v številnih državah, kjer je uživanje človekovih pravic močno okrnjeno ali popolnoma spodkopano,

| (ar) | naj si prizadeva za okrepitev svetovnega trenda za odpravo smrtne kazni s tem, da poskuša sprejeti resolucije na to temo; podpira naj vsa prizadevanja za izkoreninjenje mučenja in še posebej za spodbujanje sprejema izbirnega protokola h Konvenciji ZN o mučenju, |
| --- | --- |

(ar)

naj si prizadeva za okrepitev svetovnega trenda za odpravo smrtne kazni s tem, da poskuša sprejeti resolucije na to temo; podpira naj vsa prizadevanja za izkoreninjenje mučenja in še posebej za spodbujanje sprejema izbirnega protokola h Konvenciji ZN o mučenju,

Vključevanje načela enakosti med spoloma in krepitev vloge žensk

| (as) | prizadeva naj si za okrepitev vloge žensk, da lahko tako izpolnijo svojo bistveno vlogo pri prispevanju k trajnostnemu miru, varnosti in spravi kot tudi za spodbujanje njihovega sodelovanja pri posredovanju in reševanju konfliktov, zlasti zaradi prihodnje 10. obletnice resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325; spodbudi naj tiste države članice EU, ki glede tega še niso dejavne, da oblikujejo nacionalne akcijske načrte za izvajanje resolucije, |
| --- | --- |

(as)

prizadeva naj si za okrepitev vloge žensk, da lahko tako izpolnijo svojo bistveno vlogo pri prispevanju k trajnostnemu miru, varnosti in spravi kot tudi za spodbujanje njihovega sodelovanja pri posredovanju in reševanju konfliktov, zlasti zaradi prihodnje 10. obletnice resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325; spodbudi naj tiste države članice EU, ki glede tega še niso dejavne, da oblikujejo nacionalne akcijske načrte za izvajanje resolucije,

| (at) | naj pokaže svojo globoko zavezanost resoluciji Varnostnega sveta ZN št. 1325, sprejeti leta 2000, tako da se udeleži prireditev ob njeni desetletnici, |
| --- | --- |

(at)

naj pokaže svojo globoko zavezanost resoluciji Varnostnega sveta ZN št. 1325, sprejeti leta 2000, tako da se udeleži prireditev ob njeni desetletnici,

| (au) | odločno in z vsemi sredstvi naj se bori proti posilstvu in spolnemu nasilju kot orožju v vojni; zavzema naj se, da se ta kazniva dejanja kaznuje kot vojni zločini in zločini proti človeštvu, ter da se žrtvam takšnega nasilja ponudi posebne programe pomoči; podpre naj novega posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov, ki je bil nedavno imenovan na področju boja proti spolnemu nasilju v spopadih, |
| --- | --- |

(au)

odločno in z vsemi sredstvi naj se bori proti posilstvu in spolnemu nasilju kot orožju v vojni; zavzema naj se, da se ta kazniva dejanja kaznuje kot vojni zločini in zločini proti človeštvu, ter da se žrtvam takšnega nasilja ponudi posebne programe pomoči; podpre naj novega posebnega predstavnika generalnega sekretarja Združenih narodov, ki je bil nedavno imenovan na področju boja proti spolnemu nasilju v spopadih,

Končna priporočila

| (av) | prizadeva naj si, da se na dnevni red 65. generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju med Organizacijo Združenih narodov, regionalnimi skupščinami, nacionalnimi parlamenti in Medparlamentarno unijo, vključi ločeno točko, da se spodbudi razprava o tem, na kakšen način lahko poslanci, nacionalni parlamenti in regionalne parlamentarne skupščine odigrajo dejavnejšo vlogo v Združenih narodih, v skladu s sklepom, ki je bil sprejet na 63. generalni skupščini Združenih narodov v resoluciji „Sodelovanje med Združenimi narodi in Medparlamentarno unijo“ (A/RES/63/24), |
| --- | --- |

(av)

prizadeva naj si, da se na dnevni red 65. generalne skupščine Združenih narodov o sodelovanju med Organizacijo Združenih narodov, regionalnimi skupščinami, nacionalnimi parlamenti in Medparlamentarno unijo, vključi ločeno točko, da se spodbudi razprava o tem, na kakšen način lahko poslanci, nacionalni parlamenti in regionalne parlamentarne skupščine odigrajo dejavnejšo vlogo v Združenih narodih, v skladu s sklepom, ki je bil sprejet na 63. generalni skupščini Združenih narodov v resoluciji „Sodelovanje med Združenimi narodi in Medparlamentarno unijo“ (A/RES/63/24),

*

* *

2.   naroči svojemu predsedniku, naj to priporočilo posreduje podpredsednici/visoki predstavnici in Svetu, v vednost pa tudi Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0150.

(2)  A/RES/64/223.

(3)  A/RES/64/217.

(4)  A/RES/64/200.

(5)  A/RES/64/196.

(6)  A/RES/64/176.

(7)  A/RES/64/173.

(8)  A/RES/64/171.

(9)  A/RES/64/160.

(10)  A/RES/64/158.

(11)  A/RES/64/157.

(12)  A/RES/64/146.

(13)  A/RES/64/145.

(14)  A/RES/64/143.

(15)  A/RES/64/73.

(16)  A/RES/64/69.

(17)  A/RES/64/57.

(18)  A/RES/64/53.

(19)  A/RES/64/34.

(20)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0110.

(21)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0089.

(22)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0056.

(23)  Sprejeta besedila, P7_TA(2009)0029.

(24)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0372.

(25)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0333.

(26)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0259.

(27)  Sprejeta besedila, P6_TA(2009)0152.

(28)  UL C 124 E, 25.5.2006, str. 549.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

Četrtek, 25. marca 2010

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/57

---

Četrtek, 25. marca 2010Žive živali in sveže meso – pogoji za uvoz v Unijo ***I

P7_TA(2010)0069

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlogu odločbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Odločbe Sveta 79/542/EGS o seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav in o določitvi pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravjem ter veterinarskimi spričevali za uvoz nekaterih živih živali in njihovega svežega mesa v Skupnost (KOM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

2011/C 4 E/09

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2009)0516),

ob upoštevanju člena 251(2) in členov 37 in 152(4)(b) Pogodbe ES, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0211/2009),

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Posledice začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe za še nedokončane medinstitucionalne postopke odločanja“ (KOM(2009)0665),

ob upoštevanju člena 294(3) in členov 43(2) in 168(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. decembra 2009 (1),

po posvetovanju z Odborom regij;

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0018/2010),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je opredeljeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to stališče posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

Četrtek, 25. marca 2010P7_TC1-COD(2009)0146

Stališče Evropskega parlamenta sprejeto v prvi obravnavi dne 25. marca 2010 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2010/EU Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Odločbe Sveta 79/542/EGS o seznamu tretjih držav ali delov tretjih držav in o določitvi pogojev v zvezi z zdravstvenim varstvom živali in javnim zdravjem ter veterinarskimi spričevali za uvoz nekaterih živih živali in njihovega svežega mesa v Skupnost

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 477/2010/EU.)

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/58

---

Četrtek, 25. marca 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Litva/Proizvodnja pohištva

P7_TA(2010)0070

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

2011/C 4 E/10

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0058 – C7-0041/2010),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0047/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

B.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| C. | ker je Litva zaprosila za pomoč zaradi primerov presežnih delavcev v 49 podjetjih, ki delujejo v sektorju proizvodnje pohištva (3), |
| --- | --- |

C.

ker je Litva zaprosila za pomoč zaradi primerov presežnih delavcev v 49 podjetjih, ki delujejo v sektorju proizvodnje pohištva (3),

| D. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

D.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije;

| 3. | poudarja, da je treba zaradi vse večjega števila vlog za prispevek iz sredstev ESPG uvesti dodatne izboljšave postopka; zato poziva Komisijo, naj oceni, kako je mogoče skrajšati čas med vložitvijo vloge države članice in plačilom finančnega prispevka, ter naj svojo ugotovitev čim prej sporoči Parlamentu; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba zaradi vse večjega števila vlog za prispevek iz sredstev ESPG uvesti dodatne izboljšave postopka; zato poziva Komisijo, naj oceni, kako je mogoče skrajšati čas med vložitvijo vloge države članice in plačilom finančnega prispevka, ter naj svojo ugotovitev čim prej sporoči Parlamentu;

| 4. | poudarja, da bi morala Evropska unija uporabiti vsa sredstva pri soočanju s posledicami svetovne gospodarske in finančne krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi morala Evropska unija uporabiti vsa sredstva pri soočanju s posledicami svetovne gospodarske in finančne krize; poudarja vlogo, ki jo lahko ima ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 5. | v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da bi bilo treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

5.

v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da bi bilo treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 6. | poziva Komisijo, naj v predloge za uporabo sredstev ESPG in v svoja letna poročila vključi natančne informaciji o dodatnem financiranju iz Evropskega socialnega sklada (ESS) in iz drugih strukturnih skladov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj v predloge za uporabo sredstev ESPG in v svoja letna poročila vključi natančne informaciji o dodatnem financiranju iz Evropskega socialnega sklada (ESS) in iz drugih strukturnih skladov;

| 7. | v okviru uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, naj se vzdrži sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESS, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki; |
| --- | --- |

7.

v okviru uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, naj se vzdrži sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESS, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki;

| 8. | poudarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med postopkom vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med postopkom vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 9. | ugotavlja, da se novi predlogi sklepa Komisije o uporabi sredstev ESPG nanašajo na vlogo ene same države članice, ki je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se novi predlogi sklepa Komisije o uporabi sredstev ESPG nanašajo na vlogo ene same države članice, ki je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 10. | odobri sklep, priložen k tej resoluciji; |
| --- | --- |

10.

odobri sklep, priložen k tej resoluciji;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  ESPG/2009/016 LT/Proizvodnja pohištva.

---

Četrtek, 25. marca 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. marca 2010

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) in zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ker:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Litva je vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v pohištveni industriji predložila 23. septembra 2009 in jo dopolnila z dodatnimi informacijami, ki jih je Komisija prejela 16. oktobra 2009. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se uporabi znesek v višini 662 088 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Litva je vlogo za uporabo sredstev ESPG v zvezi s presežnimi delavci v pohištveni industriji predložila 23. septembra 2009 in jo dopolnila z dodatnimi informacijami, ki jih je Komisija prejela 16. oktobra 2009. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se uporabi znesek v višini 662 088 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Litva. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Litva.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V okviru splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi vsota 662 088 EUR za prevzem obveznosti in za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, dne 25. marca 2010.

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/61

---

Četrtek, 25. marca 2010Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Litva/proizvodnja oblačil

P7_TA(2010)0071

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (KOM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

2011/C 4 E/11

Evropski parlament,

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (KOM(2010)0056 – C7-0035/2010),

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) (uredba ESPG),

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0048/2010),

| A. | ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija vzpostavila primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

B.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| C. | ker je Litva zaprosila za pomoč zaradi primerov presežnih delavcev v 45 podjetjih, ki delujejo v sektorju proizvodnje oblačil (3), |
| --- | --- |

C.

ker je Litva zaprosila za pomoč zaradi primerov presežnih delavcev v 45 podjetjih, ki delujejo v sektorju proizvodnje oblačil (3),

| D. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG, |
| --- | --- |

D.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, določena v uredbi ESPG,

| 1. | od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG; |
| --- | --- |

1.

od zadevnih institucij zahteva, naj združijo vse potrebne moči za pospešitev uporabe sredstev ESPG;

| 2. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije; |
| --- | --- |

2.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi ESPG, iz katerega se zagotavlja enkratna in časovno omejena individualna podpora za delavce, ki so postali presežni zaradi globalizacije;

| 3. | poudarja, da je treba zaradi vse večjega števila vlog za prispevek iz sredstev ESPG uvesti dodatne izboljšave postopka; zato poziva Komisijo, naj oceni, kako je mogoče skrajšati čas med vložitvijo vloge države članice in plačilom finančnega prispevka, ter naj svojo ugotovitev čim prej sporoči Parlamentu; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba zaradi vse večjega števila vlog za prispevek iz sredstev ESPG uvesti dodatne izboljšave postopka; zato poziva Komisijo, naj oceni, kako je mogoče skrajšati čas med vložitvijo vloge države članice in plačilom finančnega prispevka, ter naj svojo ugotovitev čim prej sporoči Parlamentu;

| 4. | poudarja, da bi morala Evropska unija uporabiti vsa sredstva pri soočanju s posledicami svetovne gospodarske in finančne krize; poudarja, da lahko ESPG odigra vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi morala Evropska unija uporabiti vsa sredstva pri soočanju s posledicami svetovne gospodarske in finančne krize; poudarja, da lahko ESPG odigra vlogo pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 5. | v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da bi bilo treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; |
| --- | --- |

5.

v skladu s členom 6 uredbe ESPG poudarja, da bi bilo treba zagotoviti, da se s sredstvi tega sklada podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v proces zaposlovanja; poudarja, da pomoč iz ESPG ne nadomešča ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev;

| 6. | poziva Komisijo, naj v predloge za uporabo sredstev ESPG in v svoja letna poročila vključi natančne informaciji o dodatnem financiranju iz Evropskega socialnega sklada (ESS) in iz drugih strukturnih skladov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj v predloge za uporabo sredstev ESPG in v svoja letna poročila vključi natančne informaciji o dodatnem financiranju iz Evropskega socialnega sklada (ESS) in iz drugih strukturnih skladov;

| 7. | v okviru uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, naj se vzdrži sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESS, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki; |
| --- | --- |

7.

v okviru uporabe sredstev ESPG opozarja Komisijo, naj se vzdrži sistematičnega prerazporejanja sredstev za plačila iz ESS, ker je bil ESPG oblikovan kot poseben ločen instrument z lastnimi cilji in roki;

| 8. | poudarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med postopkom vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morali delovanje in dodano vrednost ESPG oceniti v okviru splošne ocene programov in drugih različnih instrumentov, vzpostavljenih z Medinstitucionalnim sporazumom z dne 17. maja 2006, med postopkom vmesnega pregleda večletnega finančnega okvira 2007–2013;

| 9. | ugotavlja, da se novi predlogi sklepa Komisije o uporabi sredstev ESPG nanašajo na vlogo ene same države članice, ki je v skladu z zahtevami Parlamenta; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da se novi predlogi sklepa Komisije o uporabi sredstev ESPG nanašajo na vlogo ene same države članice, ki je v skladu z zahtevami Parlamenta;

| 10. | odobri sklep, priložen k tej resoluciji; |
| --- | --- |

10.

odobri sklep, priložen k tej resoluciji;

| 11. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

11.

naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  ESPG/2009/018 LT/Proizvodnja oblačil.

---

Četrtek, 25. marca 2010PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 25. marca 2010

o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA–

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (1) ter zlasti točke 28 Sporazuma,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2) in zlasti člena 12(3) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ker:

| (1) | Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela. |
| --- | --- |

(1)

Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji (ESPG) je bil ustanovljen za zagotavljanje dodatne podpore presežnim delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela.

| (2) | Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize. |
| --- | --- |

(2)

Za vloge, predložene po 1. maju 2009, je bilo področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni zaradi svetovne finančne in gospodarske krize.

| (3) | Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006 omogoča uporabo sredstev ESPG do letne zgornje meje v višini 500 milijonov EUR.

| (4) | Litva je vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi s presežnimi delavci v industriji oblačil predložila 23. septembra 2009. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se uporabi znesek v višini 523 481 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Litva je vlogo za uporabo sredstev iz ESPG v zvezi s presežnimi delavci v industriji oblačil predložila 23. septembra 2009. Ta vloga izpolnjuje zahteve za določitev finančnih prispevkov, kakor je določeno v členu 10 Uredbe (ES) št. 1927/2006, zato Komisija predlaga, da se uporabi znesek v višini 523 481 EUR.

| (5) | Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Litva. |
| --- | --- |

(5)

Zato bi bilo treba uporabiti sredstva ESPG, da se zagotovi finančni prispevek za vlogo, ki jo je predložila Litva.

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

V splošnem proračunu Evropske unije za proračunsko leto 2010 se iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) uporabi znesek 523 481 EUR za prevzem obveznosti in za plačila.

Člen 2

Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, dne 25. marca 2010.

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

2

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/64

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje podpredsednika Evropske centralne banke

P7_TA(2010)0073

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o priporočilu Sveta o imenovanju podpredsednika Evropske centralne banke (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

2011/C 4 E/12

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 16. februarja 2010 (1),

ob upoštevanju člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0044/2010),

ob upoštevanju člena 109 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0059/2010),

| A. | ker se je Svet 24. februarja 2010 pismeno posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Vítorja Constância za podpredsednika Evropske centralne banke za mandat osmih let, |
| --- | --- |

A.

ker se je Svet 24. februarja 2010 pismeno posvetoval z Evropskim parlamentom o imenovanju Vítorja Constância za podpredsednika Evropske centralne banke za mandat osmih let,

| B. | ker je odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130, in ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan, |
| --- | --- |

B.

ker je odbor Parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil kandidatova priporočila, zlasti glede na zahteve iz člena 283(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije ter potrebo po polni neodvisnosti Evropske centralne banke v skladu s členom 130, in ker je med ocenjevanjem odbor prejel življenjepis kandidata ter njegove odgovore na pisni vprašalnik, ki mu je bil poslan,

| C. | ker je imel kandidat 23. marca 2010 dveurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora, |
| --- | --- |

C.

ker je imel kandidat 23. marca 2010 dveurno predstavitev v odboru, ki jo je začel z uvodno izjavo, nadaljeval pa z odgovori na vprašanja članov odbora,

| 1. | odobri priporočilo Sveta za imenovanje Vítorja Constância za podpredsednika Evropske centralne banke; |
| --- | --- |

1.

odobri priporočilo Sveta za imenovanje Vítorja Constância za podpredsednika Evropske centralne banke;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu in Svetu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu in Svetu.

---

(1)  Še ni objavljeno v UL.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/65

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje člana Računskega sodišča - Milan Martin Cvikl

P7_TA(2010)0074

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Milana Martina Cvikla za člana Računskega sodišča (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

2011/C 4 E/13

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0022/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 16. marca 2010 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0046/2010),

| A. | ker Milan Martin Cvikl izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Milan Martin Cvikl izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Milana Martina Cvikla imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Milana Martina Cvikla imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/66

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje članice Računskega sodišča - Rasa Budbergyte

P7_TA(2010)0075

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Rase Budbergyté za članico Računskega sodišča (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

2011/C 4 E/14

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0018/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 15. marca 2010 predstavila kandidatka, ki jo Svet predlaga za članico Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0039/2010),

| A. | ker Rasa Budbergyté izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Rasa Budbergyté izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Raso Budbergyté imenuje za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Raso Budbergyté imenuje za članico Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/66

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje članice Računskega sodišča - Kersti Kaljulaid

P7_TA(2010)0076

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Kersti Kaljulaid za članico Računskega sodišča (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

2011/C 4 E/15

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0016/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 16. marca 2010 predstavila kandidatka, ki jo Svet predlaga za članico Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0045/2010),

| A. | ker Kersti Kaljulaid izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Kersti Kaljulaid izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Kersti Kaljulaid imenuje za članico Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Kersti Kaljulaid imenuje za članico Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/67 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/67

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje člana Računskega sodišča - Igors Ludboržs

P7_TA(2010)0077

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Igorsa Ludboržsa za člana Računskega sodišča (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

2011/C 4 E/16

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0017/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 16. marca 2010 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0040/2010),

| A. | ker Igors Ludboržs izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Igors Ludboržs izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Igorsa Ludboržsa imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Igorsa Ludboržsa imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/68

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje člana Računskega sodišča - Szabolcs Fazakas

P7_TA(2010)0078

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Szabolcsa Fazakasa za člana Računskega sodišča (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

2011/C 4 E/17

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0019/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 15. marca 2010 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0038/2010),

| A. | ker Szabolcs Fazakas izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Szabolcs Fazakas izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Szabolcsa Fazakasa imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Szabolcsa Fazakasa imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/68

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje člana Računskega sodišča - Ladislav Balko

P7_TA(2010)0079

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Ladislava Balka za člana Računskega sodišča (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

2011/C 4 E/18

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0023/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 15. marca 2010 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0037/2010),

| A. | ker Ladislav Balko izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Ladislav Balko izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Ladislava Balka imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Ladislava Balka imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/69 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/69

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje člana Računskega sodišča - Louis Galea

P7_TA(2010)0080

Odbor za proračunski nadzor Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Louisa Galee za člana Računskega sodišča (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE))

2011/C 4 E/19

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0020/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 15. marca 2010 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0042/2010),

| A. | ker Loius Galea izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Loius Galea izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Louisa Galea imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Louisa Galea imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/70

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje člana Računskega sodišča - Augustyn Kubik

P7_TA(2010)0081

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Augustyna Bronisława Kubika za člana Računskega sodišča (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

2011/C 4 E/20

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0021/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 15. marca 2010 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0041/2010),

| A. | ker Augustyn Bronisław Kubik izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Augustyn Bronisław Kubik izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Augustyna Bronisława Kubika imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Augustyna Bronisława Kubika imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/70

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje člana Računskega sodišča - Jan Kinšt

P7_TA(2010)0082

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Jana Kinšta za člana Računskega sodišča (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))

2011/C 4 E/21

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0015/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 16. marca 2010 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 svojega Poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0044/2010),

| A. | ker Jan Kinšt izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Jan Kinšt izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Jana Kinšta imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Jana Kinšta imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---

| 7.1.2011 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 4/71 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SL

Uradni list Evropske unije

CE 4/71

---

Četrtek, 25. marca 2010Imenovanje člana Računskega sodišča - Eoin O'Shea

P7_TA(2010)0083

Sklep Evropskega parlamenta z dne 25. marca 2010 o predlaganju Eoina O’Shea za člana Računskega sodišča (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE))

2011/C 4 E/22

(Posvetovanje)

Evropski parlament,

ob upoštevanju člena 286(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0033/2010),

ob upoštevanju dejstva, da se je Odboru za proračunski nadzor na seji dne 15. marca 2010 predstavil kandidat, ki ga Svet predlaga za člana Računskega sodišča,

ob upoštevanju člena 108 svojega poslovnika,

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor (A7-0043/2010),

| A. | ker Eoin O’Shea izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU, |
| --- | --- |

A.

ker Eoin O’Shea izpolnjuje pogoje, ki jih določa člen 286(1) PDEU,

| 1. | odobri predlog Sveta, da se Eoina O’Shea imenuje za člana Računskega sodišča; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Sveta, da se Eoina O’Shea imenuje za člana Računskega sodišča;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in v vednost Računskemu sodišču, kot tudi drugim institucijam Evropske unije in revizorskim organom držav članic.

---