# Euroopa Liidu C 352/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.352.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 352 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide23. detsember 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.352.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 352

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide23. detsember 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 352/01 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 352/02 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6065 – Axa Private Equity/CIR/KOS) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 352/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6030 – Bollore/CMA CGM/Terminal du Grand Ouest) (
  1
  ) | 2 |
| 2010/C 352/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5934 – Veolia Water UK and Veolia Voda/Subsidiaries of United Utilities Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2010/C 352/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5992 – Sud-Chemie/Ashland/ASK JV) (
  1
  ) | 3 |
| 2010/C 352/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5962 – SSI/QP/Oryx) (
  1
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 352/01

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  )

1

1

2010/C 352/02

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6065 – Axa Private Equity/CIR/KOS) (
  1
  )

1

1

2010/C 352/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6030 – Bollore/CMA CGM/Terminal du Grand Ouest) (
  1
  )

1

2

2010/C 352/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5934 – Veolia Water UK and Veolia Voda/Subsidiaries of United Utilities Group) (
  1
  )

1

2

2010/C 352/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5992 – Sud-Chemie/Ashland/ASK JV) (
  1
  )

1

3

2010/C 352/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5962 – SSI/QP/Oryx) (
  1
  )

1

3

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 352/07 | Euro vahetuskurss | 4 |
| 2010/C 352/08 | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 9. septembri 2010. aasta kohtumisel avaldatud arvamus otsuse kohta juhtumis COMP/39.315 – ENI – Raportöör: Ungari | 5 |
| 2010/C 352/09 | Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Juhtum COMP/39.315 – ENI | 6 |
| 2010/C 352/10 | Kokkuvõte komisjoni otsusest, 29. september 2010, mis on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 ja EMP lepingu artikli 54 kohase menetlusega (Juhtum COMP/39.315 – ENI) (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6701 all)
   (
  1
  ) | 8 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2010/C 352/11 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  ) | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2010/C 352/07

Euro vahetuskurss

4

2010/C 352/08

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 9. septembri 2010. aasta kohtumisel avaldatud arvamus otsuse kohta juhtumis COMP/39.315 – ENI – Raportöör: Ungari

5

2010/C 352/09

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne – Juhtum COMP/39.315 – ENI

6

2010/C 352/10

Kokkuvõte komisjoni otsusest, 29. september 2010, mis on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 ja EMP lepingu artikli 54 kohase menetlusega (Juhtum COMP/39.315 – ENI) (teatavaks tehtud numbri K(2010) 6701 all)
   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6701 all)

1

8

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2010/C 352/11

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus) (
  1
  )

1

11

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 352/12 | Konkursikutse toetuste andmiseks 2011. aastaks üleeuroopalise energiavõrkude (TEN-E) valdkonnas iga-aastase tööprogrammi alusel (Komisjoni otsus C(2010) 9395) | 13 |
| 2010/C 352/13 | Konkursikutse Eurostarsi ühisprogrammi tööprogrammi alusel | 14 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 352/14 | Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta | 15 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 352/15 | Otsus nr 717, 4. oktoober 2010, millega avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi – maapõuevarade seaduse artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud maapõuevarade – geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1 Novi Pazar, mis asub Razgradi, Silistra, Dobriči, Šumeni ja Varna oblastis, ning millega teatatakse, et lubade andmine toimub konkursi korras | 16 |
| 2010/C 352/16 | Otsus nr 767, 22. oktoober 2010, millega avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi – maapõuevarade seaduse artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud maapõuevarade – geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 2 Silistra, mis asub Silistra ja Dobriši oblastis, ning millega teatatakse kavandatud konkursist lubade andmiseks | 19 |
| 2010/C 352/17 | Riigiabi – Rootsi – Riigiabi C 29/10 (ex NN 42/10) – Vänersborgi omavalitsuse väidetav riigivara müük turuhinnast madalama hinnaga – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  ) | 22 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 352/18 | Teatis isikutele ja üksustele, kes on komisjoni määruse (EL) nr 1250/2010 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklis 2 osutatud loetellu | 27 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 352/12

Konkursikutse toetuste andmiseks 2011. aastaks üleeuroopalise energiavõrkude (TEN-E) valdkonnas iga-aastase tööprogrammi alusel (Komisjoni otsus C(2010) 9395)

13

2010/C 352/13

Konkursikutse Eurostarsi ühisprogrammi tööprogrammi alusel

14

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 352/14

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

15

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 352/15

Otsus nr 717, 4. oktoober 2010, millega avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi – maapõuevarade seaduse artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud maapõuevarade – geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1 Novi Pazar, mis asub Razgradi, Silistra, Dobriči, Šumeni ja Varna oblastis, ning millega teatatakse, et lubade andmine toimub konkursi korras

16

2010/C 352/16

Otsus nr 767, 22. oktoober 2010, millega avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi – maapõuevarade seaduse artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud maapõuevarade – geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 2 Silistra, mis asub Silistra ja Dobriši oblastis, ning millega teatatakse kavandatud konkursist lubade andmiseks

19

2010/C 352/17

Riigiabi – Rootsi – Riigiabi C 29/10 (ex NN 42/10) – Vänersborgi omavalitsuse väidetav riigivara müük turuhinnast madalama hinnaga – Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2 (
  1
  )

1

22

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2010/C 352/18

Teatis isikutele ja üksustele, kes on komisjoni määruse (EL) nr 1250/2010 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklis 2 osutatud loetellu

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 352/01

30. novembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6003 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6003 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/1

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6065 – Axa Private Equity/CIR/KOS)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 352/02

14. detsembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6065 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6065 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6030 – Bollore/CMA CGM/Terminal du Grand Ouest)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 352/03

15. detsembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult prantsuse keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6030 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6030 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/2

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5934 – Veolia Water UK and Veolia Voda/Subsidiaries of United Utilities Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 352/04

28. oktoobril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5934 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5934 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5992 – Sud-Chemie/Ashland/ASK JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 352/05

29. novembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5992 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5992 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/3

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5962 – SSI/QP/Oryx)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 352/06

15. detsembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5962 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5962 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/4

---

Euro vahetuskurss (1)

22. detsember 2010

2010/C 352/07

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3112 |
| JPY | Jaapani jeen | 109,68 |
| DKK | Taani kroon | 7,4521 |
| GBP | Inglise nael | 0,84920 |
| SEK | Rootsi kroon | 8,9812 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,2502 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 7,8715 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,280 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 276,20 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7098 |
| PLN | Poola zlott | 3,9928 |
| RON | Rumeenia leu | 4,2853 |
| TRY | Türgi liir | 2,0355 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3143 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3322 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,1980 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7650 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7168 |
| KRW | Korea won | 1 510,27 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 8,9211 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,7144 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3914 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 856,37 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,0985 |
| PHP | Filipiini peeso | 57,958 |
| RUB | Vene rubla | 40,2825 |
| THB | Tai baht | 39,552 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2246 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,1933 |
| INR | India ruupia | 59,1315 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3112

JPY

Jaapani jeen

109,68

DKK

Taani kroon

7,4521

GBP

Inglise nael

0,84920

SEK

Rootsi kroon

8,9812

CHF

Šveitsi frank

1,2502

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

7,8715

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,280

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

276,20

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7098

PLN

Poola zlott

3,9928

RON

Rumeenia leu

4,2853

TRY

Türgi liir

2,0355

AUD

Austraalia dollar

1,3143

CAD

Kanada dollar

1,3322

HKD

Hongkongi dollar

10,1980

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7650

SGD

Singapuri dollar

1,7168

KRW

Korea won

1 510,27

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

8,9211

CNY

Hiina jüaan

8,7144

HRK

Horvaatia kuna

7,3914

IDR

Indoneesia ruupia

11 856,37

MYR

Malaisia ringit

4,0985

PHP

Filipiini peeso

57,958

RUB

Vene rubla

40,2825

THB

Tai baht

39,552

BRL

Brasiilia reaal

2,2246

MXN

Mehhiko peeso

16,1933

INR

India ruupia

59,1315

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/5

---

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitleva nõuandekomitee 9. septembri 2010. aasta kohtumisel avaldatud arvamus otsuse kohta juhtumis COMP/39.315 – ENI

Raportöör: Ungari

2010/C 352/08

| 1. | Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mida komisjon avaldas oma otsuse eelnõus, mille ta saatis 9. septembril 2010 nõuandekomiteele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja EMP lepingu artiklile 54. |
| --- | --- |

1.

Nõuandekomitee jagab kahtlusi, mida komisjon avaldas oma otsuse eelnõus, mille ta saatis 9. septembril 2010 nõuandekomiteele vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 102 ja EMP lepingu artiklile 54.

| 2. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse saab lõpetada vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1. |
| --- | --- |

2.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et menetluse saab lõpetada vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1.

| 3. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ENI väljapakutud kohustused on asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed. |
| --- | --- |

3.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et ENI väljapakutud kohustused on asjakohased, vajalikud ja proportsionaalsed.

| 4. | Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et võttes arvesse ENI väljapakutud kohustusi ei ole komisjonil enam põhjuseid meetmeid võtta ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist. |
| --- | --- |

4.

Nõuandekomitee nõustub komisjoniga, et võttes arvesse ENI väljapakutud kohustusi ei ole komisjonil enam põhjuseid meetmeid võtta ilma, et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist.

| 5. | Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse muid võimalikke arutelu käigus tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

5.

Nõuandekomitee palub komisjonil võtta arvesse muid võimalikke arutelu käigus tõstatatud küsimusi.

| 6. | Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Nõuandekomitee soovitab avaldada oma arvamuse Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/6

---

Ärakuulamise eest vastutava ametniku lõpparuanne (1)

Juhtum COMP/39.315 – ENI

2010/C 352/09

Taust

Käesolevas juhtumis käsitletakse ettevõtja ENI Spa (edaspidi „ENI”) käitumist gaasi Itaaliasse transportimise turul ja Itaalia gaasitarneturgudel. Komisjoni esialgsete järelduste kohaselt võis ENI kuritarvitada oma valitsevat seisundit Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 tähenduses keeruka strateegia abil, mis seisnes juurdepääsu keelamises Itaaliasse suunduvale gaasitranspordi infrastruktuurile, täpsemalt torujuhtmetele TAG, TENP ja Transitgas, mille üle tal on koos kolmandate ettevõtjatega ühiskontroll. Nimetatud strateegiat võidi rakendada, keeldudes andmast konkurentidele transpordivõrgu vaba võimsusressurssi (varuvõimsust), pakkudes juurdepääsu ebapraktilisel viisil (võimsuse raiskamine) ja piirates strateegilisi investeeringuid (strateegiline vaeginvesteerimine) ENI rahvusvahelistes transporditorujuhtmetes.

Menetlus

Komisjon algatas käesoleva juhtumi puhul uurimise ex officio. Komisjon algatas menetluse 2007. aastal pärast kontrollkäiku ja järgnenud uurimisetappe. 6. märtsil 2009 võeti vastu vastuväited ja teavitati ENIt.

Vastuväidetest teatamise järel anti ENI-le toimik DVD kujul. Seejärel tõstatas ENI rea menetluslikke küsimusi toimikuga tutvumise kohta. Eelkõige kaebas ENI konfidentsiaalse teabe käsitlemise üle toimikus, väites, et dokumentide ülemäärane kärpimine või ebainformatiivsed kokkuvõtted ei võimaldanud dokumentide sisu täielikult mõista. Seepärast esitas ENI 2009. aasta aprillist septembrini suure hulga korduvaid taotlusi saada tutvuda täiendavalt dokumentidega, eriti nendega, mis pärinesid eelnimetatud ühiskontrolli all olevatest transpordifirmadest. Mõned taotlused rahuldati, kuid enamik lükati tagasi. Sellegipoolest, pakkumaks ENIle paremat võimalust tutvuda ühiskontrolli all olevatest ettevõtjatest pärineva kärbitud teabega, anti sellega nõustunud ettevõtjate puhul võimalus teabega tutvuda selleks ettenähtud ruumis.

ENi taotlustega tutvuda toimikuga põhjalikumalt olid tihedalt seotud tema korduvad taotlused pikendada vastuväidetele vastamise tähtaega, mida ma ka andsin, muu hulgas eriruumi menetluse korraldamiseks ja tegelemaks ENI taotlustega avaldada kärbitud teave täielikumalt.

Kolm päeva enne suulist ärakuulamist registreerisin ma ühe gaasi transportimisega tegeleva ettevõtja kui huvitatud kolmanda isiku.

Ärakuulamine toimus 27. novembril 2009. Ainus kolmas isik, kellel oli lubatud kohal olla, ei osalenud.

Võetud kohustused ja otsuse eelnõu

Vastuses vastuväidetele vaidlustas ENI, et väidetav tegevus põhjustas konkurentsiprobleeme. Vaatamata sellele alustas ENI ärakuulamise järel komisjoniga läbirääkimisi võimalike kohustuste võtmise kohta vastuväidetes käsitletud probleemide lahendamiseks. Nimetatud probleemide kõrvaldamiseks esitas ENI 4. veebruaril 2010 komisjonile oma kohustused. ENI pakkus kohustustega välja võimaluse loovutada oma osalus torujuhtmetega TAG, TENP ja Transitgas seotud ettevõtjates sobivale ostjale, kes ei ole ENIga seotud ja ei sõltu temast ega põhjusta esmapilgul konkurentsiprobleeme. TAGi puhul näevad võetud kohustused ette osaluse loovutamist esmalt Itaalia valitsuse kontrolli all olevale avalik-õiguslikule üksusele.

5. märtsil 2010 avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 (2) artikli 27 lõike 4 kohase teatise, milles tehti probleemidest ja kohustustest kokkuvõte ja kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles ühe kuu jooksul alates teatise avaldamisest esitama märkusi kõnealuse teatise kohta. Kokku saadi 14 vastust, eelkõige transportijatelt, mõnelt vertikaalselt integreeritud transpordifirmalt ja kahelt reguleerivalt asutuselt.

Komisjon teavitas ENIt turutesti tulemustest. 10. mail 2010 saatis ENI vastuseks kolmandate isikute märkustele mõned selgitused. Järgnenud kirjavahetuse järel komisjoniga esitas ENI 8. juulil 2010 kohustuste muudetud versiooni.

Võttes arvesse muudetud kohustusi, on komisjon jõudnud järeldusele, et menetlus tuleks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 kohaselt lõpetada.

ENI on komisjonile kinnitanud, et tal oli piisav võimalus tutvuda teabega, mida tema arvates oli vaja selleks, et esitada kohustused komisjoni tõstatatud konkurentsiprobleemide kõrvaldamiseks.

Pooled ega kolmandad isikud ei ole ärakuulamise eest vastutavale ametnikule esitanud ühtki täiendavat päringut ega taotlust.

Eelnevat silmas pidades olen seisukohal, et käesoleva juhtumi puhul on järgitud õigust olla ära kuulatud.

Brüssel, 13. september 2010

Michael ALBERS

---

(1)  Vastavalt komisjoni 23. mai 2001. aasta otsuse 2001/462/EÜ, ESTÜ (ärakuulamise eest vastutavate ametnike pädevuse kohta teatavates konkurentsimenetlustes) artiklitele 15 ja 16 (EÜT L 162, 19.6.2001, lk 21).

1

(2)  Kõik edaspidi viidatud sätted on määruse (EÜ) nr 1/2003 sätted.

2

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/8

---

Kokkuvõte komisjoni otsusest,

29. september 2010,

mis on seotud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 ja EMP lepingu artikli 54 kohase menetlusega

(Juhtum COMP/39.315 – ENI)

(teatavaks tehtud numbri K(2010) 6701 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 352/10

29. septembril 2010 võttis komisjon vastu otsuse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102
   (1)
  kohase menetluse kohta. Kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003
   (2)
  artikliga 30 avaldab komisjon käesolevaga poolte nimed ja otsuse põhilise sisu, sealhulgas kehtestatud sanktsioonid, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Otsuse mittekonfidentsiaalne versioon on kättesaadav konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil järgmisel aadressil:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/case_details.cfm?proc_code=1_39315

1.   SISSEJUHATUS

| (1) | Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale ENI SpA (edaspidi „ENI”). ENI pakkus välja omapoolsed kohustused, et lahendada probleemid, mida komisjon käsitles oma vastuväites, ja käesoleva otsusega kuulutab komisjon need kohustused siduvaiks. |
| --- | --- |

(1)

Käesolev otsus on adresseeritud ettevõtjale ENI SpA (edaspidi „ENI”). ENI pakkus välja omapoolsed kohustused, et lahendada probleemid, mida komisjon käsitles oma vastuväites, ja käesoleva otsusega kuulutab komisjon need kohustused siduvaiks.

2.   MENETLUS

| (2) | Juhtum sai alguse 5. mail 2006. aastal toimunud ootamatust kontrollkäigust ENI, selle tütarettevõtjate ja ENI kontrolli all olevate, Itaaliasse gaasi transportimisega tegelevate ettevõtjate ruumidesse. 20. aprillil 2007. aastal algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 (3) ja määruse (EÜ) nr 773/2004 (4) artikli 2 lõike 1 kohase menetluse. 6. märtsil 2009 võttis komisjon vastu vastuväited, milles anti ülevaade konkurentsiprobleemidest (5). ENIt teavitati vastuväidetest 9. märtsi 2009. aasta kirjaga. 1. oktoobril 2009. aastal saatis ENI vastuse, milles ta ei nõustunud vastuväidetega. 27. novembril 2009 toimus suuline ärakuulamine. Vastuväidetes käsitletud probleemide kõrvaldamiseks esitas ENI 4. veebruaril 2010 komisjonile oma kohustused (6). 5. märtsil 2010 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, milles olid kokkuvõtlikult esitatud komisjoni tuvastatud probleemid ja pakutud kohustused ning milles kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist (7). 27. aprillil 2010 saatis komisjon ENI-le märkused, mille huvitatud kolmandad isikud olid pärast teatise avaldamist saatnud. 10. mail 2010 saatis ENI kolmandate isikute märkuste kohta mõned selgitused. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 18 küsitud lisateabe esitas ettevõtja 24. mail 2010. |
| --- | --- |

(2)

Juhtum sai alguse 5. mail 2006. aastal toimunud ootamatust kontrollkäigust ENI, selle tütarettevõtjate ja ENI kontrolli all olevate, Itaaliasse gaasi transportimisega tegelevate ettevõtjate ruumidesse. 20. aprillil 2007. aastal algatas komisjon määruse (EÜ) nr 1/2003 (3) ja määruse (EÜ) nr 773/2004 (4) artikli 2 lõike 1 kohase menetluse. 6. märtsil 2009 võttis komisjon vastu vastuväited, milles anti ülevaade konkurentsiprobleemidest (5). ENIt teavitati vastuväidetest 9. märtsi 2009. aasta kirjaga. 1. oktoobril 2009. aastal saatis ENI vastuse, milles ta ei nõustunud vastuväidetega. 27. novembril 2009 toimus suuline ärakuulamine. Vastuväidetes käsitletud probleemide kõrvaldamiseks esitas ENI 4. veebruaril 2010 komisjonile oma kohustused (6). 5. märtsil 2010 avaldati Euroopa Liidu Teatajas määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis, milles olid kokkuvõtlikult esitatud komisjoni tuvastatud probleemid ja pakutud kohustused ning milles kutsuti huvitatud kolmandaid isikuid üles esitama märkusi nimetatud kohustuste kohta ühe kuu jooksul pärast teatise avaldamist (7). 27. aprillil 2010 saatis komisjon ENI-le märkused, mille huvitatud kolmandad isikud olid pärast teatise avaldamist saatnud. 10. mail 2010 saatis ENI kolmandate isikute märkuste kohta mõned selgitused. Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklile 18 küsitud lisateabe esitas ettevõtja 24. mail 2010.

| (3) | 8. juulil 2010 saatis ENI kohustuste muudetud versiooni, milles oli võetud arvesse turutesti tulemusi (edaspidi „lõplikud kohustused”). |
| --- | --- |

(3)

8. juulil 2010 saatis ENI kohustuste muudetud versiooni, milles oli võetud arvesse turutesti tulemusi (edaspidi „lõplikud kohustused”).

| (4) | Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 9. septembril 2010 (8). Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitas oma lõpparuande 13. septembril 2010 (9). |
| --- | --- |

(4)

Konkurentsi piiravat tegevust ja turgu valitsevat seisundit käsitlev nõuandekomitee esitas pooldava arvamuse 9. septembril 2010 (8). Ärakuulamise eest vastutav ametnik esitas oma lõpparuande 13. septembril 2010 (9).

3.   VASTUVÄIDETES LOETLETUD KAHTLUSED

| (5) | Komisjoni vastuväidetes võeti arvesse, et ENI võis kuritarvitada oma valitsevat seisundit turul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 tähenduses, rakendades oma Itaaliasse suunduvate gaasijuhtmete, eelkõige torujuhtmete TENP, (10) Transitgas (11) ja TAG (12) puhul süsteemset ja konstruktiivset tarnimisest keeldumise strateegiat. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni vastuväidetes võeti arvesse, et ENI võis kuritarvitada oma valitsevat seisundit turul Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 102 tähenduses, rakendades oma Itaaliasse suunduvate gaasijuhtmete, eelkõige torujuhtmete TENP, (10) Transitgas (11) ja TAG (12) puhul süsteemset ja konstruktiivset tarnimisest keeldumise strateegiat.

| (6) | Süsteemne ja konstruktiivne tarnimisest keeldumise strateegia võis vähendada ENI konkurentide võimalusi transportida gaasi Itaaliasse tema rahvusvahelise võrgu kaudu (peites varuvõimsust, pakkudes seda ebasobivamal viisil ja piirates strateegiliselt lisavõimsusse investeerimist). Juurdepääsu piiramine imporditorujuhtmetele piiraks seega konkurentide võimet ja motivatsiooni arendada tõhusat konkurentsi järgneval gaasiturul Itaalias. Komisjon järeldas, et ENI strateegia võis olla vähendada meelega rahvusvahelise transpordi võimsust, et piirata gaasi importi Itaaliasse kolmandate isikute poolt ja kaitsta oma kasumit järgneval gaasiturul. Komisjon on seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul, nagu seda on kirjeldatud vastuväidetes, võis nimetatud tarnimisest keeldumise strateegia tuleneda huvide konfliktist, mis tekib turgu valitseval ettevõtjal, nagu ENI, kes kontrollib nii gaasi transporti kui ka selle müüki. Selline käitumine kahjustaks kolmandate transportijate kliente, konkurentsi ja ka järgneva gaasituru tarbijaid Itaalias. |
| --- | --- |

(6)

Süsteemne ja konstruktiivne tarnimisest keeldumise strateegia võis vähendada ENI konkurentide võimalusi transportida gaasi Itaaliasse tema rahvusvahelise võrgu kaudu (peites varuvõimsust, pakkudes seda ebasobivamal viisil ja piirates strateegiliselt lisavõimsusse investeerimist). Juurdepääsu piiramine imporditorujuhtmetele piiraks seega konkurentide võimet ja motivatsiooni arendada tõhusat konkurentsi järgneval gaasiturul Itaalias. Komisjon järeldas, et ENI strateegia võis olla vähendada meelega rahvusvahelise transpordi võimsust, et piirata gaasi importi Itaaliasse kolmandate isikute poolt ja kaitsta oma kasumit järgneval gaasiturul. Komisjon on seisukohal, et kõnealuse juhtumi puhul, nagu seda on kirjeldatud vastuväidetes, võis nimetatud tarnimisest keeldumise strateegia tuleneda huvide konfliktist, mis tekib turgu valitseval ettevõtjal, nagu ENI, kes kontrollib nii gaasi transporti kui ka selle müüki. Selline käitumine kahjustaks kolmandate transportijate kliente, konkurentsi ja ka järgneva gaasituru tarbijaid Itaalias.

4.   KOHUSTUSED

| (7) | ENI kohustus loovutama oma praeguse osaluse rahvusvaheliste gaasijuhtmetega (TENP, Transitgas ja TAG) seotud ettevõtjates (13) sobivale ostjale, kes ei ole ENIga seotud ja ei sõltu temast ega põhjusta esmapilgul konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(7)

ENI kohustus loovutama oma praeguse osaluse rahvusvaheliste gaasijuhtmetega (TENP, Transitgas ja TAG) seotud ettevõtjates (13) sobivale ostjale, kes ei ole ENIga seotud ja ei sõltu temast ega põhjusta esmapilgul konkurentsiprobleeme.

| (8) | Torujuhtme TAG puhul loovutab ENI oma osaluse otseselt või kaudselt Itaalia valitsuse poolt kontrollitavale avalik-õiguslikule üksusele (14). |
| --- | --- |

(8)

Torujuhtme TAG puhul loovutab ENI oma osaluse otseselt või kaudselt Itaalia valitsuse poolt kontrollitavale avalik-õiguslikule üksusele (14).

| (9) | Samuti võtab ENI endale kohustuse jätta ajavahemikul alates 22. detsembrist 2009 kuni loovutamiseni tarnijana torujuhtmete TAG, TENP ja Transitgas kohta sõlmitud ülekandelepingud pikendamata või uuendamata ning uued ülekandelepingud sõlmimata, välja arvatud lepingud, millega nähakse ette vastassuunalise, st muule kui Itaalia turule suunatud gaasivoo ülekandevõimsuse üle peetavad võimalikud tulevased enampakkumised ja muu avalik jaotamiskord. |
| --- | --- |

(9)

Samuti võtab ENI endale kohustuse jätta ajavahemikul alates 22. detsembrist 2009 kuni loovutamiseni tarnijana torujuhtmete TAG, TENP ja Transitgas kohta sõlmitud ülekandelepingud pikendamata või uuendamata ning uued ülekandelepingud sõlmimata, välja arvatud lepingud, millega nähakse ette vastassuunalise, st muule kui Itaalia turule suunatud gaasivoo ülekandevõimsuse üle peetavad võimalikud tulevased enampakkumised ja muu avalik jaotamiskord.

| (10) | ENI lõplikud kohustused on piisavad, et kõrvaldada vastuväidetes kirjeldatud konkurentsiprobleemid. Probleemid kõrvaldatakse, sest ENI konkurentsi kahjustav käitumine tulenes tema huvist kaitsta oma müügikasumit transpordilaekumi arvel. Seepärast on pakutud meetmed piisavad ettevõtja vertikaalsest integratsioonist tuleneva struktuurse huvide konflikti lahendamiseks, tingimusel, et osalused torujuhtmetes loovutatakse ENIst sõltumatutele ja temaga mitteseotud sobivatele ostjatele, kes ei põhjusta esmapilgul konkurentsiprobleeme. |
| --- | --- |

(10)

ENI lõplikud kohustused on piisavad, et kõrvaldada vastuväidetes kirjeldatud konkurentsiprobleemid. Probleemid kõrvaldatakse, sest ENI konkurentsi kahjustav käitumine tulenes tema huvist kaitsta oma müügikasumit transpordilaekumi arvel. Seepärast on pakutud meetmed piisavad ettevõtja vertikaalsest integratsioonist tuleneva struktuurse huvide konflikti lahendamiseks, tingimusel, et osalused torujuhtmetes loovutatakse ENIst sõltumatutele ja temaga mitteseotud sobivatele ostjatele, kes ei põhjusta esmapilgul konkurentsiprobleeme.

| (11) | Kohustused nende lõplikul kujul on ka vajalikud, sest ükski käitumisega seotud meede ei ole kirjeldatud probleemide kõrvaldamiseks nii tõhus kui ENI osaluse loovutamine süsteemi vastutavates käitajates. ENI kohustus loovutada oma osalused rahvusvahelistes gaasijuhtmetes (TENP, Transitgas ja TAG) on vastuväidetes kavandatud liiki struktuurimeede. Ilma nimetatud struktuurimeetmeta oleks vertikaalselt integreeritud gaasiala ettevõtjal endiselt motivatsioon jätkata konkurentsi kahjustamist, mistõttu ei oleks väidetava rikkumise lõplik kõrvaldamine kindel. |
| --- | --- |

(11)

Kohustused nende lõplikul kujul on ka vajalikud, sest ükski käitumisega seotud meede ei ole kirjeldatud probleemide kõrvaldamiseks nii tõhus kui ENI osaluse loovutamine süsteemi vastutavates käitajates. ENI kohustus loovutada oma osalused rahvusvahelistes gaasijuhtmetes (TENP, Transitgas ja TAG) on vastuväidetes kavandatud liiki struktuurimeede. Ilma nimetatud struktuurimeetmeta oleks vertikaalselt integreeritud gaasiala ettevõtjal endiselt motivatsioon jätkata konkurentsi kahjustamist, mistõttu ei oleks väidetava rikkumise lõplik kõrvaldamine kindel.

| (12) | Arvestades suurt gaasitarbijate arvu Itaalia järgneval gaasiturul ja neile suure kahju tekitamise võimalikkust, tuleb lõplikke kohustusi pidada asjakohasteks ja proportsionaalseteks. |
| --- | --- |

(12)

Arvestades suurt gaasitarbijate arvu Itaalia järgneval gaasiturul ja neile suure kahju tekitamise võimalikkust, tuleb lõplikke kohustusi pidada asjakohasteks ja proportsionaalseteks.

5.   JÄRELDUS

| (13) | Arvestades võetud kohustusi, leitakse otsuses, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta ning ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist, tuleks käesoleva juhtumi menetlemine lõpetada. |
| --- | --- |

(13)

Arvestades võetud kohustusi, leitakse otsuses, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta ning ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 2 kohaldamist, tuleks käesoleva juhtumi menetlemine lõpetada.

---

(1)  Alates 1. detsembrist 2009 on EÜ asutamislepingu artiklitest 81 ja 82 saanud vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 101 ja 102. Kahe nimetatud artikli sisu ei ole muutunud. Käesolevas otsuses tuleks viiteid Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 101 ja 102 käsitada vajaduse korral viidetena EÜ asutamislepingu artiklitele 81 ja 82

(2)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(3)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(4)  ELT L 123, 27.4.2004, lk 18.

(5)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõikele 1, mida tuleb tõlgendada koostoimes määruse (EÜ) nr 773/2004 artikli 10 lõikega 1. Vastuväiteid käsitatakse ka esialgse hinnanguna nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 tähenduses.

(6)  Vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõikele 1.

(7)  ELT C 55, 5.3.2010, lk 13.

(8)  Vt käesoleva ELT lk 5.

(9)  Vt käesoleva ELT lk 6.

(10)  Torujuhe TENP/Transitgas võimaldab importida Põhja-Euroopa gaasi Itaaliasse Saksamaa ja Šveitsi kaudu. ENI-l on (koos ettevõtjaga E.ON) ühiskontroll torujuhtme TENP üle. Nimelt on ENI-l kontroll ettevõtja Gas Transport GmbH üle, kellel on omakorda 49 % osalus ettevõtjas Trans Europa Naturgas Pipeline GmbH & Co, kellele kuulub torujuhe TENP ja kes seda käitab. ENI-l on ainukontroll süsteemi vastutava käitaja, ettevõtja Eni Gas Transport Deutschland SpA üle, kes käitab torujuhet TENP ENI-le kuuluva ülekandeõiguse osas (s.o [...] % torujuhtme TENP võimsusest).

(11)  ENI-l on (koos ettevõtjaga Swissgas) ühiskontroll torujuhtme Transitgas üle. ENI-l on 46 % osalus ettevõtjas Transitgas AG. ENI-l on ka täielik kontroll süsteemi vastutava käitaja, ettevõtja Eni Gas Transport International SA (edaspidi „ENI GTI”) üle, kes haldab ja käitab torujuhet Transitgas vastavalt ENI-le kuuluvale võimsusosale (s.o pakub maagaasi transporditeenust, k.a umbes [...] % ENI omandis oleva transpordivõimsuse turustamine).

(12)  Torujuhe TAG võimaldab importida gaasi Venemaalt Itaaliasse. ENI-l on (koos ettevõtjaga OMV) ühiskontroll süsteemi vastutava käitaja (Trans Austria Gasleitung GmbH) üle, kellele kuuluvad kõik torujuhtme TAG gaasitranspordi võimsusõigused. ENI-l on õigus umbes [...] % TAGi praeguse võimsuse transpordiõigustest.

(13)  Konkreetselt kohustus ENI loovutama oma osaluse ülekandesüsteemide haldurites (süsteemi vastutavates käitajates) ja kui see on asjakohane, siis vahendusettevõtjates, kes on süsteemi vastutavate käitajate osanikud ja vara omanikud.

(14)  Komisjon jõudis seisukohale, et torujuhtme TAG sobivaks ostjaks võib pidada ettevõtjat Cassa Depositi e Prestiti Spa (edaspidi „CDP”).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/11 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/11

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 800/2008 EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamise kohta, millega teatavat liiki abi tunnistatakse ühisturuga kokkusobivaks (üldine grupierandi määrus)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 352/11

| Riikliku abi viitenumber | SA. 31834 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Liikmesriigi antud number | — |
| Piirkonna nimi (NUTS) | Gorizia
  Segapiirkonnad |
| Abi andev ametiasutus | Camera di Commercio, Industria, Artigianato e Agricoltura di Gorizia |
| Via Crispi 10 |
| 34170 Gorizia GO |
| ITALIA |
| http://www.go.camcom.gov.it/ |

Riikliku abi viitenumber

SA. 31834

Liikmesriik

Itaalia

Liikmesriigi antud number

—

Piirkonna nimi (NUTS)

Gorizia

Segapiirkonnad

Abi andev ametiasutus

Camera di Commercio, Industria, Artigianato e Agricoltura di Gorizia

Via Crispi 10

34170 Gorizia GO

ITALIA

http://www.go.camcom.gov.it/

Abimeetme nimetus

«Norme di attuazione del Regolamento per la gestione del Fondo Gorizia di cui alla legge 700 del 1975»

Riiklik õiguslik alus (viide asjaomase liikmesriigi ametlikule väljaandele)

| — | Delibere n. 22/F.G. dd. 10.3.2010, n. 72/F.G. dd. 24.5.2010 e n. 143/FG dd. 16.9.2010, di modifica ed integrazione delle norme di attuazione della L. 700/1975 approvate con delibera n. 4/FG dd. 20.1.2009 |
| --- | --- |

—

Delibere n. 22/F.G. dd. 10.3.2010, n. 72/F.G. dd. 24.5.2010 e n. 143/FG dd. 16.9.2010, di modifica ed integrazione delle norme di attuazione della L. 700/1975 approvate con delibera n. 4/FG dd. 20.1.2009

| — | Delibera n. 155/FG dd. 17.11.2008«Regolamento per la gestione del Fondo Gorizia» |
| --- | --- |

—

Delibera n. 155/FG dd. 17.11.2008«Regolamento per la gestione del Fondo Gorizia»

| — | Legge regionale Friuli Venezia Giulia n. 30 del 28.12.2007, art. 5, comma 76 |
| --- | --- |

—

Legge regionale Friuli Venezia Giulia n. 30 del 28.12.2007, art. 5, comma 76

| — | Legge 27 dicembre 1975, n. 700 |
| --- | --- |

—

Legge 27 dicembre 1975, n. 700

Meetme liik

Abikava

Olemasoleva abimeetme muutmine

Modifica X 368/09

Kestus

1.10.2010–31.12.2013

Sektorid

Mitmeaastaste taimede kasvatus, üheaastaste põllukultuuride kasvatus, metsamajandus ja metsavarumine, metalltoodete, masinate ja seadmete remont, jäätmekogumine, fotograafia, pakendamine, reisibüroode tegevus, maismaaveondust teenindavad tegevusalad, reklaamiagentuurid, segapõllumajandus, hulgi- ja jaekaubandus, mootorsõidukite ja mootorrataste remont, loomakasvatus, mageveevesiviljelus, andmetöötlus, veebihosting jms tegevused, taimede paljundamine, põllumajandust abistavad tegevusalad ja saagikoristusjärgsed tegevused, teimimine ja analüüs, puhastustegevus, arvutite ning tarbeesemete ja kodutarvete parandus, tekstiil- ja karusnahatoodete pesu ja keemiline puhastus, muu mujal liigitamata teenindus, majutus ja toitlustus, juuksuri- ja muu iluteenindus, programmeerimine, konsultatsioonid jms tegevused, disainerite tegevus, maastiku hooldus ja korrashoid

Abisaaja liik

VKEd, suurettevõte

Abikavaga ettenähtud eelarve aastane üldsumma

8,00 EUR (miljonites)

Tagatised

—

Abimeede (artikkel 5)

Otsetoetus, sooduslaen (sealhulgas laenu tagamise üksikasjad), intressitoetus

Viide komisjoni otsusele

—

Ühenduse vahenditest kaasrahastamise korral

—

Eesmärgid

Abi suurim osatähtsus (%) või suurim abisumma riigi vääringus

VKEde soodustused (%)

Riskikapitali vormis antav abi (artiklid 28–29)

1 500 000 EUR

—

Abikava

15 EUR

20 %

VKEdele antav investeerimisabi ja tööhõivealane abi (artikkel 15)

20 EUR

—

Uutele väikeettevõtetele antav abi (artikkel 14)

25 EUR

—

Üldkoolitus (artikkel 38 lõige 2)

60 EUR

20 %

Energia säästva kasutamise meetmetesse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 21)

20 EUR

20 %

Abi selliste uute transpordivahendite omandamiseks, mille keskkonnanõuded on ühenduse normatiividest rangemad või mille kasutamine parandaks keskkonnakaitset, kui ühenduse normatiivid puuduvad (artikkel 19)

35 EUR

20 %

Erikoolitus (artikkel 38 lõige 1)

25 EUR

20 %

VKEdele messidel osalemiseks antav abi (artikkel 27)

50 EUR

—

Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamisse tehtavateks investeeringuteks ettenähtud keskkonnaabi (artikkel 23)

45 EUR

20 %

VKEdele nõustamiseks antav abi (artikkel 26)

50 EUR

—

Veebilink abimeetme tervikteksti juurde:

http://www.go.camcom.gov.it/allegati/pdf/fondogorizia/norme_attuaz_L700_comm_servizi.pdf

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/13 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/13

---

Konkursikutse toetuste andmiseks 2011. aastaks üleeuroopalise energiavõrkude (TEN-E) valdkonnas iga-aastase tööprogrammi alusel

(Komisjoni otsus C(2010) 9395)

2010/C 352/12

Euroopa Komisjoni energeetika peadirektoraat esitab käesolevaga konkursikutse, et anda 2011. aastal toetusi projektidele vastavalt üleeuroopalise energiavõrkude (TEN-E) iga-aastases tööprogrammis määratletud eelistustele ja eesmärkidele.

Käesoleva konkursikutse raames 2011. aastaks antav maksimaalne kogusumma on 24 150 000 eurot, sõltuvalt eelarvepädevate institutsioonide vastu võetavast 2011. aasta eelarvest.

Ettepanekute esitamise viimane tähtaeg on 28. veebruar 2011.

Konkursikutse täistekst on kättesaadav järgmisel veebiaadressil:

http://ec.europa.eu/energy/infrastructure/grants/index_en.htm

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/14 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/14

---

Konkursikutse Eurostarsi ühisprogrammi tööprogrammi alusel

2010/C 352/13

Teatatakse konkursikutsest seoses Eurostarsi ühisprogrammi tööprogrammiga.

Taotlusi oodatakse järgmisele konkursile: Eurostars-2011-CO6

Konkursikutse dokumentatsioon, sh tähtaeg avaldatakse järgmisel veebilehel:

http://www.eurostars-eureka.eu/

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/15 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/15

---

Teade teatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta

2010/C 352/14

1.   Nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed) (1) artikli 11 lõike 2 kohaselt teatab Euroopa Komisjon, et allpool nimetatud dumpinguvastased meetmed aeguvad alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeval, juhul kui ei algatata nende läbivaatamist järgmise menetluse kohaselt.

2.   Menetlus

Liidu tootjad võivad esitada läbivaatamise algatamiseks kirjaliku taotluse. Kõnealune taotlus peab sisaldama piisavalt tõendeid selle kohta, et meetmete aegumise tagajärjeks oleks tõenäoliselt dumpingu ja kahju jätkumine või kordumine.

Kui komisjon otsustab asjaomased meetmed läbi vaadata, antakse importijatele, eksportijatele, eksportiva riigi esindajatele ja ELi tootjatele võimalus läbivaatamistaotluses esitatud väiteid täiendada, ümber lükata või kommenteerida.

3.   Tähtaeg

Liidu tootjad võivad eelnevast lähtuvalt esitada alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast, kuid mitte hiljem kui kolm kuud enne alljärgnevas tabelis osutatud kuupäeva, kirjaliku läbivaatamistaotluse aadressil European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË (2).

4.   Käesolev teade avaldatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikega 2.

| Toode | Päritolu- või ekspordiriik/-riigid | Meetmed | Viide | Aegumise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaaliumkloriid | Valgevene
  Venemaa | Dumpinguvastane tollimaks
  Kohustus | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1050/2006 (ELT L 191, 12.7.2006, lk 1) | 13.7.2011 |

Toode

Päritolu- või ekspordiriik/-riigid

Meetmed

Viide

Aegumise kuupäev

Kaaliumkloriid

Valgevene

Venemaa

Dumpinguvastane tollimaks

Kohustus

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1050/2006 (ELT L 191, 12.7.2006, lk 1)

13.7.2011

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Faks +32 22956505.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/16 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/16

---

OTSUS nr 717,

4. oktoober 2010,

millega avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi – maapõuevarade seaduse artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud maapõuevarade – geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1 „Novi Pazar”, mis asub Razgradi, Silistra, Dobriči, Šumeni ja Varna oblastis, ning millega teatatakse, et lubade andmine toimub konkursi korras

2010/C 352/15

BULGAARIA VABARIIK

MINISTRITE NÕUKOGU

Maapõuevarade seaduse artikli 5 lõike 2, artikli 42 lõike 1 punkti 1 ja artikli 44 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse energiaseaduse artikli 4 lõike 2 punkti 16 ja 1. jao lõiget 24a,

ON MINISTRITE NÕUKOGU VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1 „Novi Pazar”, mis asub Razgradi, Silistra, Dobriči, Šumeni ja Varna oblastis ja mille pindala on 4 398 km2 ning mille koordinaadid 1–12 on sätestatud lisas. |
| --- | --- |

1.

Avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 1 „Novi Pazar”, mis asub Razgradi, Silistra, Dobriči, Šumeni ja Varna oblastis ja mille pindala on 4 398 km2 ning mille koordinaadid 1–12 on sätestatud lisas.

| 2. | Punktis 1 nimetatud luba antakse konkursi korras. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 nimetatud luba antakse konkursi korras.

| 3. | Geoloogilise luure ja uurimise loa kehtivusaeg on viis aastat alates kuupäevast, mil jõustub geoloogilise luure ja uurimise leping, mille kohaselt võib vastavalt maapõuevarade seaduse artikli 31 lõikele 3 loa kehtivusaega pikendada. |
| --- | --- |

3.

Geoloogilise luure ja uurimise loa kehtivusaeg on viis aastat alates kuupäevast, mil jõustub geoloogilise luure ja uurimise leping, mille kohaselt võib vastavalt maapõuevarade seaduse artikli 31 lõikele 3 loa kehtivusaega pikendada.

| 4. | Konkursidokumentide ostmise tähtaeg on 120. päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kell 17.00. |
| --- | --- |

4.

Konkursidokumentide ostmise tähtaeg on 120. päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kell 17.00.

| 5. | Konkursil osalemise taotluste esitamise tähtaeg on 130. päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kell 17.00. |
| --- | --- |

5.

Konkursil osalemise taotluste esitamise tähtaeg on 130. päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kell 17.00.

| 6. | Konkursidokumentide kohaste pakkumiste tegemise tähtaeg on 144. päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kell 17.00. |
| --- | --- |

6.

Konkursidokumentide kohaste pakkumiste tegemise tähtaeg on 144. päeval pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kell 17.00.

| 7. | Konkurss on kinnine. |
| --- | --- |

7.

Konkurss on kinnine.

| 8. | Konkursidokumentide hind on 15 000 BGN. Konkursidokumente saab osta punktis 4 sätestatud tähtajal majandus-, energia- ja turismiministeeriumi hoone kabinetist 813 aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, BULGARIA. |
| --- | --- |

8.

Konkursidokumentide hind on 15 000 BGN. Konkursidokumente saab osta punktis 4 sätestatud tähtajal majandus-, energia- ja turismiministeeriumi hoone kabinetist 813 aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, BULGARIA.

| 9. | Konkursil osaleda soovijad peavad vastama maapõuevarade seaduse artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

9.

Konkursil osaleda soovijad peavad vastama maapõuevarade seaduse artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

| 10. | Taotlejate pakkumisi hinnatakse esitatud tööprogrammi, keskkonnakaitsevahendite, soodustuste, koolituste ning osalejate haldus- ja finantssuutlikkuse alusel, nagu on täpsustatud konkursidokumentides. |
| --- | --- |

10.

Taotlejate pakkumisi hinnatakse esitatud tööprogrammi, keskkonnakaitsevahendite, soodustuste, koolituste ning osalejate haldus- ja finantssuutlikkuse alusel, nagu on täpsustatud konkursidokumentides.

| 11. | Konkursil osalemise rahaline tagatis on 20 000 BGN, mis tuleb tasuda punktis 5 sätestatud tähtajaks konkursidokumentides esitatud majandus-, energia- ja turismiministeeriumi pangaarvele. |
| --- | --- |

11.

Konkursil osalemise rahaline tagatis on 20 000 BGN, mis tuleb tasuda punktis 5 sätestatud tähtajaks konkursidokumentides esitatud majandus-, energia- ja turismiministeeriumi pangaarvele.

| 12. | Pakkujatele, keda konkurssi ei kaasata, tagastatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast vastavasisulise teate saatmist. |
| --- | --- |

12.

Pakkujatele, keda konkurssi ei kaasata, tagastatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast vastavasisulise teate saatmist.

| 13. | Edukale pakkujale hüvitatakse tagatis pärast lepingu sõlmimist, teistele pakkujatele hüvitatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast ministrite nõukogu lubade andmise otsuse avaldamist Bulgaaria ametlikus väljaandes. |
| --- | --- |

13.

Edukale pakkujale hüvitatakse tagatis pärast lepingu sõlmimist, teistele pakkujatele hüvitatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast ministrite nõukogu lubade andmise otsuse avaldamist Bulgaaria ametlikus väljaandes.

| 14. | Konkursil osalemise taotlused ja kõnealuse konkursimenetluse kohased pakkumised esitatakse majandus-, energia- ja turismiministeeriumile aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, BULGARIA, bulgaaria keeles, vastavalt maapõuevarade seaduse artiklile 46. |
| --- | --- |

14.

Konkursil osalemise taotlused ja kõnealuse konkursimenetluse kohased pakkumised esitatakse majandus-, energia- ja turismiministeeriumile aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, BULGARIA, bulgaaria keeles, vastavalt maapõuevarade seaduse artiklile 46.

| 15. | Pakkumised peavad vastama konkursidokumentides esitatud nõudmistele ja tingimustele. |
| --- | --- |

15.

Pakkumised peavad vastama konkursidokumentides esitatud nõudmistele ja tingimustele.

| 16. | Konkurss toimub ka juhul, kui osaleb vaid üks pakkuja. |
| --- | --- |

16.

Konkurss toimub ka juhul, kui osaleb vaid üks pakkuja.

| 17. | Majandus-, energia- ja turismiminister on volitatud:






  17.1. | saatma käesoleva otsuse teksti avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas ja Bulgaaria ametlikus väljaandes, samuti ministrite nõukogu veebisaidil; |
| --- | --- | --- |

17.

Majandus-, energia- ja turismiminister on volitatud:

17.1.

saatma käesoleva otsuse teksti avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas ja Bulgaaria ametlikus väljaandes, samuti ministrite nõukogu veebisaidil;

| 17.2. | valmistama ette ja korraldama konkursi. |
| --- | --- |

17.2.

valmistama ette ja korraldama konkursi.

| 18. | Käesoleva otsuse kohta esitatud kaebused võib saata kõrgeimale halduskohtule 14 päeva jooksul pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

18.

Käesoleva otsuse kohta esitatud kaebused võib saata kõrgeimale halduskohtule 14 päeva jooksul pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Peaminister

Boyko BORISOV

Ministrite nõukogu peasekretär

Rosen ZHELYAZKOV

Majandus-, energia- ja turismiministeeriumi peasekretäri eest

Ivanka RAICHKOVA

Direktor,

Majandus-, energia- ja turismiministeerium

Õigusküsimuste direktoraat

Veselin DRAGNEV

---

LISA

KOORDINAATIDE LOETELU

WGS 84 koordinaatide süsteem

| nr | Pikkuskraad | Laiuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 27.000000 | 43.765300 |
| 2 | 28.000000 | 43.761200 |
| 3 | 28.000000 | 43.743499 |
| 4 | 27.969000 | 43.736500 |
| 5 | 28.002442 | 43.448378 |
| 6 | 28.000000 | 43.256597 |
| 7 | 27.601900 | 43.256600 |
| 8 | 27.601867 | 43.276767 |
| 9 | 27.159606 | 43.277669 |
| 10 | 27.159558 | 43.259661 |
| 11 | 27.011711 | 43.259581 |
| 12 | 27.011717 | 43.295597 |
| Kogupindala (S) = 4 398 km2 |

nr

Pikkuskraad

Laiuskraad

1

27.000000

43.765300

2

28.000000

43.761200

3

28.000000

43.743499

4

27.969000

43.736500

5

28.002442

43.448378

6

28.000000

43.256597

7

27.601900

43.256600

8

27.601867

43.276767

9

27.159606

43.277669

10

27.159558

43.259661

11

27.011711

43.259581

12

27.011717

43.295597

Kogupindala (S) = 4 398 km2

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/19

---

OTSUS nr 767,

22. oktoober 2010,

millega avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi – maapõuevarade seaduse artikli 2 lõike 1 punktis 3 määratletud maapõuevarade – geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega maatükil 2 „Silistra”, mis asub Silistra ja Dobriši oblastis, ning millega teatatakse kavandatud konkursist lubade andmiseks

2010/C 352/16

BULGAARIA VABARIIK

MINISTRITE NÕUKOGU

Maapõuevarade seaduse artikli 5 lõike 2, artikli 42 lõike 1 punkti 1 ja artikli 44 lõike 3 kohaselt ning võttes arvesse energiaseaduse artikli 4 lõike 2 punkti 16 ja 1. jao lõiget 24a,

ON MINISTRITE NÕUKOGU VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega Silistra ja Dobriši oblastis asuval maatükil 2 „Silistra”, mille pindala on 2 652 km2 ning mille koordinaadid 1–10 on sätestatud lisas. |
| --- | --- |

1.

Avatakse lubade andmise pakkumismenetlus seoses nafta ja maagaasi geoloogilise luure ja leiukohtade uurimisega Silistra ja Dobriši oblastis asuval maatükil 2 „Silistra”, mille pindala on 2 652 km2 ning mille koordinaadid 1–10 on sätestatud lisas.

| 2. | Punktis 1 osutatud luba antakse konkursi korras. |
| --- | --- |

2.

Punktis 1 osutatud luba antakse konkursi korras.

| 3. | Geoloogilise luure ja uurimise loa kehtivusaeg on viis aastat alates kuupäevast, mil jõustub geoloogilise luure ja uurimise leping, mille kohaselt võib vastavalt maapõuevarade seaduse artikli 31 lõikele 3 loa kehtivusaega pikendada. |
| --- | --- |

3.

Geoloogilise luure ja uurimise loa kehtivusaeg on viis aastat alates kuupäevast, mil jõustub geoloogilise luure ja uurimise leping, mille kohaselt võib vastavalt maapõuevarade seaduse artikli 31 lõikele 3 loa kehtivusaega pikendada.

| 4. | Konkursidokumentide ostmise tähtaeg on 120. päeval (kell 17.00) pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

4.

Konkursidokumentide ostmise tähtaeg on 120. päeval (kell 17.00) pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| 5. | Konkursil osalemise taotluste esitamise tähtaeg on 130. päeval (kell 17.00) pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

5.

Konkursil osalemise taotluste esitamise tähtaeg on 130. päeval (kell 17.00) pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| 6. | Konkursidokumentide kohaste pakkumiste tegemise tähtaeg on 144. päeval (kell 17.00) pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

6.

Konkursidokumentide kohaste pakkumiste tegemise tähtaeg on 144. päeval (kell 17.00) pärast käesoleva otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| 7. | Konkurss on kinnine. |
| --- | --- |

7.

Konkurss on kinnine.

| 8. | Konkursidokumentide hind on 15 000 leevi. Konkursidokumente saab osta punktis 4 sätestatud tähtajal majandus-, energia- ja turismiministeeriumi hoone kabinetist 813 aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, BULGARIA. |
| --- | --- |

8.

Konkursidokumentide hind on 15 000 leevi. Konkursidokumente saab osta punktis 4 sätestatud tähtajal majandus-, energia- ja turismiministeeriumi hoone kabinetist 813 aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, BULGARIA.

| 9. | Konkursil osaleda soovijad peavad vastama maapõuevarade seaduse artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

9.

Konkursil osaleda soovijad peavad vastama maapõuevarade seaduse artikli 23 lõikes 1 sätestatud nõuetele.

| 10. | Taotlejate pakkumisi hinnatakse esitatud tööprogrammi, keskkonnakaitsevahendite, soodustuste, koolituste ning osalejate haldus- ja finantssuutlikkuse alusel, nagu on täpsustatud konkursidokumentides. |
| --- | --- |

10.

Taotlejate pakkumisi hinnatakse esitatud tööprogrammi, keskkonnakaitsevahendite, soodustuste, koolituste ning osalejate haldus- ja finantssuutlikkuse alusel, nagu on täpsustatud konkursidokumentides.

| 11. | Konkursil osalemise rahaline tagatis on 20 000 leevi, mis tuleb tasuda punktis 5 sätestatud tähtajaks hankedokumentides esitatud majandus-, energia- ja turismiministeeriumi pangaarvele. |
| --- | --- |

11.

Konkursil osalemise rahaline tagatis on 20 000 leevi, mis tuleb tasuda punktis 5 sätestatud tähtajaks hankedokumentides esitatud majandus-, energia- ja turismiministeeriumi pangaarvele.

| 12. | Pakkujatele, keda konkurssi ei kaasata, tagastatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast vastavasisulise teate saatmist. |
| --- | --- |

12.

Pakkujatele, keda konkurssi ei kaasata, tagastatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast vastavasisulise teate saatmist.

| 13. | Edukale pakkujale hüvitatakse tagatis pärast lepingu sõlmimist, teistele pakkujatele hüvitatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast ministrite nõukogu lubade andmise otsuse avaldamist Bulgaaria ametlikus väljaandes. |
| --- | --- |

13.

Edukale pakkujale hüvitatakse tagatis pärast lepingu sõlmimist, teistele pakkujatele hüvitatakse rahaline tagatis 14 päeva jooksul pärast ministrite nõukogu lubade andmise otsuse avaldamist Bulgaaria ametlikus väljaandes.

| 14. | Konkursil osalemise taotlused ja kõnealuse konkursimenetluse kohased pakkumised esitatakse majandus-, energia- ja turismiministeeriumile aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, BULGARIA, bulgaaria keeles, vastavalt maapõuevarade seaduse artiklile 46. |
| --- | --- |

14.

Konkursil osalemise taotlused ja kõnealuse konkursimenetluse kohased pakkumised esitatakse majandus-, energia- ja turismiministeeriumile aadressil ul. Triaditsa 8, Sofia, BULGARIA, bulgaaria keeles, vastavalt maapõuevarade seaduse artiklile 46.

| 15. | Pakkumised peavad vastama konkursidokumentides esitatud nõudmistele ja tingimustele. |
| --- | --- |

15.

Pakkumised peavad vastama konkursidokumentides esitatud nõudmistele ja tingimustele.

| 16. | Konkurss toimub ka juhul, kui osaleb vaid üks pakkuja. |
| --- | --- |

16.

Konkurss toimub ka juhul, kui osaleb vaid üks pakkuja.

| 17. | Majandus-, energia- ja turismiminister on volitatud:






  17.1. | saatma käesoleva otsuse teksti avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas ja Bulgaaria ametlikus väljaandes, samuti ministrite nõukogu veebisaidil; |
| --- | --- | --- |

17.

Majandus-, energia- ja turismiminister on volitatud:

17.1.

saatma käesoleva otsuse teksti avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas ja Bulgaaria ametlikus väljaandes, samuti ministrite nõukogu veebisaidil;

| 17.2. | ette valmistama ja korraldama konkursi. |
| --- | --- |

17.2.

ette valmistama ja korraldama konkursi.

| 18. | Käesoleva otsuse kohta esitatud kaebused võib saata kõrgeimale halduskohtule 14 päeva jooksul pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

18.

Käesoleva otsuse kohta esitatud kaebused võib saata kõrgeimale halduskohtule 14 päeva jooksul pärast otsuse avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Peaminister

Boyko BORISOV

Ministrite nõukogu peasekretär

Rosen ZHELYAZKOV

Majandus-, energia- ja turismiministeeriumi peasekretär

Vladimir TUDZHAROV

Direktor,

Majandus-, energia- ja turismiministeeriumi õigusküsimuste

direktoraat

Veselin DRAGNEV

---

LISA

KOORDINAATIDE LOETELU

WGS 84 koordinaatide süsteem

| nr | Pikkuskraad | Laiuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 27.000000 | 44.132600 |
| Riigipiir |
| 2 | 28.577300 | 43.739000 |
| 3 | 28.574400 | 43.732600 |
| 4 | 28.571800 | 43.722600 |
| 5 | 28.435000 | 43.722000 |
| 6 | 28.426500 | 43.687300 |
| 7 | 28.075700 | 43.760500 |
| 8 | 28.000000 | 43.743700 |
| 9 | 28.000000 | 43.761200 |
| 10 | 27.000000 | 43.765300 |
| Kogupindala (S) = 2 652 km2 |

nr

Pikkuskraad

Laiuskraad

1

27.000000

44.132600

Riigipiir

2

28.577300

43.739000

3

28.574400

43.732600

4

28.571800

43.722600

5

28.435000

43.722000

6

28.426500

43.687300

7

28.075700

43.760500

8

28.000000

43.743700

9

28.000000

43.761200

10

27.000000

43.765300

Kogupindala (S) = 2 652 km2

---

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/22 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/22

---

RIIGIABI – ROOTSI

Riigiabi C 29/10 (ex NN 42/10) – Vänersborgi omavalitsuse väidetav riigivara müük turuhinnast madalama hinnaga

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 352/17

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles 27. oktoobril 2010 esitatud kirjas teatas komisjon Rootsile oma otsusest algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud meetmega.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue Joseph II 70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22961242 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue Joseph II 70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22961242

Märkused edastatakse Rootsile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

I.   MENETLUS

Komisjon sai 26. mail 2010 kaebuse, milles väideti, et Rootsi on andnud riigiabi, olles teinud kinnisvaratehinguid, mille puhul ei ole peetud kinni arvestuslikust turuhinnast.

II.   MEETME KIRJELDUS

Rootsi kinnitas, et Vänersborgi omavalitsus tegi tõepoolest kaks suurt tehingut täielikult tema omandis oleva kinnisvaraettevõtte Fastighets Aktiebolag Vänersborg AB (edaspidi „FABV”) kaudu. Tehingud olid järgmised:

1.   Tehing A: FABV ostis 13. veebruaril 2008 ettevõtja Chips AB tütarettevõtjalt Topp Livsmedel tema Vänersborgis asuva tootmisüksuse 17 miljoni SEK (1,7 miljoni EUR) eest.

2.   Tehing B: Samal kuupäeval sõlmiti kinnisvaraettevõtjaga Hammar leping, milles pakuti viimasele võimalust osta tootmisüksus kindlaksmääratud hinnaga. FABV müüs tootmisüksuse 11. augustil 2008 ettevõtjale Hammar kokkulepitud hinnaga 8 miljonit SEK (0,8 miljonit EUR).

III.   HINNANG MEETMELE

Mõlemaid tehinguid võib põhimõtteliselt käsitada riigiabina ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, juhul kui komisjon tuvastab, et neid ei sõlmitud turutingimustel, st i) juhul kui hind, mille FABV maksis tootmisüksuse eest ettevõtjale Chips AB, oli üksuse turuväärtusest kõrgem ja/või ii) kui FABV müüs tootmisüksuse ettevõtjale Hammar hinnaga, mis oli üksuse turuväärtusest madalam.

Komisjoni esialgsed järeldused võimalikele abisaajatele antud eelise kohta on järgmised.

| | Tehingu A kohta märgib komisjon, et hind, mille FABV tootmisüksuse eest maksis, ei tundu sõltumatute nõustajate hinnangul olevat turuväärtusest kõrgem. Seega võib välistada võimaluse, et tehing A sisaldab abielementi, ning võib kinnitada, et tehing A ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

Tehingu A kohta märgib komisjon, et hind, mille FABV tootmisüksuse eest maksis, ei tundu sõltumatute nõustajate hinnangul olevat turuväärtusest kõrgem. Seega võib välistada võimaluse, et tehing A sisaldab abielementi, ning võib kinnitada, et tehing A ei kujuta endast riigiabi ELi toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| | Tehingu B puhul kahtleb komisjon seevastu tõsiselt, et hind, mille eest FABV müüs tootmisüksuse ettevõtjale Hammar (8 miljonit SEK ehk 0,8 miljonit EUR), vastas üksuse turuväärtusele. Tootmisüksuse turuväärtus selles etapis ei ole teada, kuna enne müüki ei korraldatud pakkumismenetlust ja FABV ei tellinud tootmisüksuse väärtuse sõltumatut hindamist. Kuna ettevõtja Hammar müüs tootmisüksuse vaid mõni kuu pärast selle omandamist 40 miljoni SEK (4 miljoni EUR) eest edasi kohalikele eraettevõtjatele, võib eeldada, et tehing B sisaldab abielementi, mis kujutab endast vahet ettevõtja Hammar poolt tootmisüksuse eest makstud hinna ja üksuse tegeliku turuväärtuse vahel. |
| --- | --- |

Tehingu B puhul kahtleb komisjon seevastu tõsiselt, et hind, mille eest FABV müüs tootmisüksuse ettevõtjale Hammar (8 miljonit SEK ehk 0,8 miljonit EUR), vastas üksuse turuväärtusele. Tootmisüksuse turuväärtus selles etapis ei ole teada, kuna enne müüki ei korraldatud pakkumismenetlust ja FABV ei tellinud tootmisüksuse väärtuse sõltumatut hindamist. Kuna ettevõtja Hammar müüs tootmisüksuse vaid mõni kuu pärast selle omandamist 40 miljoni SEK (4 miljoni EUR) eest edasi kohalikele eraettevõtjatele, võib eeldada, et tehing B sisaldab abielementi, mis kujutab endast vahet ettevõtja Hammar poolt tootmisüksuse eest makstud hinna ja üksuse tegeliku turuväärtuse vahel.

| | Juhul kui tehingut B käsitatakse riigiabina, kahtleb komisjon sellise abi kokkusobivuses siseturuga mis tahes ühist huvi pakkuval eesmärgil. |
| --- | --- |

Juhul kui tehingut B käsitatakse riigiabina, kahtleb komisjon sellise abi kokkusobivuses siseturuga mis tahes ühist huvi pakkuval eesmärgil.

| | Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi selle saajalt tagasi nõuda. |
| --- | --- |

Lõpetuseks tuletab komisjon meelde, et vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib ebaseaduslikult antud abi selle saajalt tagasi nõuda.

KIRJA TEKST

„Kommissionen önskar genom denna skrivelse informera Sverige om att den, efter granskning av de upplysningar som tillhandahållits av Era myndigheter angående stödet i fråga, har beslutat att inleda förfarandet enligt artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget).

I.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 26 maj 2009, registrerad den 16 juni 2009, mottog kommissionen ett klagomål rörande ett påstått statligt stöd genom försäljning av offentlig egendom under marknadspris. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 26 maj 2009, registrerad den 16 juni 2009, mottog kommissionen ett klagomål rörande ett påstått statligt stöd genom försäljning av offentlig egendom under marknadspris.

| (2) | Den 27 oktober 2009 vidarebefordrade kommissionen en icke-konfidentiell version av klagomålet till de nationella myndigheterna. Sverige lämnade svar genom en skrivelse av den 30 november 2010, registrerad samma dag. |
| --- | --- |

(2)

Den 27 oktober 2009 vidarebefordrade kommissionen en icke-konfidentiell version av klagomålet till de nationella myndigheterna. Sverige lämnade svar genom en skrivelse av den 30 november 2010, registrerad samma dag.

| (3) | Den 9 mars 2010 begärde kommissionen ytterligare upplysningar som Sverige tillhandahöll genom en skrivelse av den 20 april 2010. |
| --- | --- |

(3)

Den 9 mars 2010 begärde kommissionen ytterligare upplysningar som Sverige tillhandahöll genom en skrivelse av den 20 april 2010.

| (4) | Den 11 maj 2010 mottog kommissionen upplysningar som lämnats av Chips AB. |
| --- | --- |

(4)

Den 11 maj 2010 mottog kommissionen upplysningar som lämnats av Chips AB.

II.   BESKRIVNING

Berörda parter

| (5) | Vänersborg (nedan kallat Vänersborg eller kommunen) ligger i Västra Götalands län, nära norska gränsen. I enlighet med Sveriges regionala stödkarta 2007–2013 (1) är detta inte något stödområde, eftersom inkomster och sysselsättningsgrad överensstämmer med det nationella genomsnittet. |
| --- | --- |

(5)

Vänersborg (nedan kallat Vänersborg eller kommunen) ligger i Västra Götalands län, nära norska gränsen. I enlighet med Sveriges regionala stödkarta 2007–2013 (1) är detta inte något stödområde, eftersom inkomster och sysselsättningsgrad överensstämmer med det nationella genomsnittet.

| (6) | Chips AB, en tillverkare av potatischips med säte i Mariehamn i Finland, är verksamt i Norden och Baltikum och har en konsoliderad omsättning på ungefär 2,6 miljarder SEK (260 miljoner EUR (2)) per år och omkring 800 anställda. År 2005 förvärvades Chips av den norska gruppen Orkla ASA, vars verksamheter innefattar märkesvaror, specialmaterial och investeringsverksamhet. |
| --- | --- |

(6)

Chips AB, en tillverkare av potatischips med säte i Mariehamn i Finland, är verksamt i Norden och Baltikum och har en konsoliderad omsättning på ungefär 2,6 miljarder SEK (260 miljoner EUR (2)) per år och omkring 800 anställda. År 2005 förvärvades Chips av den norska gruppen Orkla ASA, vars verksamheter innefattar märkesvaror, specialmaterial och investeringsverksamhet.

| (7) | Topp Livsmedel (nedan kallat Topp) var ett dotterbolag till Chips AB som tillverkade djupfrysta grönsaker i Vänersborg och hade omkring 30 anställda (som mest sysselsatte företaget 86 personer). I slutet av 2007 aviserade Chips AB en nedläggning av produktionen vid Topp och inledde försäljningen av produktionsanläggningen. |
| --- | --- |

(7)

Topp Livsmedel (nedan kallat Topp) var ett dotterbolag till Chips AB som tillverkade djupfrysta grönsaker i Vänersborg och hade omkring 30 anställda (som mest sysselsatte företaget 86 personer). I slutet av 2007 aviserade Chips AB en nedläggning av produktionen vid Topp och inledde försäljningen av produktionsanläggningen.

| (8) | Hammar Nordic AB är ett privat fastighetsbolag med säte i Trollhättan i Västra Götalands län. Det sysselsätter för närvarande 14 personer och hade år 2009 en omsättning på ungefär 10 miljoner SEK (omkring 1 miljon EUR), varför det motsvarar definitionen av småföretag i bilaga I i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (3). Hammar Nordic Plugg AB är ett dotterbolag till Hammar Nordic AB. Såvitt kommissionen förstår bildades Hammar Nordic Plugg Ab enkom med anledning av de transaktioner som detta beslut avser. Det är driftsmässigt avhängigt sitt moderbolag, förefaller inte ha verksamhet eller tillgångar förutom de som avses i detta beslut, vilket gör att det kan antas att eventuella ekonomiska fördelar som beviljas Hammar Nordic Plugg AB också ytterst gynnar Hammar Nordic AB. Kommissionen kommer följaktligen att i detta beslut betrakta båda bolagen som en ekonomisk enhet och kommer i det följande att gemensamt beteckna dem Hammar. |
| --- | --- |

(8)

Hammar Nordic AB är ett privat fastighetsbolag med säte i Trollhättan i Västra Götalands län. Det sysselsätter för närvarande 14 personer och hade år 2009 en omsättning på ungefär 10 miljoner SEK (omkring 1 miljon EUR), varför det motsvarar definitionen av småföretag i bilaga I i kommissionens förordning (EG) nr 70/2001 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag (3). Hammar Nordic Plugg AB är ett dotterbolag till Hammar Nordic AB. Såvitt kommissionen förstår bildades Hammar Nordic Plugg Ab enkom med anledning av de transaktioner som detta beslut avser. Det är driftsmässigt avhängigt sitt moderbolag, förefaller inte ha verksamhet eller tillgångar förutom de som avses i detta beslut, vilket gör att det kan antas att eventuella ekonomiska fördelar som beviljas Hammar Nordic Plugg AB också ytterst gynnar Hammar Nordic AB. Kommissionen kommer följaktligen att i detta beslut betrakta båda bolagen som en ekonomisk enhet och kommer i det följande att gemensamt beteckna dem Hammar.

| (9) | Fastighets Aktiebolag Vänersborg AB (nedan kallat FABV) är ett fastighetsbolag som helt ägs av kommunen. |
| --- | --- |

(9)

Fastighets Aktiebolag Vänersborg AB (nedan kallat FABV) är ett fastighetsbolag som helt ägs av kommunen.

III.   ÅTGÄRDERNA

| (10) | Beslutet avser två transaktioner: |
| --- | --- |

(10)

Beslutet avser två transaktioner:

Transaktion A

| (11) | Den 13 februari 2008 köpte kommunen Topps produktionsanläggning (nedan kallad anläggningen
   (4)) av Chips AB för 17 miljoner SEK (1,7 miljoner EUR) via FABV. |
| --- | --- |

(11)

Den 13 februari 2008 köpte kommunen Topps produktionsanläggning (nedan kallad anläggningen
   (4)) av Chips AB för 17 miljoner SEK (1,7 miljoner EUR) via FABV.

| (12) | Samma dag ingick FABV två överenskommelser med Hammar. Den första överenskommelsen var ett hyresavtal enligt vilket FABV skulle hyra ut hela anläggningen till Hammar (varefter Hammar hyrde ut anläggningen i andra hand till lokala företagare som fortsatte produktionen på platsen). Den andra överenskommelsen bestod i en option som gav Hammar möjlighet att köpa anläggningen av FABV till ett förutbestämt pris av 8 miljoner SEK (0,8 miljoner EUR) när som helst under perioden mellan den 1 mars 2008 och den 28 februari 2010. |
| --- | --- |

(12)

Samma dag ingick FABV två överenskommelser med Hammar. Den första överenskommelsen var ett hyresavtal enligt vilket FABV skulle hyra ut hela anläggningen till Hammar (varefter Hammar hyrde ut anläggningen i andra hand till lokala företagare som fortsatte produktionen på platsen). Den andra överenskommelsen bestod i en option som gav Hammar möjlighet att köpa anläggningen av FABV till ett förutbestämt pris av 8 miljoner SEK (0,8 miljoner EUR) när som helst under perioden mellan den 1 mars 2008 och den 28 februari 2010.

Transaktion B

| (13) | Transaktion B ägde rum den 11 augusti 2008 när Hammar utnyttjade sin option och förvärvade anläggningen av FABV till det överenskomna priset av 8 miljoner SEK (0,8 miljoner EUR). |
| --- | --- |

(13)

Transaktion B ägde rum den 11 augusti 2008 när Hammar utnyttjade sin option och förvärvade anläggningen av FABV till det överenskomna priset av 8 miljoner SEK (0,8 miljoner EUR).

| (14) | Den 30 juli 2008 (dvs. innan optionen utnyttjades) undertecknade Hammar ett preliminärt avtal med de lokala företagare som redan hyrde anläggningen i andra hand om att sälja anläggningen till dem för 40 miljoner SEK (4 miljoner EUR). Överlåtelsen genomfördes den 2 september 2008. |
| --- | --- |

(14)

Den 30 juli 2008 (dvs. innan optionen utnyttjades) undertecknade Hammar ett preliminärt avtal med de lokala företagare som redan hyrde anläggningen i andra hand om att sälja anläggningen till dem för 40 miljoner SEK (4 miljoner EUR). Överlåtelsen genomfördes den 2 september 2008.

IV.   SYNPUNKTER SOM FRAMFÖRTS AV KLAGANDEN, SVERIGE SAMT CHIPS AB

| (15) | Klaganden hävdar att anläggningen (som FABV köpte för 17 miljoner SEK och sex månader senare sålde till Hammar för 8 miljoner SEK) såldes av kommunen till Hammar under marknadsvärde och – eftersom FABV:s beslut om försäljning kan tillskrivas kommunen – utgör detta olagligt och oförenligt statligt stöd till Hammar. |
| --- | --- |

(15)

Klaganden hävdar att anläggningen (som FABV köpte för 17 miljoner SEK och sex månader senare sålde till Hammar för 8 miljoner SEK) såldes av kommunen till Hammar under marknadsvärde och – eftersom FABV:s beslut om försäljning kan tillskrivas kommunen – utgör detta olagligt och oförenligt statligt stöd till Hammar.

| (16) | Sverige har anfört att kommunens enda mål med att köpa anläggningen via FABV var att säkra produktionen och arbetstillfällena. Eftersom företaget inte avsåg att driva verksamheten själv valde kommunen den lösning som föreslogs av Hammar, dvs. uthyrning med köpoption. Sverige har medgivit att den option som Hammar beviljades krävde ett kapitaltillskott på 9 miljoner SEK (0,9 miljoner EUR) från kommunens budget till FABV för att täcka den förlust som skulle uppstå om Hammar utnyttjade optionen. |
| --- | --- |

(16)

Sverige har anfört att kommunens enda mål med att köpa anläggningen via FABV var att säkra produktionen och arbetstillfällena. Eftersom företaget inte avsåg att driva verksamheten själv valde kommunen den lösning som föreslogs av Hammar, dvs. uthyrning med köpoption. Sverige har medgivit att den option som Hammar beviljades krävde ett kapitaltillskott på 9 miljoner SEK (0,9 miljoner EUR) från kommunens budget till FABV för att täcka den förlust som skulle uppstå om Hammar utnyttjade optionen.

| (17) | Sverige har medgivit att försäljningen till Hammar inte gjordes genom ett öppet anbudsförfarande och att det inte förekommit någon sakkunnig värdering av anläggningen. |
| --- | --- |

(17)

Sverige har medgivit att försäljningen till Hammar inte gjordes genom ett öppet anbudsförfarande och att det inte förekommit någon sakkunnig värdering av anläggningen.

| (18) | Sverige anser att både priset vid tiden för köpet av anläggningen och det pris som den därefter såldes för till Hammar kan sägas ha varit kommersiellt motiverat eftersom kommunens huvudsyfte å ena sidan var att göra fastigheten tillgänglig för affärsverksamhet och därigenom säkra arbetstillfällen och å andra sidan att det framförhandlade priset förväntades öka med tiden, vilket sedermera bevisades genom att Hammar sålde anläggningen för 40 miljoner SEK. Sverige anför att det sanna marknadsvärdet på anläggningen snarare är lika med de 8 miljoner SEK som den såldes för till Hammar än de 17 miljoner SEK som betalades till Chips AB. |
| --- | --- |

(18)

Sverige anser att både priset vid tiden för köpet av anläggningen och det pris som den därefter såldes för till Hammar kan sägas ha varit kommersiellt motiverat eftersom kommunens huvudsyfte å ena sidan var att göra fastigheten tillgänglig för affärsverksamhet och därigenom säkra arbetstillfällen och å andra sidan att det framförhandlade priset förväntades öka med tiden, vilket sedermera bevisades genom att Hammar sålde anläggningen för 40 miljoner SEK. Sverige anför att det sanna marknadsvärdet på anläggningen snarare är lika med de 8 miljoner SEK som den såldes för till Hammar än de 17 miljoner SEK som betalades till Chips AB.

| (19) | I sin inlaga hävdar Chips AB att anläggningens verkliga marknadsvärde under inga omständigheter kunde anses vara mindre än 17 miljoner SEK. När Chips AB beslöt att avyttra de aktuella tillgångarna uppdrog företaget åt fastighetskonsulten Colliers International att göra en uppskattning av försäljningspriset. Efter en försiktig beräkning, bl.a. på grundval av gängse normer för värdering av affärsfastigheter, uppskattades det lägsta skäliga försäljningspriset (för bara fastigheterna) vara 27 miljoner SEK (2,7 miljoner EUR). Denna uppskattning bestyrktes av att flera intressenter under försäljningsprocessen – som initierades av Chips AB och som ledde till att FABV köpte anläggningen – angav att priset skulle kunna överstiga 30 miljoner SEK (3 miljoner EUR). Chips AB godtog FABV:s lägre anbud på 17 miljoner SEK av tre skäl: a) de räddade arbetstillfällena skulle gynna Chips AB:s och Orklas anseende, b) de eventuella köparna var beredda att köpa anläggningen ’i befintligt skick’ dvs. utan några garantier från Chips AB med avseende på ersättningsansvar för miljöskador etc. och c) eftersom en uppgörelse med FABV kunde genomföras snabbt. |
| --- | --- |

(19)

I sin inlaga hävdar Chips AB att anläggningens verkliga marknadsvärde under inga omständigheter kunde anses vara mindre än 17 miljoner SEK. När Chips AB beslöt att avyttra de aktuella tillgångarna uppdrog företaget åt fastighetskonsulten Colliers International att göra en uppskattning av försäljningspriset. Efter en försiktig beräkning, bl.a. på grundval av gängse normer för värdering av affärsfastigheter, uppskattades det lägsta skäliga försäljningspriset (för bara fastigheterna) vara 27 miljoner SEK (2,7 miljoner EUR). Denna uppskattning bestyrktes av att flera intressenter under försäljningsprocessen – som initierades av Chips AB och som ledde till att FABV köpte anläggningen – angav att priset skulle kunna överstiga 30 miljoner SEK (3 miljoner EUR). Chips AB godtog FABV:s lägre anbud på 17 miljoner SEK av tre skäl: a) de räddade arbetstillfällena skulle gynna Chips AB:s och Orklas anseende, b) de eventuella köparna var beredda att köpa anläggningen ’i befintligt skick’ dvs. utan några garantier från Chips AB med avseende på ersättningsansvar för miljöskador etc. och c) eftersom en uppgörelse med FABV kunde genomföras snabbt.

| (20) | Chips AB anser att det pris som det fick av FABV för anläggningen inte var högre än marknadsvärdet och att försäljningen följaktligen inte kan ha innehållit några inslag av statligt stöd till förmån för Chips AB. |
| --- | --- |

(20)

Chips AB anser att det pris som det fick av FABV för anläggningen inte var högre än marknadsvärdet och att försäljningen följaktligen inte kan ha innehållit några inslag av statligt stöd till förmån för Chips AB.

V.   PRELIMINÄR BEDÖMNING

| (21) | Kommissionen har vid första anblick skäl att tro att transaktion B kan ha inbegripit statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och, om så är fallet, att ifrågasätta huruvida detta stöd är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionen har vid första anblick skäl att tro att transaktion B kan ha inbegripit statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget och, om så är fallet, att ifrågasätta huruvida detta stöd är förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

1.   Förekomst av statligt stöd

| (22) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget ’är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning som det påverkar handeln mellan medlemsstaterna’. I samband härmed bör noteras att det enligt EU:s regler för statligt stöd föreligger överföring av statliga medel både när staten köper en tillgång över marknadsvärdet (eftersom säljaren får mer av staten än vad tillgången är värd) och när staten säljer en tillgång under marknadsvärdet (eftersom köparen får en tillgång som är värd mer än det betalade priset). |
| --- | --- |

(22)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget ’är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning som det påverkar handeln mellan medlemsstaterna’. I samband härmed bör noteras att det enligt EU:s regler för statligt stöd föreligger överföring av statliga medel både när staten köper en tillgång över marknadsvärdet (eftersom säljaren får mer av staten än vad tillgången är värd) och när staten säljer en tillgång under marknadsvärdet (eftersom köparen får en tillgång som är värd mer än det betalade priset).

| (23) | För det första kan båda de potentiella stödmottagarna av det föregivna statliga stödet, dvs. Chips AB och Hammar, betraktas som företag eftersom de bedriver ekonomiska verksamheter och erbjuder varor och tjänster på marknaden (5). |
| --- | --- |

(23)

För det första kan båda de potentiella stödmottagarna av det föregivna statliga stödet, dvs. Chips AB och Hammar, betraktas som företag eftersom de bedriver ekonomiska verksamheter och erbjuder varor och tjänster på marknaden (5).

| (24) | För det andra genomfördes båda transaktionerna av kommunen via FABV. FABV ägs helt av kommunen, som måste täcka företagets potentiella förluster, och dess styrelse består av personer som ingår i kommunledningen. Vidare var kommunen tvungen att tillföra FABV kapital så att företaget skulle kunna genomföra transaktionen och Sverige har medgivit att kommunen via FABV drev sina egna mål att bevara arbetstillfällen och produktion inom kommunen (se skäl 16 ovan). Därför kan FABV:s beslut tillskrivas staten (6) (dvs. kommunen) och i den utsträckning de får ekonomiska följder innebär de användning av statliga medel. |
| --- | --- |

(24)

För det andra genomfördes båda transaktionerna av kommunen via FABV. FABV ägs helt av kommunen, som måste täcka företagets potentiella förluster, och dess styrelse består av personer som ingår i kommunledningen. Vidare var kommunen tvungen att tillföra FABV kapital så att företaget skulle kunna genomföra transaktionen och Sverige har medgivit att kommunen via FABV drev sina egna mål att bevara arbetstillfällen och produktion inom kommunen (se skäl 16 ovan). Därför kan FABV:s beslut tillskrivas staten (6) (dvs. kommunen) och i den utsträckning de får ekonomiska följder innebär de användning av statliga medel.

| (25) | För det tredje måste de aktuella transaktionerna betraktas som selektiva åtgärder eftersom de gynnade ett specifikt företag, dvs. Hammar och/eller Chips AB. |
| --- | --- |

(25)

För det tredje måste de aktuella transaktionerna betraktas som selektiva åtgärder eftersom de gynnade ett specifikt företag, dvs. Hammar och/eller Chips AB.

| (26) | För det fjärde skulle det föregivna statliga stödet kunna snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom gemenskapen (och EES). Chips AB en del av Orkla, en grupp som är verksam i flera medlemsstater och har verksamheter inom sektorer som exempelvis livsmedelsprodukter och specialmaterial med livlig konkurrens och handel inom gemenskapen (och EES. Hammar är, trots sin huvudsakligen lokala verksamhet, aktivt på fastighetsmarknaden där effekter på handeln inom gemenskapen (och EES) och konkurrensen inte kan uteslutas, i synnerhet med tanke på att kommunen ligger nära den norska gränsen och att en bred definition av dessa kriterier är tillämplig inom statsstödsreglerna (7). |
| --- | --- |

(26)

För det fjärde skulle det föregivna statliga stödet kunna snedvrida konkurrensen och påverka handeln inom gemenskapen (och EES). Chips AB en del av Orkla, en grupp som är verksam i flera medlemsstater och har verksamheter inom sektorer som exempelvis livsmedelsprodukter och specialmaterial med livlig konkurrens och handel inom gemenskapen (och EES. Hammar är, trots sin huvudsakligen lokala verksamhet, aktivt på fastighetsmarknaden där effekter på handeln inom gemenskapen (och EES) och konkurrensen inte kan uteslutas, i synnerhet med tanke på att kommunen ligger nära den norska gränsen och att en bred definition av dessa kriterier är tillämplig inom statsstödsreglerna (7).

| (27) | Slutligen måste kommissionen förvissa sig om huruvida transaktionerna, eller någon av dem, uppfyller det fjärde kriteriet för statligt stöd, dvs. om den ena eller båda transaktionerna gynnar mottagaren av stödet. Konkret återstår att klargöra om i) det pris som FABV betalade för att köpa anläggningen från Chips AB var högre än marknadsvärdet och/eller ii) om FABV sålde anläggningen till Hammar till ett pris under marknadsvärdet (således en överföring av statliga medel till Chips AB alternativt Hammar). |
| --- | --- |

(27)

Slutligen måste kommissionen förvissa sig om huruvida transaktionerna, eller någon av dem, uppfyller det fjärde kriteriet för statligt stöd, dvs. om den ena eller båda transaktionerna gynnar mottagaren av stödet. Konkret återstår att klargöra om i) det pris som FABV betalade för att köpa anläggningen från Chips AB var högre än marknadsvärdet och/eller ii) om FABV sålde anläggningen till Hammar till ett pris under marknadsvärdet (således en överföring av statliga medel till Chips AB alternativt Hammar).

i)   FABV:s köp av anläggningen av Chips AB

| (28) | I fråga om transaktion A noterar kommissionen att Chips AB före försäljningsförhandlingarna uppdrog åt konsulten Colliers International att göra en värdering av Topps anläggning. I denna studie, som har överlämnats till kommissionen, rekommenderades ett lägsta försäljningspris på 27 miljoner SEK bara för fastigheterna. Kommissionen noterar att studien utförts av tredje man (som var oberoende både i förhållande till säljaren och köparen) med bred erfarenhet av fastighetssektorn. Den beställdes av Chips i samband med försäljningen av anläggningen, dvs. i ett sammanhang där Chips rimligen inte hade några andra intressen än att få en korrekt uppskattning av anläggningens marknadsvärde. På denna grundval har kommissionen inget uppenbart skäl att ifrågasätta tillförlitligheten hos Colliers Internationals värdering. |
| --- | --- |

(28)

I fråga om transaktion A noterar kommissionen att Chips AB före försäljningsförhandlingarna uppdrog åt konsulten Colliers International att göra en värdering av Topps anläggning. I denna studie, som har överlämnats till kommissionen, rekommenderades ett lägsta försäljningspris på 27 miljoner SEK bara för fastigheterna. Kommissionen noterar att studien utförts av tredje man (som var oberoende både i förhållande till säljaren och köparen) med bred erfarenhet av fastighetssektorn. Den beställdes av Chips i samband med försäljningen av anläggningen, dvs. i ett sammanhang där Chips rimligen inte hade några andra intressen än att få en korrekt uppskattning av anläggningens marknadsvärde. På denna grundval har kommissionen inget uppenbart skäl att ifrågasätta tillförlitligheten hos Colliers Internationals värdering.

| (29) | Chips AB har lämnat förklaringar angående sitt godtagande av FABV:s anbud på 17 miljoner SEK för hela anläggningen, trots expertutvärderingen och trots ett annat anbud på 30 miljoner SEK som det fick för bara fastigheten. Chips AB hävdar att dess agerande, i egenskap av en stor internationell grupp, främst motiverades av prioriteten att avyttra Topps lilla och förlustbringande verksamhet än att maximera ett relativt obetydligt försäljningspris, och att Chips var berett att godta ett lägre anbud för att undvika den försämring av företagets anseende som skulle kunna uppstå vid en fabriksnedläggning med åtföljande förslut av arbetstillfällen (anbudet på 30 miljoner SEK skulle bara ge upphov till omkring 8 arbetstillfällen medan många fler skulle ha räddats genom en försäljning av hela anläggningen under antagande om fortlevnad). Chips AB tillägger också att det nominellt högre anbudet bara för fastigheten skulle innebära högre transaktionskostnader eftersom maskiner samt immateriella rättigheter skulle behöva säljas separat. |
| --- | --- |

(29)

Chips AB har lämnat förklaringar angående sitt godtagande av FABV:s anbud på 17 miljoner SEK för hela anläggningen, trots expertutvärderingen och trots ett annat anbud på 30 miljoner SEK som det fick för bara fastigheten. Chips AB hävdar att dess agerande, i egenskap av en stor internationell grupp, främst motiverades av prioriteten att avyttra Topps lilla och förlustbringande verksamhet än att maximera ett relativt obetydligt försäljningspris, och att Chips var berett att godta ett lägre anbud för att undvika den försämring av företagets anseende som skulle kunna uppstå vid en fabriksnedläggning med åtföljande förslut av arbetstillfällen (anbudet på 30 miljoner SEK skulle bara ge upphov till omkring 8 arbetstillfällen medan många fler skulle ha räddats genom en försäljning av hela anläggningen under antagande om fortlevnad). Chips AB tillägger också att det nominellt högre anbudet bara för fastigheten skulle innebära högre transaktionskostnader eftersom maskiner samt immateriella rättigheter skulle behöva säljas separat.

| (30) | Med ledning av ovanstående information förefaller det inte som om det pris som FABV betalade för att köpa anläggningen av Chips AB var högre än marknadsvärdet. Kommissionen finner därför inga skäl till att anse att transaktion A utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(30)

Med ledning av ovanstående information förefaller det inte som om det pris som FABV betalade för att köpa anläggningen av Chips AB var högre än marknadsvärdet. Kommissionen finner därför inga skäl till att anse att transaktion A utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

ii)   FABV:s försäljning av anläggningen till Hammar

| (31) | I punkt 1 i kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader (8) (nedan kallat meddelandet) utesluts förekomsten av statligt stöd till förmån för köparen när försäljningen följer på ’ett vederbörligen offentliggjort, öppet och villkorslöst anbudsförfarande [...] där det bästa eller det enda anbudet antas’. |
| --- | --- |

(31)

I punkt 1 i kommissionens meddelande om inslag av stöd vid statliga myndigheters försäljning av mark och byggnader (8) (nedan kallat meddelandet) utesluts förekomsten av statligt stöd till förmån för köparen när försäljningen följer på ’ett vederbörligen offentliggjort, öppet och villkorslöst anbudsförfarande [...] där det bästa eller det enda anbudet antas’.

| (32) | Enligt de av Sverige lämnade upplysningarna förefaller FABV inte ha anordnat något anbudsförfarande inför försäljningen av anläggningen, varför det inte går att göra någon preliminär bedömning av den särskilda karaktär som ett sådant förfarande har. |
| --- | --- |

(32)

Enligt de av Sverige lämnade upplysningarna förefaller FABV inte ha anordnat något anbudsförfarande inför försäljningen av anläggningen, varför det inte går att göra någon preliminär bedömning av den särskilda karaktär som ett sådant förfarande har.

| (33) | Enligt punkt 2 i meddelandet bör, om överlåtelsen sker utan villkorslöst anbudsförfarande, en ’oberoende värdering genomföras av en eller flera oberoende värderingsmän före förhandlingarna om överlåtelsen för att fastställa marknadsvärdet på grundval av allmänt accepterade marknadsindikatorer och värderingsstandarder’. |
| --- | --- |

(33)

Enligt punkt 2 i meddelandet bör, om överlåtelsen sker utan villkorslöst anbudsförfarande, en ’oberoende värdering genomföras av en eller flera oberoende värderingsmän före förhandlingarna om överlåtelsen för att fastställa marknadsvärdet på grundval av allmänt accepterade marknadsindikatorer och värderingsstandarder’.

| (34) | I det fall överlåtelsen inte sker på grundval av ett öppet och villkorslöst anbudsförfarande eller om den äger rum utan ett sådant förfarande eller till ett pris som ligger under marknadsvärdet sådant det fastställts av oberoende värderingsmän, framgår vidare följande av punkt 3 i meddelandet: ’Utan att det påverkar tillämpningen av regeln om försumbart stöd skall medlemsstaterna således till kommissionen göra anmälan om följande transaktioner för att göra det möjligt för den att fastställa om statligt stöd förekommer och, om så är fallet, att göra en bedömning av dess förenlighet med den gemensamma marknaden’. |
| --- | --- |

(34)

I det fall överlåtelsen inte sker på grundval av ett öppet och villkorslöst anbudsförfarande eller om den äger rum utan ett sådant förfarande eller till ett pris som ligger under marknadsvärdet sådant det fastställts av oberoende värderingsmän, framgår vidare följande av punkt 3 i meddelandet: ’Utan att det påverkar tillämpningen av regeln om försumbart stöd skall medlemsstaterna således till kommissionen göra anmälan om följande transaktioner för att göra det möjligt för den att fastställa om statligt stöd förekommer och, om så är fallet, att göra en bedömning av dess förenlighet med den gemensamma marknaden’.

| (35) | På grundval av den informationen som står till dess förfogande noterar kommissionen att FABV, i avsaknad av ett öppet och villkorslöst anbudsförfarande, inte begärde någon oberoende värdering av anläggningen före försäljningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

(35)

På grundval av den informationen som står till dess förfogande noterar kommissionen att FABV, i avsaknad av ett öppet och villkorslöst anbudsförfarande, inte begärde någon oberoende värdering av anläggningen före försäljningsförhandlingarna.

| (36) | Trots att någon oberoende värdering inte beställdes av FABV före försäljningsförhandlingarna finns det – eftersom FABV sålde anläggningen till Hammar – viss information som gör det möjligt att sluta sig till anläggningens möjliga marknadsvärde. |
| --- | --- |

(36)

Trots att någon oberoende värdering inte beställdes av FABV före försäljningsförhandlingarna finns det – eftersom FABV sålde anläggningen till Hammar – viss information som gör det möjligt att sluta sig till anläggningens möjliga marknadsvärde.

| (37) | Med hänsyn till att avtalet om försäljning till de lokala företagarna ingicks redan före transaktion B, och alltså slöts mellan privata aktörer som förmodligen utgick från rent affärsmässiga överväganden och att värdet på 40 miljoner SEK sannolikt torde utgöra en försiktig uppskattning eftersom försäljningen inte avsåg hela den fast egendomen och eventuellt också uteslöt varumärket, samt med tanke på att en tidigare oberoende utvärdering som beställts av Chips angivit ett försäljningspris på 27 miljoner SEK bara för fastigheterna, betvivlar kommissionen att det pris (8 miljoner SEK) till vilket FABV sålde anläggningen till Hammar avspeglar marknadsvärdet. Kommissionen anser därför preliminärt att det finns goda skäl att anse att 40 miljoner SEK är en mer rättvisande återspegling av anläggningens marknadsvärde. Om FABV hade sålt anläggningen i ett öppet och icke-diskriminerande förfarande skulle det med all sannolikhet ha fått samma pris av denna köpare. |
| --- | --- |

(37)

Med hänsyn till att avtalet om försäljning till de lokala företagarna ingicks redan före transaktion B, och alltså slöts mellan privata aktörer som förmodligen utgick från rent affärsmässiga överväganden och att värdet på 40 miljoner SEK sannolikt torde utgöra en försiktig uppskattning eftersom försäljningen inte avsåg hela den fast egendomen och eventuellt också uteslöt varumärket, samt med tanke på att en tidigare oberoende utvärdering som beställts av Chips angivit ett försäljningspris på 27 miljoner SEK bara för fastigheterna, betvivlar kommissionen att det pris (8 miljoner SEK) till vilket FABV sålde anläggningen till Hammar avspeglar marknadsvärdet. Kommissionen anser därför preliminärt att det finns goda skäl att anse att 40 miljoner SEK är en mer rättvisande återspegling av anläggningens marknadsvärde. Om FABV hade sålt anläggningen i ett öppet och icke-diskriminerande förfarande skulle det med all sannolikhet ha fått samma pris av denna köpare.

| (38) | Kommissionen har vidare inte några uppgifter som tillåter den att bedöma marknadsmässigheten av det hyresavtal som slöts mellan FABV och Hammar den 13 februari 2008 och av priset på den option som Hammar beviljades för att köpa anläggningen (se skäl 11–12) vilka, med hänsyn till de omständigheter under vilka dessa avtal ingicks, också kan inbegripa statligt stöd. Kommissionen uppmanar sålunda de svenska myndigheterna att lämna kommentarer också på dessa punkter. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen har vidare inte några uppgifter som tillåter den att bedöma marknadsmässigheten av det hyresavtal som slöts mellan FABV och Hammar den 13 februari 2008 och av priset på den option som Hammar beviljades för att köpa anläggningen (se skäl 11–12) vilka, med hänsyn till de omständigheter under vilka dessa avtal ingicks, också kan inbegripa statligt stöd. Kommissionen uppmanar sålunda de svenska myndigheterna att lämna kommentarer också på dessa punkter.

| (39) | Det ovan anförda leder till den preliminära slutsatsen att FABV:s försäljning av anläggningen gav Hammar en fördel – och följaktligen statligt stöd – vilket preliminärt uppskattas till skillnaden mellan det pris som Hammar betalade till FABV och det pris som Hammar sålde anläggningen för enligt avtalet av den 30 juli 2008. |
| --- | --- |

(39)

Det ovan anförda leder till den preliminära slutsatsen att FABV:s försäljning av anläggningen gav Hammar en fördel – och följaktligen statligt stöd – vilket preliminärt uppskattas till skillnaden mellan det pris som Hammar betalade till FABV och det pris som Hammar sålde anläggningen för enligt avtalet av den 30 juli 2008.

2.   Det statliga stödets förenlighet med den inre marknaden

| (40) | Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses vara förenligt med den inre marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

(40)

Enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget kan stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner anses vara förenligt med den inre marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.

| (41) | När kommissionen tillämpar denna fördragsbestämmelse måste den förvissa sig om att det föreslagna stödet bidrar till uppnåendet av gemenskapens mål och är nödvändigt och proportionerligt för att förverkliga dessa mål. |
| --- | --- |

(41)

När kommissionen tillämpar denna fördragsbestämmelse måste den förvissa sig om att det föreslagna stödet bidrar till uppnåendet av gemenskapens mål och är nödvändigt och proportionerligt för att förverkliga dessa mål.

| (42) | Det enda mål som de svenska myndigheterna uppgivit för de aktuella transaktionerna var den politiska avsikten att bevara företagets fortlevnad och att samtidigt rädda sysselsättning i Vänersborg, även om denna kommun inte ligger i något stödområde (se skäl 5 ovan). |
| --- | --- |

(42)

Det enda mål som de svenska myndigheterna uppgivit för de aktuella transaktionerna var den politiska avsikten att bevara företagets fortlevnad och att samtidigt rädda sysselsättning i Vänersborg, även om denna kommun inte ligger i något stödområde (se skäl 5 ovan).

| (43) | I nuvarande skede noterar kommissionen att detta mål endast vore relevant med avseende på transaktion A, som enligt de svenska myndigheterna gjorde att 30 arbetstillfällen kunde räddas, och kommissionen har för närvarande inga skäl att anse att denna transaktion har inslag av statligt stöd (se skäl 28-30). Under alla omständigheter beaktas denna typ av mål i meddelandet från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (9) och varken Sverige eller Hammer har hittills lämnat några uppgifter som kan visa att de villkor som fastställs genom riktlinjerna är uppfyllda. |
| --- | --- |

(43)

I nuvarande skede noterar kommissionen att detta mål endast vore relevant med avseende på transaktion A, som enligt de svenska myndigheterna gjorde att 30 arbetstillfällen kunde räddas, och kommissionen har för närvarande inga skäl att anse att denna transaktion har inslag av statligt stöd (se skäl 28-30). Under alla omständigheter beaktas denna typ av mål i meddelandet från kommissionen – Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (9) och varken Sverige eller Hammer har hittills lämnat några uppgifter som kan visa att de villkor som fastställs genom riktlinjerna är uppfyllda.

| (44) | Vad beträffar möjliga mål av gemensamt intresse som särskilt avser transaktion B, i det fall den skulle fastslås vara statligt stöd som gynnar Hammar, har några andra skäl för förenlighet inte åberopats av de svenska myndigheterna. |
| --- | --- |

(44)

Vad beträffar möjliga mål av gemensamt intresse som särskilt avser transaktion B, i det fall den skulle fastslås vara statligt stöd som gynnar Hammar, har några andra skäl för förenlighet inte åberopats av de svenska myndigheterna.

| (45) | Det har under alla omständigheter hittills inte i tillräckligt hög grad visats att transaktion B var nödvändig och proportionerlig för att uppnå eventuella mål av gemensamt intresse. Utan att åsidosätta eventuella väsentliga argument som framförts av medlemsstaten eller berörda parter hyser kommissionen därför i detta skede allvarliga tvivel om det föreligger giltiga skäl till att förklara dem förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget, i det fall transaktionerna befinns utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(45)

Det har under alla omständigheter hittills inte i tillräckligt hög grad visats att transaktion B var nödvändig och proportionerlig för att uppnå eventuella mål av gemensamt intresse. Utan att åsidosätta eventuella väsentliga argument som framförts av medlemsstaten eller berörda parter hyser kommissionen därför i detta skede allvarliga tvivel om det föreligger giltiga skäl till att förklara dem förenliga med den inre marknaden enligt artikel 107.3 i EUF-fördraget, i det fall transaktionerna befinns utgöra statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

VI.   SLUTSATSER

| (46) | I ljuset av vad som ovan anförts har kommissionen anledning att ifrågasätta om transaktion B (enligt ovanstående beskrivning) utgör statligt stöd och, om så är fallet, huruvida detta stöd är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget.
  Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget, Sverige att inom en månad efter mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av stödet. Kommissionen uppmanar Era myndigheter att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till den potentiella stödmottagaren.
  Kommissionen påminner Sverige om att artikel 108.3 i EUF-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.
  Kommissionen meddelar Sverige att alla berörda parter kommer att underrättas genom ett offentliggörande av denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet som tillställs en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.” |
| --- | --- |

(46)

I ljuset av vad som ovan anförts har kommissionen anledning att ifrågasätta om transaktion B (enligt ovanstående beskrivning) utgör statligt stöd och, om så är fallet, huruvida detta stöd är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 108.2 i EUF-fördraget, Sverige att inom en månad efter mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av stödet. Kommissionen uppmanar Era myndigheter att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till den potentiella stödmottagaren.

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 108.3 i EUF-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

Kommissionen meddelar Sverige att alla berörda parter kommer att underrättas genom ett offentliggörande av denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet som tillställs en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.”

---

(1)  EUT C 34, 16.2.2007, s. 2.

1

(2)  Uppgifterna i euro är rent indikativa. I beslutet utgås från kursen 1 EUR = 10 SEK.

2

(3)  EGT L 10, 13.1.2001, s. 33.

3

(4)  Anläggningen består av två fastigheter, lös egendom samt immateriella tillgångar (t.ex. varumärket). Fastigheterna har beteckningarna Vänersborg Esslingetorp 1:49 respektive Vänersborg Esslingetorp 1:57. Alla byggnader och andra fasta tillgångar fanns på den första tomten.

4

(5)  Jfr mål C-35/96 kommissionen mot Italien, REG 1998, punkt 36.

5

(6)  Jfr mål C-482/99 Stardust Marine, REG 2002, s. I-04397.

6

(7)  Jfr kommissionens beslut av den 30 januari 2008 om det statliga stöd C 35/2006 som Sverige genomfört till förmån för Konsum Jämtland Ekonomisk Förening (EUT L 126, 14.5.2008, s. 3), enligt vilket ’[k]onkurrensen påverkades genom snedvridningen av allokeringen av egendom mellan konkurrerande företag. [...] Snedvridningen av konkurrensen förefaller vara av tämligen lokal karaktär och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna torde vara tämligen begränsad’. Därtill kommer att kommissionen har uppgifter som tyder på att norska köpare tidigare har visat intresse för att förvärva anläggningen.

7

(8)  EGT C 209, 10.7.1997, s. 5.

8

(9)  EUT C 244, 16.2.2004, s. 2.

9

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 352/27 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 352/27

---

Teatis isikutele ja üksustele, kes on komisjoni määruse (EL) nr 1250/2010 alusel lisatud nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) artiklis 2 osutatud loetellu

2010/C 352/18

| 1. | Ühises seisukohas 2008/369/ÜVJP (1) kutsutakse ühendust üles külmutama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1533 (2004), 1596 (2005), 1807 (2008) ja 1857 (2008) kohaselt koostatud loetelus (mida korrapäraselt ajakohastab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1533 (2004) alusel moodustatud komitee) nimetatud Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate füüsiliste ja juriidiliste isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste rahalised vahendid ja majandusressursid.
  Nimetatud ÜRO komitee koostatud loetelus on järgmised isikud ja üksused:






  — | isikud või üksused, kes rikuvad relvaembargot ja artiklis 1 osutatud seotud meetmeid; |
| --- | --- | --- |

1.

Ühises seisukohas 2008/369/ÜVJP (1) kutsutakse ühendust üles külmutama ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1533 (2004), 1596 (2005), 1807 (2008) ja 1857 (2008) kohaselt koostatud loetelus (mida korrapäraselt ajakohastab ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1533 (2004) alusel moodustatud komitee) nimetatud Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate füüsiliste ja juriidiliste isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste rahalised vahendid ja majandusressursid.

Nimetatud ÜRO komitee koostatud loetelus on järgmised isikud ja üksused:

—

isikud või üksused, kes rikuvad relvaembargot ja artiklis 1 osutatud seotud meetmeid;

| — | Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevate võõramaiste relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nendesse rühmitustesse kuuluvate võitlejate desarmeerimist ja vabatahtlikku repatrieerimist või ümberasustamist; |
| --- | --- |

—

Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevate võõramaiste relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nendesse rühmitustesse kuuluvate võitlejate desarmeerimist ja vabatahtlikku repatrieerimist või ümberasustamist;

| — | väljastpoolt Kongo Demokraatlikku Vabariiki abi saavate Kongo relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nende võitlejate osalemist desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja reintegreerimisprotsessis; |
| --- | --- |

—

väljastpoolt Kongo Demokraatlikku Vabariiki abi saavate Kongo relvastatud rühmituste poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes takistavad nende võitlejate osalemist desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja reintegreerimisprotsessis;

| — | Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevad poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes kohaldatavat rahvusvahelist õigust rikkudes värbavad või kasutavad lapsi relvastatud konfliktides; |
| --- | --- |

—

Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevad poliitilised ja sõjaväelised liidrid, kes kohaldatavat rahvusvahelist õigust rikkudes värbavad või kasutavad lapsi relvastatud konfliktides;

| — | Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevad isikud, kes rikuvad tõsiselt rahvusvahelist õigust, võttes relvastatud konfliktides sihtmärgiks lapsi või naisi, sealhulgas tappes, sandistades, seksuaalset vägivalda kasutades, inimrööve toime pannes ja sunniviisiliselt ümber asustades; |
| --- | --- |

—

Kongo Demokraatlikus Vabariigis tegutsevad isikud, kes rikuvad tõsiselt rahvusvahelist õigust, võttes relvastatud konfliktides sihtmärgiks lapsi või naisi, sealhulgas tappes, sandistades, seksuaalset vägivalda kasutades, inimrööve toime pannes ja sunniviisiliselt ümber asustades;

| — | isikud, kes takistavad juurdepääsu humanitaarabile või selle jagamist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas; |
| --- | --- |

—

isikud, kes takistavad juurdepääsu humanitaarabile või selle jagamist Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas;

| — | isikud või üksused, kes toetavad loodusressurssidega ebaseadusliku kauplemise kaudu ebaseaduslikke relvastatud rühmitusi Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas. |
| --- | --- |

—

isikud või üksused, kes toetavad loodusressurssidega ebaseadusliku kauplemise kaudu ebaseaduslikke relvastatud rühmitusi Kongo Demokraatliku Vabariigi idaosas.

| 2. | ÜRO komitee otsustas 1. detsembril 2010 lisada asjaomasesse loetellu mitu füüsilist isikut. Asjaomased füüsilised isikud võivad esitada ÜRO komiteele igal ajal koos tõendusmaterjaliga taotluse nende eespool nimetatud ÜRO loetellu lisamise otsus läbi vaadata. Taotlus tuleks saata järgmisele aadressile:





  United Nations — Focal point for delisting |
| --- | --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room S-3055 E |
| New York, NY 10017 |
| UNITED STATES OF AMERICA |

2.

ÜRO komitee otsustas 1. detsembril 2010 lisada asjaomasesse loetellu mitu füüsilist isikut. Asjaomased füüsilised isikud võivad esitada ÜRO komiteele igal ajal koos tõendusmaterjaliga taotluse nende eespool nimetatud ÜRO loetellu lisamise otsus läbi vaadata. Taotlus tuleks saata järgmisele aadressile:

United Nations — Focal point for delisting

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room S-3055 E

New York, NY 10017

UNITED STATES OF AMERICA

Lisateave: http://www.un.org/sc/committees/dfp.shtml

| 3. | Komisjon on vastavalt punktis 2 osutatud ÜRO otsusele vastu võtnud määruse (EL) nr 1250/2010, (2) millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) (3) I lisa.
  Seetõttu kohaldatakse asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes järgmisi määruses (EÜ) nr 1183/2005 sätestatud meetmeid:






  a) | kõigi neile kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning rahaliste vahendite ja majandusressursside otsese või kaudse nende käsutusse või nende toetuseks andmise keelamine (artikkel 2) ning |
| --- | --- | --- |

3.

Komisjon on vastavalt punktis 2 osutatud ÜRO otsusele vastu võtnud määruse (EL) nr 1250/2010, (2) millega muudetakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 (millega kehtestatakse Kongo Demokraatliku Vabariigi suhtes kehtestatud relvaembargot rikkuvate isikute vastu suunatud teatud eripiirangud) (3) I lisa.

Seetõttu kohaldatakse asjaomaste füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes järgmisi määruses (EÜ) nr 1183/2005 sätestatud meetmeid:

a)

kõigi neile kuuluvate või nende omandis või valduses olevate rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine ning rahaliste vahendite ja majandusressursside otsese või kaudse nende käsutusse või nende toetuseks andmise keelamine (artikkel 2) ning

| b) | teadlikult ja tahtlikult niisuguses tegevuses osalemise keelamine, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktis a nimetatud meetmetest kõrvalehoidmisele. |
| --- | --- |

b)

teadlikult ja tahtlikult niisuguses tegevuses osalemise keelamine, mille otsene või kaudne eesmärk või tagajärg on kaasa aidata punktis a nimetatud meetmetest kõrvalehoidmisele.

| 4. | Vastavalt ÜRO 1. detsembri 2010. aasta otsusele määruse (EL) nr 1250/2010 alusel nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisasse lisatud füüsilised isikud võivad esitada komisjonile oma seisukoha loetellu lisamise suhtes. Selline taotlus tuleks saata aadressil:





  European Commission |
| --- | --- |
| ‘Restrictive measures’ |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Vastavalt ÜRO 1. detsembri 2010. aasta otsusele määruse (EL) nr 1250/2010 alusel nõukogu määruse (EÜ) nr 1183/2005 I lisasse lisatud füüsilised isikud võivad esitada komisjonile oma seisukoha loetellu lisamise suhtes. Selline taotlus tuleks saata aadressil:

European Commission

‘Restrictive measures’

Rue de la Loi/Wetstraat 200

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

| 5. | Lisaks juhitakse asjaomaste füüsiliste isikute tähelepanu võimalusele kaevata määrus (EL) nr 1250/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 lõigetes 4 ja 6 sätestatud tingimustel edasi Euroopa Liidu Üldkohtusse. |
| --- | --- |

5.

Lisaks juhitakse asjaomaste füüsiliste isikute tähelepanu võimalusele kaevata määrus (EL) nr 1250/2010 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 263 lõigetes 4 ja 6 sätestatud tingimustel edasi Euroopa Liidu Üldkohtusse.

| 6. | Määruse (EL) nr 1250/2010 loeteludes nimetatud füüsiliste isikute isikuandmeid käideldakse vastavalt määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) sätestatud eeskirjadele. Kõik taotlused, sealhulgas näiteks täiendava teabe saamiseks või määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaste (näiteks isikuandmete kontrollimise ja parandamise) õiguste kasutamiseks esitatavad taotlused tuleks saata komisjonile punktis 4 osutatud aadressil. |
| --- | --- |

6.

Määruse (EL) nr 1250/2010 loeteludes nimetatud füüsiliste isikute isikuandmeid käideldakse vastavalt määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (4) sätestatud eeskirjadele. Kõik taotlused, sealhulgas näiteks täiendava teabe saamiseks või määruse (EÜ) nr 45/2001 kohaste (näiteks isikuandmete kontrollimise ja parandamise) õiguste kasutamiseks esitatavad taotlused tuleks saata komisjonile punktis 4 osutatud aadressil.

| 7. | Lisaks juhitakse I lisas loetletud füüsiliste isikute tähelepanu võimalusele esitada määruse (EÜ) nr 1183/2005 II lisas loetletud liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus, et saada luba kasutada külmutatud vahendeid ja majandusressursse põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste või erimaksete tegemiseks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 3. |
| --- | --- |

7.

Lisaks juhitakse I lisas loetletud füüsiliste isikute tähelepanu võimalusele esitada määruse (EÜ) nr 1183/2005 II lisas loetletud liikmesriikide pädevatele asutustele taotlus, et saada luba kasutada külmutatud vahendeid ja majandusressursse põhivajaduste rahuldamiseks tehtavate kulutuste või erimaksete tegemiseks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 3.

---

(1)  ELT L 127, 15.5.2008, lk 84.

(2)  ELT L 341, 23.12.2010, lk 11.

(3)  ELT L 193, 23.7.2005, lk 1.

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---