# Euroopan unionin C 324/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.324.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 324 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta1. joulukuuta 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.324.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 324

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta1. joulukuuta 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2010/C 324/01 | Neuvoston päätelmät eurooppalaisesta elokuvaperinnöstä ja digitaalisen aikakauden haasteista | 1 |
| 2010/C 324/02 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön painopisteistä vuosiksi 2011–2020 | 5 |
| 2010/C 324/03 | Neuvoston päätelmät kulttuurin asemasta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa | 16 |
| 2010/C 324/04 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät Euroopan unionin asemasta dopingin vastaisessa kansainvälisessä toiminnassa | 18 |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 324/05 | Euron kurssi | 19 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2010/C 324/06 | Ilmoitus lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 9 a artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta (Toiminnallisten ilmatilan lohkojen perustamisesta tehtävien jäsenvaltioiden päätösten julkaiseminen) | 20 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2010/C 324/01

Neuvoston päätelmät eurooppalaisesta elokuvaperinnöstä ja digitaalisen aikakauden haasteista

1

2010/C 324/02

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön painopisteistä vuosiksi 2011–2020

5

2010/C 324/03

Neuvoston päätelmät kulttuurin asemasta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa

16

2010/C 324/04

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät Euroopan unionin asemasta dopingin vastaisessa kansainvälisessä toiminnassa

18

Euroopan komissio

2010/C 324/05

Euron kurssi

19

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2010/C 324/06

Ilmoitus lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 9 a artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta (Toiminnallisten ilmatilan lohkojen perustamisesta tehtävien jäsenvaltioiden päätösten julkaiseminen)

(Toiminnallisten ilmatilan lohkojen perustamisesta tehtävien jäsenvaltioiden päätösten julkaiseminen)

20

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 324/07 | Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta | 21 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 324/08 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 324/09 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  ) | 26 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 324/10 | Ilmoitus direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaisesta hakemuksesta – Jäsenvaltion esittämä hakemus | 27 |

V   Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 324/07

Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

21

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 324/08

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

24

2010/C 324/09

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  )

1

26

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2010/C 324/10

Ilmoitus direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaisesta hakemuksesta – Jäsenvaltion esittämä hakemus

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/1

---

Neuvoston päätelmät eurooppalaisesta elokuvaperinnöstä ja digitaalisen aikakauden haasteista

2010/C 324/01

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

1.   KATSOO, että

| — | Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa, annettu 16. marraskuuta 2005, elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä (1) (elokuvaperintöä koskeva suositus) korostetaan, että elokuvateokset ovat oleellinen osoitus Euroopan kulttuurien rikkaudesta ja monimuotoisuudesta ja että ne muodostavat kulttuuriperinnön, joka on säilytettävä tulevia sukupolvia varten; |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa, annettu 16. marraskuuta 2005, elokuvaperinnöstä ja siihen liittyvän teollisen toiminnan kilpailukyvystä (1) (elokuvaperintöä koskeva suositus) korostetaan, että elokuvateokset ovat oleellinen osoitus Euroopan kulttuurien rikkaudesta ja monimuotoisuudesta ja että ne muodostavat kulttuuriperinnön, joka on säilytettävä tulevia sukupolvia varten;

2.   PALAUTTAA MIELEEN

| — | näiden päätelmien liitteessä esitetyn poliittisen asiayhteyden; |
| --- | --- |

—

näiden päätelmien liitteessä esitetyn poliittisen asiayhteyden;

3.   PANEE MERKILLE

| — | komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Euroopan digitaalistrategia” (2) ja TUNNUSTAA erityisesti, että digitaalitekniikan laajempi ja tehokkaampi käyttö parantaa eurooppalaisten elämänlaatua uusien viestintämahdollisuuksien sekä kulttuurisisältöjen helpomman saatavuuden kautta; |
| --- | --- |

—

komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Euroopan digitaalistrategia” (2) ja TUNNUSTAA erityisesti, että digitaalitekniikan laajempi ja tehokkaampi käyttö parantaa eurooppalaisten elämänlaatua uusien viestintämahdollisuuksien sekä kulttuurisisältöjen helpomman saatavuuden kautta;

4.   KATSOO, että

| — | elokuvaperintöä vaalivilla laitoksilla on vastassaan yhtä aikaa edelleen ajankohtaiset analogisen aikakauden haasteet sekä digitaalisen aikakauden uudet haasteet; |
| --- | --- |

—

elokuvaperintöä vaalivilla laitoksilla on vastassaan yhtä aikaa edelleen ajankohtaiset analogisen aikakauden haasteet sekä digitaalisen aikakauden uudet haasteet;

| — | kulttuurisisältöjen levitys- ja käyttöteknologioiden ja -kanavien jatkuva kehitys saattaa vaikuttaa perinteisiin elokuvan ja perinnön käsitteisiin; |
| --- | --- |

—

kulttuurisisältöjen levitys- ja käyttöteknologioiden ja -kanavien jatkuva kehitys saattaa vaikuttaa perinteisiin elokuvan ja perinnön käsitteisiin;

| — | digitaalisen ympäristön ansiosta elokuvaperintö on helpommin elokuvantekijöiden, elokuva-alan ammattilaisten, tutkijoiden, koulujen ja tavallisten kansalaisten käytettävissä ilman että tarvitsee ottaa huomioon mitään rajoja. Siksi se kehittää luovuutta, lisää kulttuurivaihtoa ja laajentaa Euroopan unionin kulttuurien ja kielten moninaisuuden saavutettavuutta; |
| --- | --- |

—

digitaalisen ympäristön ansiosta elokuvaperintö on helpommin elokuvantekijöiden, elokuva-alan ammattilaisten, tutkijoiden, koulujen ja tavallisten kansalaisten käytettävissä ilman että tarvitsee ottaa huomioon mitään rajoja. Siksi se kehittää luovuutta, lisää kulttuurivaihtoa ja laajentaa Euroopan unionin kulttuurien ja kielten moninaisuuden saavutettavuutta;

| — | digitaalinen aikakausi nostaa esiin myös uusia kysymyksiä, jotka liittyvät analogisen aineiston digitoitujen kopioiden sekä digitaalista alkuperää olevan aineiston kokoamiseen, esittämiseen ja pitkän aikavälin säilyttämiseen; |
| --- | --- |

—

digitaalinen aikakausi nostaa esiin myös uusia kysymyksiä, jotka liittyvät analogisen aineiston digitoitujen kopioiden sekä digitaalista alkuperää olevan aineiston kokoamiseen, esittämiseen ja pitkän aikavälin säilyttämiseen;

| — | analogisen aineiston digitoiminen on monimutkaista, kallista ja aikaa vievää ja sen vuoksi olisi asetettava prioriteetteja ottaen erityisesti huomioon aineiston arvon ja pilaantumisen riskin; |
| --- | --- |

—

analogisen aineiston digitoiminen on monimutkaista, kallista ja aikaa vievää ja sen vuoksi olisi asetettava prioriteetteja ottaen erityisesti huomioon aineiston arvon ja pilaantumisen riskin;

| — | teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa sopimusten puitteissa olisi parannettava sellaisen asianmukaisen oikeusvarmuuden takaamiseksi, jonka ansiosta elokuvaperintöä vaalivat laitokset voisivat hoitaa julkisen edun mukaiset tehtävänsä, kuten talletettujen teosten säilyttäminen ja entisöinti sekä tarvittaessa teosten käyttöön saattaminen kulttuuri- ja koulutustarkoituksia varten; |
| --- | --- |

—

teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa sopimusten puitteissa olisi parannettava sellaisen asianmukaisen oikeusvarmuuden takaamiseksi, jonka ansiosta elokuvaperintöä vaalivat laitokset voisivat hoitaa julkisen edun mukaiset tehtävänsä, kuten talletettujen teosten säilyttäminen ja entisöinti sekä tarvittaessa teosten käyttöön saattaminen kulttuuri- ja koulutustarkoituksia varten;

| — | on lisättävä poliittisten päättäjien, asianomaisten tahojen ja kansalaisten tietoisuutta elokuvaperinnön kokoamiseen, entisöimiseen ja säilyttämiseen liittyvistä keskeisistä tarpeista, digitaalinen aineisto mukaan luettuna; |
| --- | --- |

—

on lisättävä poliittisten päättäjien, asianomaisten tahojen ja kansalaisten tietoisuutta elokuvaperinnön kokoamiseen, entisöimiseen ja säilyttämiseen liittyvistä keskeisistä tarpeista, digitaalinen aineisto mukaan luettuna;

| — | mediakoulutusta ja ammattikoulutusta on parannettava uusien teknologioiden käytön kehittämisen osalta elokuvaperintöä vaalivissa laitoksissa; |
| --- | --- |

—

mediakoulutusta ja ammattikoulutusta on parannettava uusien teknologioiden käytön kehittämisen osalta elokuvaperintöä vaalivissa laitoksissa;

| — | elokuvaperinnön digitointiprosessin rinnalla alkuperäisten tallenteiden säilyttäminen on edelleen ensisijaisen tärkeää. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille laboratorioiden merkityksen, jotka pystyvät toteuttamaan analogisen aineiston restauroinnin ja kopioinnin; |
| --- | --- |

—

elokuvaperinnön digitointiprosessin rinnalla alkuperäisten tallenteiden säilyttäminen on edelleen ensisijaisen tärkeää. Tässä yhteydessä neuvosto panee merkille laboratorioiden merkityksen, jotka pystyvät toteuttamaan analogisen aineiston restauroinnin ja kopioinnin;

| — | elokuvien oheisaineisto on arvokas osa elokuvaperintöä; |
| --- | --- |

—

elokuvien oheisaineisto on arvokas osa elokuvaperintöä;

5.   KOROSTAA

| — | sitoutuvansa tukemaan aktiivisesti elokuvaperintöä vaalivia laitoksia kaikissa niiden tehtävissä, erityisesti digitaaliseen ympäristöön siirtymiseen liittyen; |
| --- | --- |

—

sitoutuvansa tukemaan aktiivisesti elokuvaperintöä vaalivia laitoksia kaikissa niiden tehtävissä, erityisesti digitaaliseen ympäristöön siirtymiseen liittyen;

| — | julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien mahdollista täydentävää roolia näiden laitosten tehtävien hoitamisessa, erityisesti niiden kykyä edistää talletettujen teosten saattamista laajasti yleisön saataville kulttuuri- ja koulutustarkoituksia varten tekijänoikeuksia noudattaen; |
| --- | --- |

—

julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien mahdollista täydentävää roolia näiden laitosten tehtävien hoitamisessa, erityisesti niiden kykyä edistää talletettujen teosten saattamista laajasti yleisön saataville kulttuuri- ja koulutustarkoituksia varten tekijänoikeuksia noudattaen;

6.   PANEE KIINNOSTUNEENA MERKILLE

| — | komission ensimmäisen (3) ja toisen (4) kertomuksen elokuvaperintöä koskevan suosituksen täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

—

komission ensimmäisen (3) ja toisen (4) kertomuksen elokuvaperintöä koskevan suosituksen täytäntöönpanosta;

| — | kansainvälisen elokuvatuottajien liiton (FIAPF) ja eurooppalaisten elokuva-arkistojen yhdistyksen (ACE) puitesopimuksen elokuvien vapaaehtoisesta tallettamisesta arkistoihin (5); |
| --- | --- |

—

kansainvälisen elokuvatuottajien liiton (FIAPF) ja eurooppalaisten elokuva-arkistojen yhdistyksen (ACE) puitesopimuksen elokuvien vapaaehtoisesta tallettamisesta arkistoihin (5);

| — | komission aikomuksen tehdä vuoden 2010 kuluessa orpoja teoksia koskevan direktiiviehdotuksen Euroopan digitaalistrategiaa käsittelevässä tiedonannossa esitetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

—

komission aikomuksen tehdä vuoden 2010 kuluessa orpoja teoksia koskevan direktiiviehdotuksen Euroopan digitaalistrategiaa käsittelevässä tiedonannossa esitetyn mukaisesti;

7.   KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA

| — | mukauttamaan sellaiset olemassa olevat välineet, jotka koskevat lakisääteistä tai sopimukseen perustuvaa velvoitetta tallettaa niiden audiovisuaaliseen perintöön kuuluvat elokuvateokset, ottaen huomioon siirtymisen digitaaliseen tuotantoon ja jakeluun, sekä huolehtimaan näiden välineiden asianmukaisesta soveltamisesta; |
| --- | --- |

—

mukauttamaan sellaiset olemassa olevat välineet, jotka koskevat lakisääteistä tai sopimukseen perustuvaa velvoitetta tallettaa niiden audiovisuaaliseen perintöön kuuluvat elokuvateokset, ottaen huomioon siirtymisen digitaaliseen tuotantoon ja jakeluun, sekä huolehtimaan näiden välineiden asianmukaisesta soveltamisesta;

| — | edistämään elokuvien vapaaehtoista tallettamista ja kansainvälisen elokuvatuottajien liiton (FIAPF) ja eurooppalaisten elokuva-arkistojen yhdistyksen (ACE) elokuvien vapaaehtoista arkistoihin tallettamista koskevan puitesopimuksen käyttämistä; |
| --- | --- |

—

edistämään elokuvien vapaaehtoista tallettamista ja kansainvälisen elokuvatuottajien liiton (FIAPF) ja eurooppalaisten elokuva-arkistojen yhdistyksen (ACE) elokuvien vapaaehtoista arkistoihin tallettamista koskevan puitesopimuksen käyttämistä;

| — | ottamaan elokuvaperinnön huomioon kulttuuripolitiikkojen määrittelyssä; |
| --- | --- |

—

ottamaan elokuvaperinnön huomioon kulttuuripolitiikkojen määrittelyssä;

| — | valvomaan, että elokuvaperinnön säilyttäminen otetaan huomioon niiden kansallisessa tai alueellisessa elokuvapolitiikassa, ja erityisesti:






  a) | laatimaan kansallista elokuvaperintöä koskevan pitkän aikavälin strategian sekä analogisille että digitaalisille tallenteille; |
| --- | --- | --- |

—

valvomaan, että elokuvaperinnön säilyttäminen otetaan huomioon niiden kansallisessa tai alueellisessa elokuvapolitiikassa, ja erityisesti:

a)

laatimaan kansallista elokuvaperintöä koskevan pitkän aikavälin strategian sekä analogisille että digitaalisille tallenteille;

| b) | ottamaan huomioon elokuvaperintöä vaalivien laitosten elokuvateatterit ja muut elokuvaperintöä vaalivat elokuvateatterit digitaaliseen elokuvaan siirtymistä edistäviä politiikkoja toteutettaessa; |
| --- | --- |

b)

ottamaan huomioon elokuvaperintöä vaalivien laitosten elokuvateatterit ja muut elokuvaperintöä vaalivat elokuvateatterit digitaaliseen elokuvaan siirtymistä edistäviä politiikkoja toteutettaessa;

| c) | varmistamaan, että kansallisista tai alueellisista varoista tukea saaneet elokuvat talletetaan elokuvaperinnön säilyttämisestä vastaavaan laitokseen, ja kannustamaan kaiken oheisaineiston tallettamista silloin kun se on toteutettavissa; |
| --- | --- |

c)

varmistamaan, että kansallisista tai alueellisista varoista tukea saaneet elokuvat talletetaan elokuvaperinnön säilyttämisestä vastaavaan laitokseen, ja kannustamaan kaiken oheisaineiston tallettamista silloin kun se on toteutettavissa;

| d) | varmistamaan tekijänoikeuksia noudattaen, rajoittamatta asianmukaisia maksuja oikeudenomistajille ja puuttumatta elokuvan tavanomaiseen hyödyntämiseen, että elokuvaperintöä vaalivilla laitoksilla on sellaiset kansallisista ja alueellisista varoista tuettujen elokuvien oheisaineiston säilyttämistä sekä kulttuurista ja ei-kaupallista käyttöä koskevat oikeudet, jotka sallivat esim. seuraavat toimet:






  — | julkinen esittäminen niiden tiloissa ja/tai |
| --- | --- | --- |

d)

varmistamaan tekijänoikeuksia noudattaen, rajoittamatta asianmukaisia maksuja oikeudenomistajille ja puuttumatta elokuvan tavanomaiseen hyödyntämiseen, että elokuvaperintöä vaalivilla laitoksilla on sellaiset kansallisista ja alueellisista varoista tuettujen elokuvien oheisaineiston säilyttämistä sekä kulttuurista ja ei-kaupallista käyttöä koskevat oikeudet, jotka sallivat esim. seuraavat toimet:

—

julkinen esittäminen niiden tiloissa ja/tai

| — | elokuvan kopioiminen mille tahansa tallenteelle säilyttämistä varten ja/tai |
| --- | --- |

—

elokuvan kopioiminen mille tahansa tallenteelle säilyttämistä varten ja/tai

| — | aineiston entisöinti ja/tai |
| --- | --- |

—

aineiston entisöinti ja/tai

| — | aineiston käyttö näyttelyjä varten ja/tai |
| --- | --- |

—

aineiston käyttö näyttelyjä varten ja/tai

| — | aineiston järjestäminen tutkijoiden käyttöön turvatun verkkoyhteyden kautta ja/tai |
| --- | --- |

—

aineiston järjestäminen tutkijoiden käyttöön turvatun verkkoyhteyden kautta ja/tai

| — | aineiston digitoitujen otteiden käyttö opetustarkoituksiin ja/tai |
| --- | --- |

—

aineiston digitoitujen otteiden käyttö opetustarkoituksiin ja/tai

| — | otteiden tai koko aineiston käyttöön saattaminen sähköisen kulttuurisisällön saatavuuden takaavien julkisten portaalien kautta, kuten Europeana (6) ja sen kumppanuushankkeet tai kansallisten kulttuurilaitosten verkkosivut; |
| --- | --- |

—

otteiden tai koko aineiston käyttöön saattaminen sähköisen kulttuurisisällön saatavuuden takaavien julkisten portaalien kautta, kuten Europeana (6) ja sen kumppanuushankkeet tai kansallisten kulttuurilaitosten verkkosivut;

| — | helpottamaan tekijänoikeuksia noudattaen elokuvaperinnön jakelua ja edistämistä muun muassa seuraavilla keinoilla:






  a) | aineiston vaihto elokuvaperinnön säilyttämisestä vastaavien laitosten välillä; |
| --- | --- | --- |

—

helpottamaan tekijänoikeuksia noudattaen elokuvaperinnön jakelua ja edistämistä muun muassa seuraavilla keinoilla:

a)

aineiston vaihto elokuvaperinnön säilyttämisestä vastaavien laitosten välillä;

| b) | elokuvien tekstittäminen mahdollisimman monella eurooppalaisella kielellä; |
| --- | --- |

b)

elokuvien tekstittäminen mahdollisimman monella eurooppalaisella kielellä;

| — | tehostamaan elokuvaperinnön digitointiin liittyviä toimia ja parantamaan sen käyttömahdollisuuksia, erityisesti Europeanan välityksellä Euroopan digitaalistrategian periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

tehostamaan elokuvaperinnön digitointiin liittyviä toimia ja parantamaan sen käyttömahdollisuuksia, erityisesti Europeanan välityksellä Euroopan digitaalistrategian periaatteiden mukaisesti;

| — | kehittämään elokuva-arkistoalan koulutusta ja ammattikoulutusta, esim. sisällyttämällä koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmiin erikoiskoulutusta ja tehostamalla elokuvaperintöä vaalivien laitosten henkilöstön väliaikaista vaihtoa ammatillisen jatkokoulutuksen takaamiseksi; |
| --- | --- |

—

kehittämään elokuva-arkistoalan koulutusta ja ammattikoulutusta, esim. sisällyttämällä koulutus- ja ammattikoulutusjärjestelmiin erikoiskoulutusta ja tehostamalla elokuvaperintöä vaalivien laitosten henkilöstön väliaikaista vaihtoa ammatillisen jatkokoulutuksen takaamiseksi;

| — | laatimaan analogisen aineiston digitoitujen kopioiden tai digitaalista alkuperää olevan aineiston pitkän aikavälin säilyttämistä koskevia politiikkoja kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 24. elokuuta 2006 annetun komission suosituksen (7) sekä 13. marraskuuta 2006 annettujen asiaa koskevien neuvoston päätelmien (8) mukaisesti; |
| --- | --- |

—

laatimaan analogisen aineiston digitoitujen kopioiden tai digitaalista alkuperää olevan aineiston pitkän aikavälin säilyttämistä koskevia politiikkoja kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä 24. elokuuta 2006 annetun komission suosituksen (7) sekä 13. marraskuuta 2006 annettujen asiaa koskevien neuvoston päätelmien (8) mukaisesti;

| — | jatkamaan yhteistyötä ja hyvien käytäntöjen vaihtamista tällä alalla; |
| --- | --- |

—

jatkamaan yhteistyötä ja hyvien käytäntöjen vaihtamista tällä alalla;

8.   KEHOTTAA KOMISSIOTA

| — | tutkimaan edelleen, miten taata tekijänoikeuksiin liittyvä riittävä oikeusvarmuus elokuvaperinnön säilyttämisestä vastaavien laitosten kannalta siten, että helpotettaisiin niiden julkisen edun mukaisten toimeksiantojen hoitamista; |
| --- | --- |

—

tutkimaan edelleen, miten taata tekijänoikeuksiin liittyvä riittävä oikeusvarmuus elokuvaperinnön säilyttämisestä vastaavien laitosten kannalta siten, että helpotettaisiin niiden julkisen edun mukaisten toimeksiantojen hoitamista;

| — | jatkamaan kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa komission perustamassa elokuva-alan asiantuntijoiden työryhmässä (9) ja raportoimaan neuvostolle saavutetusta edistymisestä; |
| --- | --- |

—

jatkamaan kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtoa komission perustamassa elokuva-alan asiantuntijoiden työryhmässä (9) ja raportoimaan neuvostolle saavutetusta edistymisestä;

| — | tukemaan edelleen tutkimusta, jonka kohteena ovat digitaalisen aineiston pitkän aikavälin säilyttäminen ja tämän digitaalisen aineiston saavutettavuus monella eri kielellä, erityisesti digitaalisten tallenteiden kestävyys ja tiedostomuodot; |
| --- | --- |

—

tukemaan edelleen tutkimusta, jonka kohteena ovat digitaalisen aineiston pitkän aikavälin säilyttäminen ja tämän digitaalisen aineiston saavutettavuus monella eri kielellä, erityisesti digitaalisten tallenteiden kestävyys ja tiedostomuodot;

| — | tutkimaan orpoja teoksia koskevan työskentelyn puitteissa audiovisuaalialalla esiin tulevia kysymyksiä; |
| --- | --- |

—

tutkimaan orpoja teoksia koskevan työskentelyn puitteissa audiovisuaalialalla esiin tulevia kysymyksiä;

9.   KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA

| — | edistämään elokuvatietokantojen yhteentoimivuutta koskevien eurooppalaisten standardien (10) noudattamista ja tarvittaessa vahvistamaan yhteiset standardit digitaalisten tiedostojen elokuvaperintöä vaaliviin laitoksiin tallentamista varten; |
| --- | --- |

—

edistämään elokuvatietokantojen yhteentoimivuutta koskevien eurooppalaisten standardien (10) noudattamista ja tarvittaessa vahvistamaan yhteiset standardit digitaalisten tiedostojen elokuvaperintöä vaaliviin laitoksiin tallentamista varten;

| — | selvittämään yksityiskohtaisesti, mitä haasteita ja mahdollisuuksia digitaalinen aikakausi tarjoaa elokuvaperinnön säilyttämistä vastaaville laitoksille; |
| --- | --- |

—

selvittämään yksityiskohtaisesti, mitä haasteita ja mahdollisuuksia digitaalinen aikakausi tarjoaa elokuvaperinnön säilyttämistä vastaaville laitoksille;

| — | tukemaan kyseisten laitosten toimia näihin haasteisiin ja mahdollisuuksiin vastaamiseksi, erityisesti helpottamalla niiden kokoelmien käyttöä uusien teknologioiden avulla. |
| --- | --- |

—

tukemaan kyseisten laitosten toimia näihin haasteisiin ja mahdollisuuksiin vastaamiseksi, erityisesti helpottamalla niiden kokoelmien käyttöä uusien teknologioiden avulla.

---

(1)  EUVL L 323, 9.12.2005, s. 57.

(2)  KOM(2010) 245 lopullinen.

(3)  SEK(2008) 2373.

(4)  SEK(2010) 853.

(5)  http://acefilm.de/98.html

(6)  http://www.europeana.eu

(7)  EUVL L 236, 31.8.2006, s. 28.

(8)  EUVL C 297, 7.12.2006, s. 1.

(9)  http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/cinema/experts/index_fr.htm

(10)  Eurooppalaiset standardit EN 15744:2009 ”Film Identification — Minimum metadata set for cinematographic works” ja EN 15907 ”Film Identification — Enhancing interoperability of metadata — Element sets and structures”.

---

LIITE

Poliittinen tausta

| — | Neuvoston päätöslauselma, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2000, eurooppalaisen elokuvaperinnön säilyttämisestä ja esiin tuomisesta (1) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2000, eurooppalaisen elokuvaperinnön säilyttämisestä ja esiin tuomisesta (1)

| — | Komission tiedonanto, annettu 26 päivänä syyskuuta 2001, tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista (2) |
| --- | --- |

—

Komission tiedonanto, annettu 26 päivänä syyskuuta 2001, tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista (2)

| — | Euroopan neuvoston yleissopimus, tehty 8 päivänä marraskuuta 2001, audiovisuaalisen perinnön vaalimisesta (3) |
| --- | --- |

—

Euroopan neuvoston yleissopimus, tehty 8 päivänä marraskuuta 2001, audiovisuaalisen perinnön vaalimisesta (3)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2002, tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista annetusta komission tiedonannosta (4) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 2 päivänä heinäkuuta 2002, tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista annetusta komission tiedonannosta (4)

| — | Neuvoston päätöslauselma, annettu 24 päivänä marraskuuta 2003, elokuvateosten tallettamisesta Euroopan unionissa (5) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätöslauselma, annettu 24 päivänä marraskuuta 2003, elokuvateosten tallettamisesta Euroopan unionissa (5)

| — | Komission suositus, annettu 24 päivänä elokuuta 2006, kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä (6) |
| --- | --- |

—

Komission suositus, annettu 24 päivänä elokuuta 2006, kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä (6)

| — | Neuvoston päätelmät, annettu 13 päivänä marraskuuta 2006, kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä (7) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät, annettu 13 päivänä marraskuuta 2006, kulttuuriaineiston digitoinnista ja sähköisestä saatavuudesta sekä digitaalisesta säilyttämisestä (7)

| — | Euroopan neuvoston ministerikomitean suositus jäsenvaltioille, annettu 23 päivänä syyskuuta 2009, kansallisista elokuva-alan politiikoista ja kulttuuri-ilmaisujen moninaisuudesta (8) |
| --- | --- |

—

Euroopan neuvoston ministerikomitean suositus jäsenvaltioille, annettu 23 päivänä syyskuuta 2009, kansallisista elokuva-alan politiikoista ja kulttuuri-ilmaisujen moninaisuudesta (8)

| — | Neuvoston päätelmät, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, tiedonannosta ”Europeana: seuraavat askeleet” (9) |
| --- | --- |

—

Neuvoston päätelmät, annettu 10 päivänä toukokuuta 2010, tiedonannosta ”Europeana: seuraavat askeleet” (9)

---

(1)  EYVL C 193, 11.7.2000, s. 1.

(2)  KOM(2001) 534 lopullinen.

(3)  http://conventions.coe.int/Treaty/FR/Treaties/Html/183.htm

(4)  EUVL C 271E, 15.11.2003, s. 176.

(5)  EUVL C 295, 5.12.2003, s. 5.

(6)  EUVL L 236, 31.8.2006, s. 28.

(7)  EUVL C 297, 7.12.2006, s. 1.

(8)  CM/Rec(2009) 73.

(9)  EUVL C 137, 27.5.2010, s. 19.

---

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/5

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät ammatillista koulutusta koskevan tehostetun eurooppalaisen yhteistyön painopisteistä vuosiksi 2011–2020

2010/C 324/02

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| 1. | Neuvosto hyväksyi 12 päivänä marraskuuta 2002 päätöslauselman ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa (1). Päätöslauselman pohjalta laadittiin myöhemmin julistus, jonka ammatillisesta koulutuksesta vastaavat EU:n jäsenvaltioiden, EFTA/ETA-maiden ja ehdokasmaiden ministerit, komissio ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolet hyväksyivät Kööpenhaminassa 29 päivänä ja 30 päivänä marraskuuta 2002 strategiaksi ammatillisen koulutuksen tulosten, laadun ja houkuttelevuuden parantamiseksi (ns. Kööpenhaminan prosessi). |
| --- | --- |

1.

Neuvosto hyväksyi 12 päivänä marraskuuta 2002 päätöslauselman ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa (1). Päätöslauselman pohjalta laadittiin myöhemmin julistus, jonka ammatillisesta koulutuksesta vastaavat EU:n jäsenvaltioiden, EFTA/ETA-maiden ja ehdokasmaiden ministerit, komissio ja Euroopan tason työmarkkinaosapuolet hyväksyivät Kööpenhaminassa 29 päivänä ja 30 päivänä marraskuuta 2002 strategiaksi ammatillisen koulutuksen tulosten, laadun ja houkuttelevuuden parantamiseksi (ns. Kööpenhaminan prosessi).

| 2. | Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (2) kehotetaan jäsenvaltioita sisällyttämään avaintaidot elinikäistä oppimista koskeviin strategioihinsa, jotta kaikille nuorille voitaisiin tarjota keinot kehittää tällaiset taidot tasolle, joka antaa riittävän pohjan tulevalle oppimiselle ja työelämälle. |
| --- | --- |

2.

Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksessa (2) kehotetaan jäsenvaltioita sisällyttämään avaintaidot elinikäistä oppimista koskeviin strategioihinsa, jotta kaikille nuorille voitaisiin tarjota keinot kehittää tällaiset taidot tasolle, joka antaa riittävän pohjan tulevalle oppimiselle ja työelämälle.

| 3. | Uusista taidoista uusia työpaikkoja varten 15 päivänä marraskuuta 2007 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (3) korostettiin tarvetta ennakoida tulevat osaamistarpeet työntekijöiden valmistamiseksi osaamisyhteiskunnan uusiin työpaikkoihin toteuttamalla toimenpiteitä, joilla pyritään sovittamaan tiedot, taidot ja osaaminen talouselämän tarpeisiin ja estämään mahdolliset osaamisvajeet. |
| --- | --- |

3.

Uusista taidoista uusia työpaikkoja varten 15 päivänä marraskuuta 2007 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (3) korostettiin tarvetta ennakoida tulevat osaamistarpeet työntekijöiden valmistamiseksi osaamisyhteiskunnan uusiin työpaikkoihin toteuttamalla toimenpiteitä, joilla pyritään sovittamaan tiedot, taidot ja osaaminen talouselämän tarpeisiin ja estämään mahdolliset osaamisvajeet.

| 4. | Aikuiskoulutuksesta 22 päivänä toukokuuta 2008 annetuissa neuvoston päätelmissä todettiin, että aikuisoppimisella voi olla keskeinen rooli Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa, koska se edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, antaa kansalaisille uusien työpaikkojen edellyttämiä taitoja ja auttaa Eurooppaa vastaamaan paremmin globalisoitumisen haasteisiin, ja kehotettiin jäsenvaltioita toteuttamaan joitakin aikuisoppimiseen liittyviä erityisiä toimenpiteitä (4). |
| --- | --- |

4.

Aikuiskoulutuksesta 22 päivänä toukokuuta 2008 annetuissa neuvoston päätelmissä todettiin, että aikuisoppimisella voi olla keskeinen rooli Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa, koska se edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, antaa kansalaisille uusien työpaikkojen edellyttämiä taitoja ja auttaa Eurooppaa vastaamaan paremmin globalisoitumisen haasteisiin, ja kehotettiin jäsenvaltioita toteuttamaan joitakin aikuisoppimiseen liittyviä erityisiä toimenpiteitä (4).

| 5. | Nuorten liikkuvuudesta 21 päivänä marraskuuta 2008 annetuissa neuvoston päätelmissä (5) kehotettiin jäsenvaltioita antamaan jokaiselle ammatillisessa koulutuksessa olevalle nuorelle tilaisuus osallistua liikkuvuustoimiin ja lisäämään mahdollisuuksia liikkuvuuteen ammatillisen koulutuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

5.

Nuorten liikkuvuudesta 21 päivänä marraskuuta 2008 annetuissa neuvoston päätelmissä (5) kehotettiin jäsenvaltioita antamaan jokaiselle ammatillisessa koulutuksessa olevalle nuorelle tilaisuus osallistua liikkuvuustoimiin ja lisäämään mahdollisuuksia liikkuvuuteen ammatillisen koulutuksen yhteydessä.

| 6. | Elinikäisen ohjauksen paremmasta sisällyttämisestä elinikäisen oppimisen strategioihin 21 päivänä marraskuuta 2008 annetussa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmassa (6) korostettiin, että yksilöitä on autettava määrittelemään osaamisensa ja oppimistavoitteensa, jotta he voivat parantaa uranäkymiään. |
| --- | --- |

6.

Elinikäisen ohjauksen paremmasta sisällyttämisestä elinikäisen oppimisen strategioihin 21 päivänä marraskuuta 2008 annetussa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselmassa (6) korostettiin, että yksilöitä on autettava määrittelemään osaamisensa ja oppimistavoitteensa, jotta he voivat parantaa uranäkymiään.

| 7. | Oppilaitosten ja työmarkkinaosapuolten, erityisesti työnantajien, välisten kumppanuuksien lisäämisestä elinikäisen oppimisen puitteissa 12 päivänä toukokuuta 2009 annetuissa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmissä (7) kannustettiin jäsenvaltioita aktiivisesti edistämään tällaisia kumppanuuksia. |
| --- | --- |

7.

Oppilaitosten ja työmarkkinaosapuolten, erityisesti työnantajien, välisten kumppanuuksien lisäämisestä elinikäisen oppimisen puitteissa 12 päivänä toukokuuta 2009 annetuissa neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmissä (7) kannustettiin jäsenvaltioita aktiivisesti edistämään tällaisia kumppanuuksia.

| 8. | Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12 päivänä toukokuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä (8) perustettiin tällainen yhteistyöjärjestely vuoteen 2020 ulottuvalle jaksolle puitteissa, joissa koulutusjärjestelmät nähdään kokonaisuutena elinikäisen oppimisen näkökulmasta. |
| --- | --- |

8.

Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisista puitteista (ET 2020) 12 päivänä toukokuuta 2009 annetuissa neuvoston päätelmissä (8) perustettiin tällainen yhteistyöjärjestely vuoteen 2020 ulottuvalle jaksolle puitteissa, joissa koulutusjärjestelmät nähdään kokonaisuutena elinikäisen oppimisen näkökulmasta.

| 9. | Eurooppa-neuvosto vahvisti 25. ja 26 päivänä maaliskuuta 2010 ja 17 päivänä kesäkuuta 2010 antamissaan päätelmissä (9) kaksi koulutusta koskevaa yleistavoitetta Eurooppa 2020 -strategian puitteissa. Se myös pyysi komissiota esittämään toimet, joita EU:n tasolla edellytetään strategian panemiseksi täytäntöön, erityisesti useiden lippulaivahankkeiden avulla. |
| --- | --- |

9.

Eurooppa-neuvosto vahvisti 25. ja 26 päivänä maaliskuuta 2010 ja 17 päivänä kesäkuuta 2010 antamissaan päätelmissä (9) kaksi koulutusta koskevaa yleistavoitetta Eurooppa 2020 -strategian puitteissa. Se myös pyysi komissiota esittämään toimet, joita EU:n tasolla edellytetään strategian panemiseksi täytäntöön, erityisesti useiden lippulaivahankkeiden avulla.

| 10. | Elinikäistä oppimista tukevista taidoista ja aloitteesta ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten”11 päivänä toukokuuta 2010 annetuissa neuvoston päätelmissä (10) kehotettiin jäsenvaltioita tekemään enemmän taitojen koko kirjon hankkimisen, ajantasaistamisen ja edelleen kehittämisen tukemiseksi ammatillisen koulutuksen alalla sekä tukemaan ammattikoulutuksen opettajien ja kouluttajien ammatillista perus- ja täydennyskoulutusta, jotta huolehditaan myös heidän valmiuksistaan hoitaa osaamiseen perustuvan lähestymistavan edellyttämät uudet tehtävänsä. |
| --- | --- |

10.

Elinikäistä oppimista tukevista taidoista ja aloitteesta ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten”11 päivänä toukokuuta 2010 annetuissa neuvoston päätelmissä (10) kehotettiin jäsenvaltioita tekemään enemmän taitojen koko kirjon hankkimisen, ajantasaistamisen ja edelleen kehittämisen tukemiseksi ammatillisen koulutuksen alalla sekä tukemaan ammattikoulutuksen opettajien ja kouluttajien ammatillista perus- ja täydennyskoulutusta, jotta huolehditaan myös heidän valmiuksistaan hoitaa osaamiseen perustuvan lähestymistavan edellyttämät uudet tehtävänsä.

| 11. | Koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta 10. ja 11 päivänä toukokuuta 2010 annetuissa neuvoston päätelmissä (11) kehotettiin jäsenvaltioita tehostamaan avaintaitojen hankkimista ammatillisen koulutuksen väylien ja ohjelmien avulla ja ottamaan paremmin huomioon muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden tarpeet. |
| --- | --- |

11.

Koulutuksen sosiaalisesta ulottuvuudesta 10. ja 11 päivänä toukokuuta 2010 annetuissa neuvoston päätelmissä (11) kehotettiin jäsenvaltioita tehostamaan avaintaitojen hankkimista ammatillisen koulutuksen väylien ja ohjelmien avulla ja ottamaan paremmin huomioon muita heikommassa asemassa olevien oppijoiden tarpeet.

KOROSTAVAT SEURAAVAA:

| 1. | Sekä ammatillisella perus- että täydennyskoulutuksella on kaksi tavoitetta: edistää työllistyvyyttä ja talouskasvua sekä vastata laajempiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, joista mainittakoon erityisesti sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääminen. Ammatillisen koulutuksen olisi tarjottava nuorille ja aikuisille houkuttelevia ja haastavia uramahdollisuuksia, sen olisi houkuteltava tasavertaisesti sekä naisia että miehiä, henkilöitä, joilla on paljon valmiuksia ja henkilöitä, jotka syystä tai toisesta ovat vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta. |
| --- | --- |

1.

Sekä ammatillisella perus- että täydennyskoulutuksella on kaksi tavoitetta: edistää työllistyvyyttä ja talouskasvua sekä vastata laajempiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, joista mainittakoon erityisesti sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääminen. Ammatillisen koulutuksen olisi tarjottava nuorille ja aikuisille houkuttelevia ja haastavia uramahdollisuuksia, sen olisi houkuteltava tasavertaisesti sekä naisia että miehiä, henkilöitä, joilla on paljon valmiuksia ja henkilöitä, jotka syystä tai toisesta ovat vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta.

| 2. | Euroopan työmarkkinoilla joudutaan tulevaisuudessa selviytymään samanaikaisesti väestön ikääntymisestä ja nuorten, peruskoulutusjärjestelmiin ja työmarkkinoille tulevien ikäluokkien pienenemisestä. Samalla niitä haastavat jatkuva teknologinen kehitys ja muuttuvat taloudelliset vaatimukset. Tämän johdosta aikuiset ja erityisesti ikääntyneet työntekijät joutuvat kasvavassa määrin päivittämään ja laajentamaan taitojaan ja osaamistaan ammatillisen täydennyskoulutuksen avulla. |
| --- | --- |

2.

Euroopan työmarkkinoilla joudutaan tulevaisuudessa selviytymään samanaikaisesti väestön ikääntymisestä ja nuorten, peruskoulutusjärjestelmiin ja työmarkkinoille tulevien ikäluokkien pienenemisestä. Samalla niitä haastavat jatkuva teknologinen kehitys ja muuttuvat taloudelliset vaatimukset. Tämän johdosta aikuiset ja erityisesti ikääntyneet työntekijät joutuvat kasvavassa määrin päivittämään ja laajentamaan taitojaan ja osaamistaan ammatillisen täydennyskoulutuksen avulla.

| 3. | Nykyisellä talouden taantumalla voi olla vakava vaikutus ammatilliseen koulutukseen tehtäviin investointeihin. Budjettirajoitteiden vuoksi tarvitaan innovatiivisia ratkaisuja turvaamaan ammatillisen koulutuksen kestävä rahoitus sekä varmistamaan, että resurssit käytetään tehokkaasti ja jaetaan tasapuolisesti. |
| --- | --- |

3.

Nykyisellä talouden taantumalla voi olla vakava vaikutus ammatilliseen koulutukseen tehtäviin investointeihin. Budjettirajoitteiden vuoksi tarvitaan innovatiivisia ratkaisuja turvaamaan ammatillisen koulutuksen kestävä rahoitus sekä varmistamaan, että resurssit käytetään tehokkaasti ja jaetaan tasapuolisesti.

| 4. | Osaamisen tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus voi haitata tuottavuutta, kasvua ja kilpailukykyä. Osaamistarpeet ja -vajeet on ennakoitava kaikilla pätevyystasoilla, ja tuloksia on sovellettava politiikkaan ja käytäntöön, jotta ammatillisen koulutuksen tarjonta voitaisiin sovittaa paremmin yhteen talouselämän, kansalaisten ja koko yhteiskunnan tarpeiden kanssa. |
| --- | --- |

4.

Osaamisen tarjonnan ja kysynnän kohtaamattomuus voi haitata tuottavuutta, kasvua ja kilpailukykyä. Osaamistarpeet ja -vajeet on ennakoitava kaikilla pätevyystasoilla, ja tuloksia on sovellettava politiikkaan ja käytäntöön, jotta ammatillisen koulutuksen tarjonta voitaisiin sovittaa paremmin yhteen talouselämän, kansalaisten ja koko yhteiskunnan tarpeiden kanssa.

| 5. | Ammatillisen koulutuksen kehittäminen on kansallisten hallitusten, työmarkkinaosapuolten, työnantajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten alakohtaisten järjestöjen, ammatillisen koulutuksen tarjoajien, opettajien, kouluttajien ja oppijoiden yhteinen tehtävä: yhteistyön tiivistäminen on kaikkien edun mukaista. |
| --- | --- |

5.

Ammatillisen koulutuksen kehittäminen on kansallisten hallitusten, työmarkkinaosapuolten, työnantajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten alakohtaisten järjestöjen, ammatillisen koulutuksen tarjoajien, opettajien, kouluttajien ja oppijoiden yhteinen tehtävä: yhteistyön tiivistäminen on kaikkien edun mukaista.

| 6. | EU:n ja kansallisissa politiikoissa olisi korostettava, että osaamisyhteiskunnassa ammatilliset taidot ja osaaminen ovat aivan yhtä tärkeitä kuin akateemiset taidot ja osaaminen. |
| --- | --- |

6.

EU:n ja kansallisissa politiikoissa olisi korostettava, että osaamisyhteiskunnassa ammatilliset taidot ja osaaminen ovat aivan yhtä tärkeitä kuin akateemiset taidot ja osaaminen.

| 7. | Koska ammatillisella koulutuksella on tärkeä asema Euroopan yhteiskunnissa ja taloudessa, alan huippuosaamista on ratkaisevan tärkeää tukea ja kehittää edelleen. Maailman huippuluokkaa oleva ammatillinen koulutus on ensiarvoisen tärkeä tekijä pyrittäessä säilyttämään Euroopan asema maailman vahvimpana teollisuustuotteiden viejänä. Korkeatasoinen ammatillinen koulutus on myös erittäin tärkeää, jotta Euroopan sosiaalisen hyvinvoinnin malli voitaisiin säilyttää. |
| --- | --- |

7.

Koska ammatillisella koulutuksella on tärkeä asema Euroopan yhteiskunnissa ja taloudessa, alan huippuosaamista on ratkaisevan tärkeää tukea ja kehittää edelleen. Maailman huippuluokkaa oleva ammatillinen koulutus on ensiarvoisen tärkeä tekijä pyrittäessä säilyttämään Euroopan asema maailman vahvimpana teollisuustuotteiden viejänä. Korkeatasoinen ammatillinen koulutus on myös erittäin tärkeää, jotta Euroopan sosiaalisen hyvinvoinnin malli voitaisiin säilyttää.

TOTEAVAT SEURAAVAA:

Kööpenhaminan prosessi on ollut ratkaisevassa asemassa lisättäessä tietoisuutta ammatillisen koulutuksen merkityksestä sekä Euroopan tasolla että kansallisesti (12). Prosessin puitteissa kehitetty yhteistyö on johtanut sopimukseen yhteisistä eurooppalaisista tavoitteista, keskusteluun kansallisista malleista ja aloitteista sekä parhaiden käytäntöjen vaihtamiseen Euroopassa. Tämänhetkinen talouskriisi painottaa entisestään ammatillisen koulutuksen merkitystä. Lisääntynyt tietoisuus ammatillisen koulutuksen merkityksestä ei kuitenkaan välttämättä johda resurssien ja rahoituksen lisääntymiseen.

Ammatillista koulutusta koskeva eurooppalainen yhteistyö on tuonut mukanaan merkittävää kehitystä kansallisissa politiikoissa ja johtanut seuraavien avoimuutta, tutkintojen ja osaamisen tunnustamista sekä laadunvarmistusta koskevien tärkeiden eurooppalaisten välineiden luomiseen: Europass (13), eurooppalainen tutkintojen viitekehys (14), ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä (ECVET) (15) sekä ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen eurooppalainen viitekehys (EQAVET) (16).

Elinikäistä oppimista koskeva eurooppalainen tutkintojen viitekehys tukee ja edistää sellaisten laaja-alaisten kansallisten tutkintojen viitekehysten käyttöönottoa, jotka kattavat peruskoulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen ja jotka perustuvat oppimistuloksiin. Muuttamalla näkökulmaa panoslähtöisestä oppimisprosessista oppimistuloksiin tällaiset viitekehykset luovat mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen ja auttavat parantamaan vastaavuutta työmarkkinoiden tarpeiden kanssa. Useimmissa maissa ollaan konkreettisesti siirtymässä panoslähtöisistä oppimisprosesseista oppimistuloksiin, ja tämä näkyy sekä politiikassa että käytännössä.

Jäsenvaltiot luottavat entistä enemmän siihen, että eurooppalaisilla välineillä voidaan tukea avoimia, läpäiseviä, joustavia ja osallistavia kansallisia tutkintojärjestelmiä. Tällä hetkellä kaikkia eurooppalaisia välineitä ei kuitenkaan kaikilta osin hyödynnetä. Vaikka eurooppalainen koulutusalue on hahmottumassa, alkuperäistä tavoitetta eli liikkuvuuden esteiden poistamista ei ole vielä saavutettu. Oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ammatillisessa koulutuksessa on vielä tehostettava.

Samoin kuin Kööpenhaminan prosessilla vahvistettiin ammatillisen koulutuksen asemaa Lissabonin strategiassa (2000–2010), näillä päätelmillä olisi pyrittävä auttamaan työllisyyttä ja kasvua koskevan uuden Eurooppa 2020 -strategian ja sen asiaan liittyvien lippulaivahankkeiden painopisteiden saavuttamisessa. Ammatillisen koulutuksen olisi myös osaltaan autettava saavuttamaan koulutuksen alalla asetetut kaksi yleistavoitetta, jotka ovat – vuoteen 2020 mennessä – nostaa 30–34-vuotiaiden korkea-asteen tai vastaavan koulutuksen suorittaneiden osuus vähintään 40 prosenttiin ja vähentää koulunkäyntinsä keskeyttävien osuutta alle 10 prosenttiin.

Ammatillisen koulutuksen tavoitteiden olisi edelleen oltava johdonmukaisia myös eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2020) asetettujen yleistavoitteiden ja painopistealueiden kanssa. Kööpenhaminan prosessin mukaisen eurooppalaisen yhteistyön olisi nuorten ja aikuisten liikkuvuuden edistämiseksi autettava kehittämään eurooppalaista koulutusaluetta, jossa yhdessä maassa hankittu pätevyys tunnustetaan muissa Euroopan maissa. Toisaalta Euroopan ammatillisen koulutuksen järjestelmien moninaisuus on voimavara, joka toimii keskinäisen oppimisen perustana. Toisaalta taas keskinäisen luottamuksen rakentaminen erilaisten järjestelmien välille edellyttää avoimuutta ja yhteistä lähestymistapaa laadunvalvontaan.

OVAT YHTÄ MIELTÄ SIITÄ, ETTÄ:

Kööpenhaminan prosessin mukaiselle yhteistyölle olisi annettava uutta pontta. Koska Kööpenhaminan prosessi on erottamaton osa strategisia ET 2020 -puitteita, ammatillisen koulutuksen tavoitteet olisi pidettävä johdonmukaisina kyseisissä puitteissa määriteltyjen yleisten tavoitteiden kanssa. Lisäksi Kööpenhaminan prosessia tarkistettaessa olisi otettava huomioon sekä tähän mennessä saatu kokemus että uudet haasteet, samoin kuin tulevan vuosikymmenen 2011–2020 poliittisen tilanteen kehittyminen, erityisesti Eurooppa 2020 -strategian valossa.

Toissijaisuusperiaatetta täysimääräisesti noudattaen jäsenvaltioita pyydetään harkitsemaan seuraavien kohtien hyväksymistä:

| I | Yleinen visio ammatillisesta koulutuksesta vuonna 2020, |
| --- | --- |

I

Yleinen visio ammatillisesta koulutuksesta vuonna 2020,

| II | Strategiset tavoitteet vuosiksi 2011–2020 ja niitä tukevat laaja-alaiset tavoitteet, |
| --- | --- |

II

Strategiset tavoitteet vuosiksi 2011–2020 ja niitä tukevat laaja-alaiset tavoitteet,

| III | Kööpenhaminan prosessin hallinnointia ja siihen sitoutumista ohjaavat periaatteet, |
| --- | --- |

III

Kööpenhaminan prosessin hallinnointia ja siihen sitoutumista ohjaavat periaatteet,

| IV | Lyhyen aikavälin tavoitteet neljäksi ensimmäiseksi vuodeksi (2011–2014), |
| --- | --- |

IV

Lyhyen aikavälin tavoitteet neljäksi ensimmäiseksi vuodeksi (2011–2014),

jotka esitetään tarkemmin jäljempänä kohdissa I–IV.

I   YLEINEN VISIO AMMATILLISESTA KOULUTUKSESTA VUONNA 2020

Vuoteen 2020 mennessä Euroopan ammatillisen koulutuksen pitäisi olla houkuttelevampaa, relevantimpaa, uraa edistävämpää, innovatiivisempaa, helpommin saatavaa ja joustavampaa kuin vuonna 2010, ja sillä olisi edistettävä huippuosaamista ja tasapuolisuutta elinikäisessä oppimisessa tarjoamalla:

| — | houkuttelevaa ja osallistavaa ammatillista koulutusta (sekä ammatillista perus- että täydennyskoulutusta) erittäin pätevien opettajien ja kouluttajien johdolla, innovatiivisia oppimismenetelmiä, korkealaatuista infrastruktuuria ja välineitä, hyvää työmarkkinarelevanssia sekä väyliä jatkokoulutukseen; |
| --- | --- |

—

houkuttelevaa ja osallistavaa ammatillista koulutusta (sekä ammatillista perus- että täydennyskoulutusta) erittäin pätevien opettajien ja kouluttajien johdolla, innovatiivisia oppimismenetelmiä, korkealaatuista infrastruktuuria ja välineitä, hyvää työmarkkinarelevanssia sekä väyliä jatkokoulutukseen;

| — | korkealaatuista ammatillista peruskoulutusta, jota oppijat, vanhemmat ja koko yhteiskunta voivat pitää houkuttelevana vaihtoehtona, jolla on sama arvo kuin yleissivistävällä koulutuksella. Ammatillisen peruskoulutuksen olisi annettava oppijoille sekä avaintaidot että erityiset ammatilliset taidot; |
| --- | --- |

—

korkealaatuista ammatillista peruskoulutusta, jota oppijat, vanhemmat ja koko yhteiskunta voivat pitää houkuttelevana vaihtoehtona, jolla on sama arvo kuin yleissivistävällä koulutuksella. Ammatillisen peruskoulutuksen olisi annettava oppijoille sekä avaintaidot että erityiset ammatilliset taidot;

| — | helposti saatavaa ja uraa edistävää ammatillista täydennyskoulutusta työntekijöille, työnantajille, itsenäisille yrittäjille ja työttömille niin, että helpotetaan sekä osaamisen kehittämistä että uran vaihtoa; |
| --- | --- |

—

helposti saatavaa ja uraa edistävää ammatillista täydennyskoulutusta työntekijöille, työnantajille, itsenäisille yrittäjille ja työttömille niin, että helpotetaan sekä osaamisen kehittämistä että uran vaihtoa;

| — | joustavia oppimistuloksiin perustuvia ammatillisen koulutuksen järjestelmiä, jotka tukevat joustavia oppimispolkuja, mahdollistavat siirtymisen ammatillisen koulutuksen eri alajärjestelmien välillä (kouluopetus, ammatillinen koulutus, korkeakoulutus, aikuiskoulutus) ja joissa sallitaan arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen, myös työpaikalla hankitun osaamisen, validointi; |
| --- | --- |

—

joustavia oppimistuloksiin perustuvia ammatillisen koulutuksen järjestelmiä, jotka tukevat joustavia oppimispolkuja, mahdollistavat siirtymisen ammatillisen koulutuksen eri alajärjestelmien välillä (kouluopetus, ammatillinen koulutus, korkeakoulutus, aikuiskoulutus) ja joissa sallitaan arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen, myös työpaikalla hankitun osaamisen, validointi;

| — | eurooppalaisen koulutusalueen avoimine tutkintojärjestelmineen, jotka mahdollistavat oppimistulosten siirron ja keräämisen sekä tutkintojen ja osaamisen tunnustamisen ja jotka lisäävät kansainvälistä liikkuvuutta; |
| --- | --- |

—

eurooppalaisen koulutusalueen avoimine tutkintojärjestelmineen, jotka mahdollistavat oppimistulosten siirron ja keräämisen sekä tutkintojen ja osaamisen tunnustamisen ja jotka lisäävät kansainvälistä liikkuvuutta;

| — | huomattavasti enemmän mahdollisuuksia ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden ja alan ammattilaisten kansainväliseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

—

huomattavasti enemmän mahdollisuuksia ammatillisen koulutuksen opiskelijoiden ja alan ammattilaisten kansainväliseen liikkuvuuteen;

| — | helposti saatavia ja korkealaatuisia elinikäisiä tiedotus-, ohjaus- ja neuvontapalveluita, jotka muodostavat yhtenäisen verkoston ja joiden ansiosta Euroopan kansalaiset voivat tehdä perusteltuja päätöksiä ja hallita oppimis- ja ammattiuriaan perinteisistä sukupuolirooleista riippumatta. |
| --- | --- |

—

helposti saatavia ja korkealaatuisia elinikäisiä tiedotus-, ohjaus- ja neuvontapalveluita, jotka muodostavat yhtenäisen verkoston ja joiden ansiosta Euroopan kansalaiset voivat tehdä perusteltuja päätöksiä ja hallita oppimis- ja ammattiuriaan perinteisistä sukupuolirooleista riippumatta.

II   STRATEGISET TAVOITTEET VUOSIKSI 2011–2020

1.   Parannetaan ammatillisen koulutuksen laatua ja tehokkuutta – lisätään sen houkuttelevuutta ja relevanssia
   (17)

Ammatillisen koulutuksen pitäisi olla hyvin relevanttia työmarkkinoiden ja ihmisten urien kannalta. Ammatillisen koulutuksen houkuttelevuuden lisäämiseksi jäsenvaltioiden olisi pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin ja toimiin:

1.1   
  Tehdään ammatillinen peruskoulutus houkuttelevaksi oppimisvaihtoehdoksi

| a) | Parannetaan ammatillisen peruskoulutuksen laatua (ks. myös kohta 1.2 jäljempänä), parantamalla opettajien, kouluttajien ja koulujen johtajien tasoa ja osaamista, ottamalla käyttöön kaikkien koulutustasojen välisiä joustavia väyliä ja lisäämällä yleistä tietoisuutta ammatillisen koulutuksen tarjoamista mahdollisuuksista. Tämä on erityisen tärkeää jäsenvaltioissa, joissa ammatillinen koulutus on usein aliarvostettua. |
| --- | --- |

a)

Parannetaan ammatillisen peruskoulutuksen laatua (ks. myös kohta 1.2 jäljempänä), parantamalla opettajien, kouluttajien ja koulujen johtajien tasoa ja osaamista, ottamalla käyttöön kaikkien koulutustasojen välisiä joustavia väyliä ja lisäämällä yleistä tietoisuutta ammatillisen koulutuksen tarjoamista mahdollisuuksista. Tämä on erityisen tärkeää jäsenvaltioissa, joissa ammatillinen koulutus on usein aliarvostettua.

| b) | Kannustetaan käytännönläheistä toimintaa ja korkealaatuisen tiedotuksen ja ohjauksen tarjoamista niin, että oppivelvollisuuttaan suorittavat nuoret oppilaat ja heidän vanhempansa voivat tutustua eri ammattialoihin ja uramahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

b)

Kannustetaan käytännönläheistä toimintaa ja korkealaatuisen tiedotuksen ja ohjauksen tarjoamista niin, että oppivelvollisuuttaan suorittavat nuoret oppilaat ja heidän vanhempansa voivat tutustua eri ammattialoihin ja uramahdollisuuksiin.

| c) | Varmistetaan, että avaintaidot sisällytetään ammatillisen peruskoulutuksen opetussuunnitelmiin, ja kehitetään asianmukaisia arviointimenetelmiä. |
| --- | --- |

c)

Varmistetaan, että avaintaidot sisällytetään ammatillisen peruskoulutuksen opetussuunnitelmiin, ja kehitetään asianmukaisia arviointimenetelmiä.

| d) | Järjestetään opetus- ja oppimistapahtumia, joilla edistetään uranhallintataitojen kehittymistä ammatillisessa peruskoulutuksessa. |
| --- | --- |

d)

Järjestetään opetus- ja oppimistapahtumia, joilla edistetään uranhallintataitojen kehittymistä ammatillisessa peruskoulutuksessa.

| e) | Annetaan ammatillisessa peruskoulutuksessa olevien oppijoiden saataville ajanmukaiset tekniset laitteet, opetusmateriaalit ja infrastruktuurit. Ammatillisen koulutuksen tarjoajien olisi harkittava kustannusten ja laitteiden jakamista keskenään ja yhteistyössä yritysten kanssa. Työpaikalla tapahtuvaa oppimista yrityksissä, joilla on asiaankuuluva infrastruktuuri, olisi myös edistettävä. |
| --- | --- |

e)

Annetaan ammatillisessa peruskoulutuksessa olevien oppijoiden saataville ajanmukaiset tekniset laitteet, opetusmateriaalit ja infrastruktuurit. Ammatillisen koulutuksen tarjoajien olisi harkittava kustannusten ja laitteiden jakamista keskenään ja yhteistyössä yritysten kanssa. Työpaikalla tapahtuvaa oppimista yrityksissä, joilla on asiaankuuluva infrastruktuuri, olisi myös edistettävä.

| f) | Seurataan ammatillisesta koulutuksesta valmistuneiden siirtymistä työmarkkinoille tai jatkokoulutukseen, kansallisia seurantajärjestelmiä käyttäen. |
| --- | --- |

f)

Seurataan ammatillisesta koulutuksesta valmistuneiden siirtymistä työmarkkinoille tai jatkokoulutukseen, kansallisia seurantajärjestelmiä käyttäen.

1.2   
  Tuetaan huippuosaamista, laatua ja relevanssia ammatillisessa perus- ja täydennyskoulutuksessa

1.2.1   Laadun varmistaminen

| a) | Ammatillisen koulutustarjonnan houkuttelevuus edellyttää, että koulutus on korkealaatuista. Jotta tason nostaminen, avoimuuden lisääminen, molemminpuolinen luottamus, työntekijöiden ja oppijoiden liikkuvuus sekä elinikäinen oppiminen voitaisiin taata, jäsenvaltioiden olisi laadittava laadunvarmistuksen viitekehykset EQAVET-suosituksen mukaisesti. |
| --- | --- |

a)

Ammatillisen koulutustarjonnan houkuttelevuus edellyttää, että koulutus on korkealaatuista. Jotta tason nostaminen, avoimuuden lisääminen, molemminpuolinen luottamus, työntekijöiden ja oppijoiden liikkuvuus sekä elinikäinen oppiminen voitaisiin taata, jäsenvaltioiden olisi laadittava laadunvarmistuksen viitekehykset EQAVET-suosituksen mukaisesti.

| b) | Jäsenvaltioiden olisi vuoden 2015 loppuun mennessä laadittava kansallisella tasolla ammatillisen koulutuksen tarjoajille yhteinen laadunvarmistuksen viitekehys, jota sovelletaan myös koulutukseen liittyvään työpaikkaoppimiseen ja joka on EQAVET-kehyksen mukainen. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden olisi vuoden 2015 loppuun mennessä laadittava kansallisella tasolla ammatillisen koulutuksen tarjoajille yhteinen laadunvarmistuksen viitekehys, jota sovelletaan myös koulutukseen liittyvään työpaikkaoppimiseen ja joka on EQAVET-kehyksen mukainen.

1.2.2   Opettajien, kouluttajien ja muiden ammatillisen koulutuksen ammattilaisten taso

| a) | Jäsenvaltioiden olisi parannettava opettajien, kouluttajien, mentorien ja ohjaajien perus- ja täydennyskoulutusta tarjoamalla joustavaa koulutusta ja investointeja. Eurooppalaisen opettaja- ja kouluttajaväestön ikääntyminen, muuttuvat työmarkkinat ja työympäristö sekä tarve houkutella opetusalalle parhaiten soveltuvia tekevät tästä tavoitteesta vielä tärkeämmän. Opettajien ja kouluttajien harjoittelua yrityksissä olisi kannustettava. |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltioiden olisi parannettava opettajien, kouluttajien, mentorien ja ohjaajien perus- ja täydennyskoulutusta tarjoamalla joustavaa koulutusta ja investointeja. Eurooppalaisen opettaja- ja kouluttajaväestön ikääntyminen, muuttuvat työmarkkinat ja työympäristö sekä tarve houkutella opetusalalle parhaiten soveltuvia tekevät tästä tavoitteesta vielä tärkeämmän. Opettajien ja kouluttajien harjoittelua yrityksissä olisi kannustettava.

| b) | Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä määritellessään parhaita käytäntöjä ja perusperiaatteita muuttuvan osaamisen ja ammatillisen koulutuksen opettaja- ja kouluttajaprofiilien osalta. Tämä voitaisiin toteuttaa Euroopan komission ja Cedefopin tuella yhteistyössä tämän ammatillisen koulutuksen opettajien ja kouluttajien verkoston kanssa. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistyötä määritellessään parhaita käytäntöjä ja perusperiaatteita muuttuvan osaamisen ja ammatillisen koulutuksen opettaja- ja kouluttajaprofiilien osalta. Tämä voitaisiin toteuttaa Euroopan komission ja Cedefopin tuella yhteistyössä tämän ammatillisen koulutuksen opettajien ja kouluttajien verkoston kanssa.

1.2.3   Työmarkkinarelevanssi

Ammatillisen koulutuksen (sekä perus- että täydennyskoulutuksen) työmarkkinarelevanssia sekä ammatillisen koulutuksen suorittaneiden työllistyvyyttä olisi tehostettava useilla toimenpiteillä:

| a) | Jäsenvaltioiden viranomaisten – kansallisella, alue- tai paikallistasolla – olisi luotava tilaisuuksia koulujen ja yritysten tehostettuun yhteistyöhön, jotta voitaisiin parantaa opettajien tietoja työpaikan käytännöistä sekä toisaalta kouluttajien yleisiä pedagogisia taitoja ja osaamista. |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltioiden viranomaisten – kansallisella, alue- tai paikallistasolla – olisi luotava tilaisuuksia koulujen ja yritysten tehostettuun yhteistyöhön, jotta voitaisiin parantaa opettajien tietoja työpaikan käytännöistä sekä toisaalta kouluttajien yleisiä pedagogisia taitoja ja osaamista.

| b) | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten, yritysten, koulutuksen tarjoajien, työllisyyspalvelujen, viranomaisten, tutkimusorganisaatioiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välisiä kumppanuuksia, jotta tiedonkulku työmarkkinoiden tarpeista tehostuisi ja tietojen, taitojen ja osaamisen kehittäminen saataisiin paremmin sovitettua näihin tarpeisiin. Työnantajien ja työmarkkinaosapuolten olisi pyrittävä selkeästi määrittelemään, millaista osaamista ja millaisia tutkintoja ne tarvitsevat sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä eri alojen sisällä ja kaikilla aloilla yleisesti. Yhteisen sanaston (18) kehittämistä koulutuselämän ja toisaalta työelämän saattamiseksi yhteen olisi jatkettava, ja työn olisi oltava johdonmukaista EU:n muiden välineiden, kuten eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kanssa. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten, yritysten, koulutuksen tarjoajien, työllisyyspalvelujen, viranomaisten, tutkimusorganisaatioiden ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välisiä kumppanuuksia, jotta tiedonkulku työmarkkinoiden tarpeista tehostuisi ja tietojen, taitojen ja osaamisen kehittäminen saataisiin paremmin sovitettua näihin tarpeisiin. Työnantajien ja työmarkkinaosapuolten olisi pyrittävä selkeästi määrittelemään, millaista osaamista ja millaisia tutkintoja ne tarvitsevat sekä lyhyellä että pitkällä aikavälillä eri alojen sisällä ja kaikilla aloilla yleisesti. Yhteisen sanaston (18) kehittämistä koulutuselämän ja toisaalta työelämän saattamiseksi yhteen olisi jatkettava, ja työn olisi oltava johdonmukaista EU:n muiden välineiden, kuten eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen kanssa.

| c) | Ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmien olisi oltava tulossuuntautuneita ja vastattava paremmin työmarkkinoiden tarpeita. Yritysten tai ammattialajärjestöjen kanssa laadituissa yhteistyömalleissa olisi otettava tämä asia huomioon ja annettava ammatillista koulutusta tarjoaville oppilaitoksille palautetta sekä ammatillisen koulutuksen suorittaneiden työllistyvyydestä että heidän työllisyysasteestaan. |
| --- | --- |

c)

Ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmien olisi oltava tulossuuntautuneita ja vastattava paremmin työmarkkinoiden tarpeita. Yritysten tai ammattialajärjestöjen kanssa laadituissa yhteistyömalleissa olisi otettava tämä asia huomioon ja annettava ammatillista koulutusta tarjoaville oppilaitoksille palautetta sekä ammatillisen koulutuksen suorittaneiden työllistyvyydestä että heidän työllisyysasteestaan.

| d) | Ammatillisen koulutuksen laadun ja relevanssin parantamiseksi jäsenvaltioiden ja erityisesti ammatillisen koulutuksen tarjoajien olisi hyödynnettävä ohjauspalveluista saatua palautetta ammatillisen koulutuksen suorittaneiden siirtymisestä työhön tai jatkokoulutukseen. |
| --- | --- |

d)

Ammatillisen koulutuksen laadun ja relevanssin parantamiseksi jäsenvaltioiden ja erityisesti ammatillisen koulutuksen tarjoajien olisi hyödynnettävä ohjauspalveluista saatua palautetta ammatillisen koulutuksen suorittaneiden siirtymisestä työhön tai jatkokoulutukseen.

| e) | Kumppanuudessa yritysten ja voittoa tuottamattomien järjestöjen kanssa toteutettu työpaikalla tapahtuva oppiminen pitäisi tehdä osaksi kaikkia ammatillisia peruskoulutuskursseja. |
| --- | --- |

e)

Kumppanuudessa yritysten ja voittoa tuottamattomien järjestöjen kanssa toteutettu työpaikalla tapahtuva oppiminen pitäisi tehdä osaksi kaikkia ammatillisia peruskoulutuskursseja.

| f) | Jäsenvaltioiden olisi tuettava oppisopimustyyppisen koulutuksen kehittämistä ja lisättävä tietoisuutta siitä. |
| --- | --- |

f)

Jäsenvaltioiden olisi tuettava oppisopimustyyppisen koulutuksen kehittämistä ja lisättävä tietoisuutta siitä.

2.   Tehdään elinikäisestä oppimisesta ja liikkuvuudesta totta
   (19)

2.1   
  Koulutukseen pääsy ja tutkintojen suorittaminen joustaviksi

2.1.1   Ammatillinen täydennyskoulutus

Jotta ammatillisen koulutuksen osuutta voitaisiin tehostaa pyrittäessä vertailuarvoon, jonka mukaan 15 prosenttia aikuisista osallistuu koulutukseen vuoteen 2020 mennessä, jäsenvaltioiden olisi

| a) | aktiivisesti kannustettava ihmisiä osallistumaan ammatilliseen täydennyskoulutukseen ja ammatillisen koulutuksen tarjoajia lisäämään täydennyskoulutustarjontaansa, keskittyen erityisesti henkilöihin, jotka joutuvat siirtymään työmarkkinoilla (kuten työntekijät, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa, ja työttömät), sekä muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin; |
| --- | --- |

a)

aktiivisesti kannustettava ihmisiä osallistumaan ammatilliseen täydennyskoulutukseen ja ammatillisen koulutuksen tarjoajia lisäämään täydennyskoulutustarjontaansa, keskittyen erityisesti henkilöihin, jotka joutuvat siirtymään työmarkkinoilla (kuten työntekijät, jotka ovat vaarassa menettää työpaikkansa, ja työttömät), sekä muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin;

| b) | laadittava asianmukainen viitekehys, jolla kannustetaan yrityksiä investoimaan edelleen henkilöstövoimavarojen kehittämiseen ja ammatilliseen täydennyskoulutukseen; |
| --- | --- |

b)

laadittava asianmukainen viitekehys, jolla kannustetaan yrityksiä investoimaan edelleen henkilöstövoimavarojen kehittämiseen ja ammatilliseen täydennyskoulutukseen;

| c) | kannustettava joustaviin koulutusjärjestelyihin (verkko-opiskelu, iltakurssit, työaikana tapahtuva koulutus jne.) koulutukseen pääsyn edistämiseksi erilaisissa elämäntilanteissa ja erilaisiin tarpeisiin mukautumiseksi. Täydennyskoulutuksen olisi katettava kaikentyyppinen oppiminen, mukaan lukien myös yrityksen sisäinen koulutus ja työpaikalla tapahtuva oppiminen, ja naisilla ja miehillä olisi oltava tasavertainen pääsy koulutukseen; |
| --- | --- |

c)

kannustettava joustaviin koulutusjärjestelyihin (verkko-opiskelu, iltakurssit, työaikana tapahtuva koulutus jne.) koulutukseen pääsyn edistämiseksi erilaisissa elämäntilanteissa ja erilaisiin tarpeisiin mukautumiseksi. Täydennyskoulutuksen olisi katettava kaikentyyppinen oppiminen, mukaan lukien myös yrityksen sisäinen koulutus ja työpaikalla tapahtuva oppiminen, ja naisilla ja miehillä olisi oltava tasavertainen pääsy koulutukseen;

| d) | kannustettava oppilaitoksia ja työnantajia yhteistyöhön, erityisesti koulutuksen koskiessa suuria määriä matalan osaamistason työntekijöitä, joilla on korkeintaan ylemmän perusasteen koulutus ja joille on hyötyä järjestelyistä, joissa perustaidot on sisällytetty ammatilliseen koulutukseen; |
| --- | --- |

d)

kannustettava oppilaitoksia ja työnantajia yhteistyöhön, erityisesti koulutuksen koskiessa suuria määriä matalan osaamistason työntekijöitä, joilla on korkeintaan ylemmän perusasteen koulutus ja joille on hyötyä järjestelyistä, joissa perustaidot on sisällytetty ammatilliseen koulutukseen;

| e) | alettava viimeistään vuonna 2015 kehittää kansallisia menettelyjä epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamiseksi ja validoimiseksi, tarpeen mukaan kansallisten tutkintojen viitekehysten tuella. Menettelyissä olisi painotettava tietoja, taitoja ja osaamista riippumatta siitä, missä puitteissa ne on hankittu, esimerkiksi laajassa aikuiskoulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa, työkokemuksen kautta ja vapaaehtoistoiminnassa. Myös sellaiset tiedot, taidot ja osaaminen, jotka eivät välttämättä johda kokonaiseen muodolliseen tutkintoon, olisi otettava paremmin huomioon. Tiivis yhteistyö muiden politiikan alojen, kuten nuoriso-, urheilu-, kulttuuri-, sosiaali- ja työllisyysalojen, kanssa on tältä osin tärkeää; |
| --- | --- |

e)

alettava viimeistään vuonna 2015 kehittää kansallisia menettelyjä epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamiseksi ja validoimiseksi, tarpeen mukaan kansallisten tutkintojen viitekehysten tuella. Menettelyissä olisi painotettava tietoja, taitoja ja osaamista riippumatta siitä, missä puitteissa ne on hankittu, esimerkiksi laajassa aikuiskoulutuksessa, ammatillisessa koulutuksessa, työkokemuksen kautta ja vapaaehtoistoiminnassa. Myös sellaiset tiedot, taidot ja osaaminen, jotka eivät välttämättä johda kokonaiseen muodolliseen tutkintoon, olisi otettava paremmin huomioon. Tiivis yhteistyö muiden politiikan alojen, kuten nuoriso-, urheilu-, kulttuuri-, sosiaali- ja työllisyysalojen, kanssa on tältä osin tärkeää;

| f) | toteutettava erityisiä toimenpiteitä ammatillisen täydennyskoulutuksen osallistumisasteen nostamiseksi sellaisten henkilöiden kohdalla, jotka joutuvat siirtymään työmarkkinoilla, ja sellaisten ryhmien osalta, joiden koulutukseen osallistuminen on vähäistä, kuten naiset, matalan osaamistason työntekijät ja ikääntyneet työntekijät. Erityisesti jäsenvaltioiden olisi pyrittävä investointien avulla saamaan 25–64 -vuotiaiden matalan osaamistason henkilöiden osallistuminen elinikäiseen oppimiseen lähemmäs kyseisen ikäryhmän keskimääräistä osallistumisastetta. |
| --- | --- |

f)

toteutettava erityisiä toimenpiteitä ammatillisen täydennyskoulutuksen osallistumisasteen nostamiseksi sellaisten henkilöiden kohdalla, jotka joutuvat siirtymään työmarkkinoilla, ja sellaisten ryhmien osalta, joiden koulutukseen osallistuminen on vähäistä, kuten naiset, matalan osaamistason työntekijät ja ikääntyneet työntekijät. Erityisesti jäsenvaltioiden olisi pyrittävä investointien avulla saamaan 25–64 -vuotiaiden matalan osaamistason henkilöiden osallistuminen elinikäiseen oppimiseen lähemmäs kyseisen ikäryhmän keskimääräistä osallistumisastetta.

2.1.2   Ammatillinen perus- ja täydennyskoulutus

| a) | Helpotetaan koulutuksesta työelämään ja työpaikasta toiseen siirtymistä tarjoamalla yhdennettyä ohjausta (työllisyys- ja neuvontapalvelut) ja uranhallintataitoja sekä nuorille että aikuisille. Kyseisten palvelujen tarjoajien on ratkaisevan tärkeää voida helposti ja objektiivisesti vaihtaa tietoja ja kehittää ohjauspalvelujen laatua. |
| --- | --- |

a)

Helpotetaan koulutuksesta työelämään ja työpaikasta toiseen siirtymistä tarjoamalla yhdennettyä ohjausta (työllisyys- ja neuvontapalvelut) ja uranhallintataitoja sekä nuorille että aikuisille. Kyseisten palvelujen tarjoajien on ratkaisevan tärkeää voida helposti ja objektiivisesti vaihtaa tietoja ja kehittää ohjauspalvelujen laatua.

| b) | Kehitetään keskiasteen jälkeisen tai korkea-asteen ammatillisen koulutuksen tasoa tai pidetään se eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoa 5 vastaavalla tai tarvittaessa korkeammalla tasolla, ja autetaan saavuttamaan EU:n yleistavoite, joka on 40 prosenttia korkea-asteen tai vastaavan koulutuksen osalta. |
| --- | --- |

b)

Kehitetään keskiasteen jälkeisen tai korkea-asteen ammatillisen koulutuksen tasoa tai pidetään se eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoa 5 vastaavalla tai tarvittaessa korkeammalla tasolla, ja autetaan saavuttamaan EU:n yleistavoite, joka on 40 prosenttia korkea-asteen tai vastaavan koulutuksen osalta.

| c) | Edistetään ammatillisen koulutuksen, yleissivistävän ja korkeakoulutuksen välisiä joustavia väyliä ja lisätään siirtymismahdollisuuksia lujittamalla niiden välisiä yhteyksiä. Tähän pääsemiseksi ja elinikäisen oppimisen osallistumisasteen nostamiseksi jäsenvaltioiden olisi nopeutettava laaja-alaisten, oppimistuloksiin perustuvien kansallisten tutkintojen viitekehysten laatimista ja täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

c)

Edistetään ammatillisen koulutuksen, yleissivistävän ja korkeakoulutuksen välisiä joustavia väyliä ja lisätään siirtymismahdollisuuksia lujittamalla niiden välisiä yhteyksiä. Tähän pääsemiseksi ja elinikäisen oppimisen osallistumisasteen nostamiseksi jäsenvaltioiden olisi nopeutettava laaja-alaisten, oppimistuloksiin perustuvien kansallisten tutkintojen viitekehysten laatimista ja täytäntöönpanoa.

| d) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä eurooppalaisten opintosuoritusjärjestelmien (ECVET ja ECTS) johdonmukaisuuden lisäämiseen. |
| --- | --- |

d)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä eurooppalaisten opintosuoritusjärjestelmien (ECVET ja ECTS) johdonmukaisuuden lisäämiseen.

2.2   
  Kehitetään strateginen lähestymistapa ammatillisen perus- ja täydennyskoulutuksen kansainvälistämiseen ja edistetään kansainvälistä liikkuvuutta

| a) | Talouden globalisaatio kannustaa työnantajia, työntekijöitä ja itsenäisiä yrittäjiä laajentamaan toiminta-aluettaan oman maansa rajojen ulkopuolelle.
  Ammatillisen koulutuksen tarjoajien olisi tuettava niitä tässä lisäämällä oppisisältöihin kansainvälinen ulottuvuus ja perustamalla kansainvälisiä verkostoja kumppanuusoppilaitosten kanssa. |
| --- | --- |

a)

Talouden globalisaatio kannustaa työnantajia, työntekijöitä ja itsenäisiä yrittäjiä laajentamaan toiminta-aluettaan oman maansa rajojen ulkopuolelle.

Ammatillisen koulutuksen tarjoajien olisi tuettava niitä tässä lisäämällä oppisisältöihin kansainvälinen ulottuvuus ja perustamalla kansainvälisiä verkostoja kumppanuusoppilaitosten kanssa.

| b) | Jäsenvaltioiden olisi rohkaistava paikallisia ja alueellisia viranomaisia sekä ammatillisen koulutuksen tarjoajia kannustimien, rahoitusjärjestelyjen (muun muassa EU:n rakennerahastojen käytön) ja parhaiden käytäntöjen levittämisen avulla kehittämään strategioita ammatillisen koulutuksen rajatylittävään yhteistyöhön oppijoiden, opettajien, kouluttajien ja muiden ammatillisen koulutuksen ammattilaisten liikkuvuuden lisäämiseksi. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä ammatillista koulutusta, joka mahdollistaa liikkuvuusjaksot, kuten työharjoittelujaksot, ulkomailla, kannustaa niihin ja mieluiten sisällyttää ne koulutusohjelmaan. |
| --- | --- |

b)

Jäsenvaltioiden olisi rohkaistava paikallisia ja alueellisia viranomaisia sekä ammatillisen koulutuksen tarjoajia kannustimien, rahoitusjärjestelyjen (muun muassa EU:n rakennerahastojen käytön) ja parhaiden käytäntöjen levittämisen avulla kehittämään strategioita ammatillisen koulutuksen rajatylittävään yhteistyöhön oppijoiden, opettajien, kouluttajien ja muiden ammatillisen koulutuksen ammattilaisten liikkuvuuden lisäämiseksi. Jäsenvaltioiden olisi edistettävä ammatillista koulutusta, joka mahdollistaa liikkuvuusjaksot, kuten työharjoittelujaksot, ulkomailla, kannustaa niihin ja mieluiten sisällyttää ne koulutusohjelmaan.

| c) | Jäsenvaltioiden olisi järjestelmällisesti käytettävä ja edistettävä eurooppalaisia avoimuutta lisääviä välineitä, kuten eurooppalaista tutkintojen viitekehystä, ECVET-järjestelmää ja Europass-todistusta kansainvälisen liikkuvuuden edistämiseksi. |
| --- | --- |

c)

Jäsenvaltioiden olisi järjestelmällisesti käytettävä ja edistettävä eurooppalaisia avoimuutta lisääviä välineitä, kuten eurooppalaista tutkintojen viitekehystä, ECVET-järjestelmää ja Europass-todistusta kansainvälisen liikkuvuuden edistämiseksi.

| d) | Jäsenvaltioiden olisi edistettävä sekä oppijoiden että opettajien mahdollisuuksia kieltenoppimiseen ammatillisessa koulutuksessa ja ammatillisen koulutuksen erityistarpeisiin mukautettua kieltenopetusta, painottaen erityisesti vieraiden kielten merkitystä ammatillisen koulutuksen rajatylittävässä yhteistyössä ja kansainvälisessä liikkuvuudessa. |
| --- | --- |

d)

Jäsenvaltioiden olisi edistettävä sekä oppijoiden että opettajien mahdollisuuksia kieltenoppimiseen ammatillisessa koulutuksessa ja ammatillisen koulutuksen erityistarpeisiin mukautettua kieltenopetusta, painottaen erityisesti vieraiden kielten merkitystä ammatillisen koulutuksen rajatylittävässä yhteistyössä ja kansainvälisessä liikkuvuudessa.

3.   Edistetään luovuutta, innovointia ja yrittäjyyttä
   (20)

Edistetään innovointia, luovuutta ja yrittäjyyttä sekä tieto- ja viestintätekniikan käyttöä (sekä ammatillisessa perus- että täydennyskoulutuksessa)

Luovuus ja innovatiivisuus ammatillisessa koulutuksessa, samoin kuin innovatiivisten opetusmenetelmien käyttö, voi kannustaa opiskelijoita pysymään ammatillisessa koulutuksessa pätevöitymiseen asti. Tällä tavoin ammatillinen koulutus voi edesauttaa luovuuden ja innovoinnin edistämisestä koulutuksen avulla 22 päivänä toukokuuta 2008 annettujen neuvoston päätelmien (21) täytäntöönpanoa.

| a) | Jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti kannustettava ammatillisen koulutuksen tarjoajia toimimaan yhteistyössä innovatiivisten yritysten, design-keskusten, kulttuurialan ja korkea-asteen oppilaitosten kanssa ”osaamiskumppanuuksien” muodostamiseksi. Tämä auttaisi niitä hankkimaan arvokasta näkemystä uudesta kehityksestä ja osaamistarpeista sekä kehittämään ammatillista huippuosaamista ja innovointia. Tällaiset kumppanuudet voisivat myös auttaa kokemuspohjaisten oppimismenetelmien käyttöönotossa ja kannustaa kokeiluihin ja opetussuunnitelmien mukauttamiseen. |
| --- | --- |

a)

Jäsenvaltioiden olisi aktiivisesti kannustettava ammatillisen koulutuksen tarjoajia toimimaan yhteistyössä innovatiivisten yritysten, design-keskusten, kulttuurialan ja korkea-asteen oppilaitosten kanssa ”osaamiskumppanuuksien” muodostamiseksi. Tämä auttaisi niitä hankkimaan arvokasta näkemystä uudesta kehityksestä ja osaamistarpeista sekä kehittämään ammatillista huippuosaamista ja innovointia. Tällaiset kumppanuudet voisivat myös auttaa kokemuspohjaisten oppimismenetelmien käyttöönotossa ja kannustaa kokeiluihin ja opetussuunnitelmien mukauttamiseen.

| b) | Tieto- ja viestintätekniikkaa olisi käytettävä maksimoimaan koulutukseen pääsy ja edistämään aktiivista oppimista sekä kehittämään uusia menetelmiä sekä työpaikoilla että koulussa annettavassa ammatillisessa koulutuksessa. |
| --- | --- |

b)

Tieto- ja viestintätekniikkaa olisi käytettävä maksimoimaan koulutukseen pääsy ja edistämään aktiivista oppimista sekä kehittämään uusia menetelmiä sekä työpaikoilla että koulussa annettavassa ammatillisessa koulutuksessa.

| c) | Jäsenvaltioiden olisi tuettava aloitteita, joilla pyritään edistämään yrittäjyyttä sekä ammatillisessa perus- että täydennyskoulutuksessa, tiiviissä yhteistyössä työnantajien, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja kansallisten yritystukipalvelujen kanssa. Tätä varten niiden olisi kannustettava asianmukaisen rahoituksen myöntämistä esimerkiksi opetusmateriaaliin, tukivälineisiin ja opiskelijoiden perustamiin pienoisyrityksiin ja pyrittävä tehostamaan alueellista yhteistyötä. |
| --- | --- |

c)

Jäsenvaltioiden olisi tuettava aloitteita, joilla pyritään edistämään yrittäjyyttä sekä ammatillisessa perus- että täydennyskoulutuksessa, tiiviissä yhteistyössä työnantajien, ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja kansallisten yritystukipalvelujen kanssa. Tätä varten niiden olisi kannustettava asianmukaisen rahoituksen myöntämistä esimerkiksi opetusmateriaaliin, tukivälineisiin ja opiskelijoiden perustamiin pienoisyrityksiin ja pyrittävä tehostamaan alueellista yhteistyötä.

| d) | Jäsenvaltioiden olisi tuettava tuoreita ja tulevia yrittäjiä kannustamalla ammatillisen koulutuksen suorittaneiden aloittelevia yrityksiä ja edistämällä nuorten yrittäjien oppimiseen liittyvää liikkuvuutta. |
| --- | --- |

d)

Jäsenvaltioiden olisi tuettava tuoreita ja tulevia yrittäjiä kannustamalla ammatillisen koulutuksen suorittaneiden aloittelevia yrityksiä ja edistämällä nuorten yrittäjien oppimiseen liittyvää liikkuvuutta.

4.   Edistetään tasapuolisuutta, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aktiivista kansalaisuutta
   (22)

Osallistava ammatillinen perus- ja täydennyskoulutus

Jäsenvaltioiden olisi tarjottava ammatillista koulutusta, joka lisää ihmisten työllistyvyyttä (lyhyellä ja pitkällä aikavälillä), jonka ansiosta he voivat parantaa urakehitystään, saada tyydyttävää työkokemusta, itseluottamusta, ammattiylpeyttä ja ammatillista luotettavuutta ja joka antaa mahdollisuuksia kasvuun heidän ammatillisessa ja henkilökohtaisessa elämässään. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi jäsenvaltioiden olisi

| a) | taattava, että ammatillinen peruskoulutus antaa oppijoille sekä ammatillista erityisosaamista että laajempia avaintaitoja, myös laaja-alaisia taitoja, joiden ansiosta he voivat suorittaa jatkokoulutusta (ammatillista tai korkea-asteen koulutusta) ja jotka tukevat uravalintoja, osallistumista työmarkkinoille ja siirtymiä työmarkkinoilla. Ammatillisessa koulutuksessa hankittujen tietojen, taitojen ja osaamisen ansiosta koulutuksen suorittaneiden pitäisi kyetä hallitsemaan uraansa ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan; |
| --- | --- |

a)

taattava, että ammatillinen peruskoulutus antaa oppijoille sekä ammatillista erityisosaamista että laajempia avaintaitoja, myös laaja-alaisia taitoja, joiden ansiosta he voivat suorittaa jatkokoulutusta (ammatillista tai korkea-asteen koulutusta) ja jotka tukevat uravalintoja, osallistumista työmarkkinoille ja siirtymiä työmarkkinoilla. Ammatillisessa koulutuksessa hankittujen tietojen, taitojen ja osaamisen ansiosta koulutuksen suorittaneiden pitäisi kyetä hallitsemaan uraansa ja osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan;

| b) | varmistettava, että aikuiskoulutusjärjestelmillä edistetään avaintaitojen hankkimista ja niiden myöhempää kehittämistä. Tämä voidaan toteuttaa yhteistyössä esim. ammatillisen koulutuksen tarjoajien, paikallisyhteisöjen tai kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

b)

varmistettava, että aikuiskoulutusjärjestelmillä edistetään avaintaitojen hankkimista ja niiden myöhempää kehittämistä. Tämä voidaan toteuttaa yhteistyössä esim. ammatillisen koulutuksen tarjoajien, paikallisyhteisöjen tai kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa;

| c) | maksimoitava ammatillisen koulutuksen myötävaikutus koulunkäyntinsä keskeyttävien osuuden pienentämiseen alle 10 prosenttiin yhdistelemällä sekä ennaltaehkäiseviä että korjaavia toimenpiteitä. Tämä voidaan saavuttaa esimerkiksi työmarkkinarelevantilla ammatillisella koulutuksella, lisäämällä työssäoppimista ja oppisopimuskoulutusta, joustavilla oppimispoluilla, tehokkaalla ohjauksella ja neuvonnalla sekä oppisisällöillä ja menetelmillä, joissa otetaan huomioon nuorten elämäntyyli ja kiinnostuksen kohteet säilyttäen samalla ammatillisen koulutuksen korkeatasoiset laatuvaatimukset; |
| --- | --- |

c)

maksimoitava ammatillisen koulutuksen myötävaikutus koulunkäyntinsä keskeyttävien osuuden pienentämiseen alle 10 prosenttiin yhdistelemällä sekä ennaltaehkäiseviä että korjaavia toimenpiteitä. Tämä voidaan saavuttaa esimerkiksi työmarkkinarelevantilla ammatillisella koulutuksella, lisäämällä työssäoppimista ja oppisopimuskoulutusta, joustavilla oppimispoluilla, tehokkaalla ohjauksella ja neuvonnalla sekä oppisisällöillä ja menetelmillä, joissa otetaan huomioon nuorten elämäntyyli ja kiinnostuksen kohteet säilyttäen samalla ammatillisen koulutuksen korkeatasoiset laatuvaatimukset;

| d) | toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tasapuolinen pääsy koulutukseen, erityisesti syrjäytymisvaarassa oleville henkilöille ja ryhmille sekä varsinkin matalan osaamistason tai ammattitaidottomille henkilöille, henkilöille, joilla on erityistarpeita tai joiden lähtökohdat ovat muita heikommat, sekä ikääntyneille työntekijöille. Tällaisten ryhmien osallistumista ammatilliseen koulutukseen olisi helpotettava ja kannustettava taloudellisesti tai muilla tavoin ja validoimalla epävirallinen ja arkioppiminen, sekä tarjoamalla joustavia oppimispolkuja; |
| --- | --- |

d)

toteutettava asianmukaiset toimenpiteet, joilla varmistetaan tasapuolinen pääsy koulutukseen, erityisesti syrjäytymisvaarassa oleville henkilöille ja ryhmille sekä varsinkin matalan osaamistason tai ammattitaidottomille henkilöille, henkilöille, joilla on erityistarpeita tai joiden lähtökohdat ovat muita heikommat, sekä ikääntyneille työntekijöille. Tällaisten ryhmien osallistumista ammatilliseen koulutukseen olisi helpotettava ja kannustettava taloudellisesti tai muilla tavoin ja validoimalla epävirallinen ja arkioppiminen, sekä tarjoamalla joustavia oppimispolkuja;

| e) | edistettävä aktiivista kansalaisuutta ammatillisessa koulutuksessa, esimerkiksi kannustamalla ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen välisiä kumppanuuksia tai edistämällä kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti oppijoiden edustusta ammatillisissa oppilaitoksissa. Tällaisilla edistämistoimilla voidaan edesauttaa vapaaehtoistoiminnassa hankittujen taitojen ja osaamisen validoimista. |
| --- | --- |

e)

edistettävä aktiivista kansalaisuutta ammatillisessa koulutuksessa, esimerkiksi kannustamalla ammatillisen koulutuksen tarjoajien ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen välisiä kumppanuuksia tai edistämällä kansallisen lainsäädännön ja käytännön mukaisesti oppijoiden edustusta ammatillisissa oppilaitoksissa. Tällaisilla edistämistoimilla voidaan edesauttaa vapaaehtoistoiminnassa hankittujen taitojen ja osaamisen validoimista.

5.   Laaja-alaiset tavoitteet, joilla tuetaan neljää strategista tavoitetta

a)   Laajennetaan ammatillisen koulutuksen sidosryhmien osallistumista ja lisätään ammatillista koulutusta koskevan eurooppalaisen yhteistyön saavutusten näkyvyyttä– Ammatillisen koulutuksen sidosryhmien laajempi osallistuminen edellyttää ammatillista koulutusta koskevan eurooppalaisen yhteistyön saavutusten parempaa näkyvyyttä. Euroopan komission ja jäsenvaltioiden olisi näin ollen harkittava investoimista selkeään ja erilaisille sidosryhmille kansallisella ja Euroopan tasolla kohdennettuun viestintään. Saatavilla olevien EU:n välineiden käytön helpottamiseksi oppijoiden ja kaikkien osapuolten olisi saatava runsaasti omiin tarpeisiinsa räätälöityä tietoa.

b)   Avoimuuden, tunnustamisen, laadunvarmistuksen ja liikkuvuuden eurooppalaisten ja kansallisten välineiden koordinoitu hallinnointi– Neljän strategisen tavoitteen mukaisesti avoimuuden, tunnustamisen, laadunvarmistuksen ja liikkuvuuden erilaisten eurooppalaisten ja kansallisten välineiden johdonmukaisen ja toisiaan täydentävän käytön pitäisi olla jäsenvaltioiden tärkeimpiä painopisteitä lähivuosina. Näitä välineitä on hallinnoitava koordinoidusti Kööpenhaminan prosessin mukaisesti, ja synergiaa Bolognan prosessin välineiden ja periaatteiden kanssa on vahvistettava.

c)   Tehostetaan yhteistyötä ammatillista koulutusta koskevan politiikan ja muiden asiaankuuluvien politiikan alojen välillä– Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission olisi tehostettava yhteistyötä ammatillista koulutusta koskevan politiikan ja muiden politiikan alojen (kuten työllisyys, talousasiat, tutkimus ja innovointi, sosiaaliasiat, nuoriso, urheilu ja kulttuuri) välillä Eurooppa 2020 -strategian yhdennettyjen suuntaviivojen noudattamiseksi ja osaamisen ja tutkintojen tunnustamisen helpottamiseksi.

d)   Parannetaan ammatillista koulutusta koskevassa EU:n päätöksenteossa käytettävien tietojen laatua ja vertailtavuutta– Ammatillista koulutusta koskevan EU:n päätöksenteon olisi perustuttava olemassa oleviin vertailukelpoisiin tietoihin. Tätä varten ja elinikäisen oppimisen ohjelmaa hyödyntäen jäsenvaltioiden olisi kerättävä merkityksellisiä ja luotettavia tietoja ammatillisesta koulutuksesta, myös liikkuvuudesta ammatillisessa koulutuksessa, ja annettava ne Eurostatin saataville. Jäsenvaltioiden ja komission olisi yhdessä sovittava, mitkä tiedot olisi annettava käyttöön ensimmäisenä.

e)   EU:n tuen oikea käyttö– EU:n rakennerahastoja ja elinikäisen oppimisen ohjelmaa olisi käytettävä ammatillista koulutusta varten hyväksyttyjen painopisteiden tukemiseen, kansainvälinen liikkuvuus ja jäsenvaltioissa toteutetut uudistukset mukaan luettuina.

III   KÖÖPENHAMINAN PROSESSIN HALLINNOINTIA JA SIIHEN SITOUTUMISTA OHJAAVAT PERIAATTEET

| — | Jäsenvaltioiden olisi vahvasti sitouduttava panemaan täytäntöön Kööpenhaminan prosessin päätavoitteet Eurooppa 2020 -strategian mukaisten kansallisten uudistusohjelmien puitteissa. |
| --- | --- |

—

Jäsenvaltioiden olisi vahvasti sitouduttava panemaan täytäntöön Kööpenhaminan prosessin päätavoitteet Eurooppa 2020 -strategian mukaisten kansallisten uudistusohjelmien puitteissa.

| — | Kööpenhaminan prosessin mukainen raportointi olisi sisällytettävä strategisten ET 2020 -puitteiden mukaiseen raportointiin. Tämä olisi tehokkain tapa edistää Eurooppa 2020 -strategiaa koskevaa raportointia ja lisätä ammatillisen koulutuksen näkyvyyttä elinikäisessä oppimisessa. |
| --- | --- |

—

Kööpenhaminan prosessin mukainen raportointi olisi sisällytettävä strategisten ET 2020 -puitteiden mukaiseen raportointiin. Tämä olisi tehokkain tapa edistää Eurooppa 2020 -strategiaa koskevaa raportointia ja lisätä ammatillisen koulutuksen näkyvyyttä elinikäisessä oppimisessa.

| — | Yhteistyötä ammatillisen koulutuksen alalla olisi tehostettava. Avointa koordinointimenetelmää olisi edelleen käytettävä tällaisen yhteistyön pääasiallisena mekanismina. Kansallisten politiikkojen kehitystä pitäisi tukea vertaisoppimisen ja innovatiivisten hankkeiden avulla. |
| --- | --- |

—

Yhteistyötä ammatillisen koulutuksen alalla olisi tehostettava. Avointa koordinointimenetelmää olisi edelleen käytettävä tällaisen yhteistyön pääasiallisena mekanismina. Kansallisten politiikkojen kehitystä pitäisi tukea vertaisoppimisen ja innovatiivisten hankkeiden avulla.

| — | Ammatillisesta koulutuksesta vastaavien johtavien virkamiesten (DGVT), Euroopan tason työmarkkinaosapuolten ja ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean (ACVT) olisi edelleen osallistuttava aktiivisesti Kööpenhaminan prosessin hallinnointiin. |
| --- | --- |

—

Ammatillisesta koulutuksesta vastaavien johtavien virkamiesten (DGVT), Euroopan tason työmarkkinaosapuolten ja ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean (ACVT) olisi edelleen osallistuttava aktiivisesti Kööpenhaminan prosessin hallinnointiin.

| — | Cedefopin ja Euroopan koulutussäätiön (ETF) olisi edelleen tuettava politiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa, raportoitava edistymisestä strategisten tavoitteiden ja lyhyen aikavälin tavoitteiden saavuttamisessa sekä annettava näyttöä ammatillista koulutusta koskevan päätöksenteon tueksi. |
| --- | --- |

—

Cedefopin ja Euroopan koulutussäätiön (ETF) olisi edelleen tuettava politiikan kehittämistä ja täytäntöönpanoa, raportoitava edistymisestä strategisten tavoitteiden ja lyhyen aikavälin tavoitteiden saavuttamisessa sekä annettava näyttöä ammatillista koulutusta koskevan päätöksenteon tueksi.

| — | Ammatillista koulutusta tarjoavia organisaatioita olisi kannustettava tekemään yhteistyötä Euroopan tasolla edellä mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

Ammatillista koulutusta tarjoavia organisaatioita olisi kannustettava tekemään yhteistyötä Euroopan tasolla edellä mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi.

| — | Poliittinen vuoropuhelu ja kokemustenvaihto globaalien kumppaniemme kanssa voi auttaa vastaamaan nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. Vaihtoa ja yhteistyötä mahdollisten ehdokasmaiden kanssa, naapuruuspolitiikkaan kuuluvien maiden kanssa ETF:n avustuksella ja kansainvälisten järjestöjen, erityisesti OECD:n, Euroopan neuvoston, Kansainvälisen työjärjestön ja Unescon kanssa, olisi lisättävä. Olisi varmistettava, että kaikilla jäsenvaltioilla on oikeus osallistua tällaiseen toimintaan. |
| --- | --- |

—

Poliittinen vuoropuhelu ja kokemustenvaihto globaalien kumppaniemme kanssa voi auttaa vastaamaan nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. Vaihtoa ja yhteistyötä mahdollisten ehdokasmaiden kanssa, naapuruuspolitiikkaan kuuluvien maiden kanssa ETF:n avustuksella ja kansainvälisten järjestöjen, erityisesti OECD:n, Euroopan neuvoston, Kansainvälisen työjärjestön ja Unescon kanssa, olisi lisättävä. Olisi varmistettava, että kaikilla jäsenvaltioilla on oikeus osallistua tällaiseen toimintaan.

| — | Kansallisten hallitusten ja työmarkkinaosapuolten säännöllisten tilannekatsausten laatimisen helpottamiseksi olisi laadittava luettelo lyhyen aikavälin tavoitteista. |
| --- | --- |

—

Kansallisten hallitusten ja työmarkkinaosapuolten säännöllisten tilannekatsausten laatimisen helpottamiseksi olisi laadittava luettelo lyhyen aikavälin tavoitteista.

IV   LYHYEN AIKAVÄLIN TAVOITTEET 2011–2014

Edellä mainittujen tavoitteiden perusteella ja kunnioittaen täysin jäsenvaltioiden vastuuta koulutusjärjestelmiensä järjestämisestä ja sisällöstä, on määritelty lyhyen aikavälin tavoitteita seuraaviksi neljäksi vuodeksi (2011–2014) (23). Tavoitteet ovat seuraavat:

1.   Parannetaan ammatillisen koulutuksen laatua ja tehokkuutta – lisätään sen houkuttelevuutta ja relevanssia

1.1   
  Lisätään houkuttelevuutta ja huippuosaamista

Kansalliset toimet

| a) | Järjestetään toimintaa, jolla edistetään ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta ja huippuosaamista ja johon voi kuulua tiedotuskampanjoita ja ammattitaitokilpailuja. |
| --- | --- |

a)

Järjestetään toimintaa, jolla edistetään ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta ja huippuosaamista ja johon voi kuulua tiedotuskampanjoita ja ammattitaitokilpailuja.

| b) | Tuetaan toimintaa, jossa oppivelvollisuuttaan suorittavat nuoret oppilaat voivat tutustua ammattialoihin ja uramahdollisuuksiin. |
| --- | --- |

b)

Tuetaan toimintaa, jossa oppivelvollisuuttaan suorittavat nuoret oppilaat voivat tutustua ammattialoihin ja uramahdollisuuksiin.

EU:n tuki:

| — | Toimintapoliittinen asiakirja ammatillisen huippuosaamisen roolista älykkäässä ja kestävässä kasvussa; |
| --- | --- |

—

Toimintapoliittinen asiakirja ammatillisen huippuosaamisen roolista älykkäässä ja kestävässä kasvussa;

| — | Harkitaan EU:n tukea ammatillisen koulutuksen edistämiskampanjoille, muun muassa Eurobarometri ammatillisen koulutuksen houkuttelevuudesta; |
| --- | --- |

—

Harkitaan EU:n tukea ammatillisen koulutuksen edistämiskampanjoille, muun muassa Eurobarometri ammatillisen koulutuksen houkuttelevuudesta;

| — | Ammattitaitokilpailujen kannustaminen Euroopassa ja/tai maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

—

Ammattitaitokilpailujen kannustaminen Euroopassa ja/tai maailmanlaajuisesti.

1.2   
  Parannetaan laatua ja relevanssia

Kansalliset toimet

| a) | Toteutetaan riittävät toimenpiteet EQAVET-suosituksen panemiseksi täytäntöön ja edistytään ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen kansallisten viitekehysten laatimisessa. |
| --- | --- |

a)

Toteutetaan riittävät toimenpiteet EQAVET-suosituksen panemiseksi täytäntöön ja edistytään ammatillisen koulutuksen laadunvarmistuksen kansallisten viitekehysten laatimisessa.

| b) | Varmistetaan tarpeen mukaan, että avaintaidot ja uranhallintataidot kuuluvat asianmukaisella tavalla ammatillisen peruskoulutuksen opetussuunnitelmiin ja että niiden hankkiminen on mahdollista ammatillisessa täydennyskoulutuksessa. |
| --- | --- |

b)

Varmistetaan tarpeen mukaan, että avaintaidot ja uranhallintataidot kuuluvat asianmukaisella tavalla ammatillisen peruskoulutuksen opetussuunnitelmiin ja että niiden hankkiminen on mahdollista ammatillisessa täydennyskoulutuksessa.

| c) | Hallitusten, työmarkkinaosapuolten ja ammatillisen koulutuksen tarjoajien olisi huolehdittava tarvittavista järjestelyistä, joilla:






  — | maksimoidaan työpaikalla tapahtuva oppiminen, oppisopimuskoulutus mukaan lukien, jotta oppisopimusoppilaiden määrä Euroopassa lisääntyisi vuoteen 2012 mennessä; |
| --- | --- | --- |

c)

Hallitusten, työmarkkinaosapuolten ja ammatillisen koulutuksen tarjoajien olisi huolehdittava tarvittavista järjestelyistä, joilla:

—

maksimoidaan työpaikalla tapahtuva oppiminen, oppisopimuskoulutus mukaan lukien, jotta oppisopimusoppilaiden määrä Euroopassa lisääntyisi vuoteen 2012 mennessä;

| — | luodaan tilaisuuksia liikkuvuuden ja yhteistyön lisäämiseen ammatillisten oppilaitosten ja yritysten (liikeyritysten ja voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen) välillä, esimerkiksi järjestämällä opettajille harjoittelujaksoja yrityksissä; |
| --- | --- |

—

luodaan tilaisuuksia liikkuvuuden ja yhteistyön lisäämiseen ammatillisten oppilaitosten ja yritysten (liikeyritysten ja voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen) välillä, esimerkiksi järjestämällä opettajille harjoittelujaksoja yrityksissä;

| — | annetaan ammatillisille oppilaitoksille palautetta ammatillisen koulutuksen suorittaneiden työllistyvyydestä. |
| --- | --- |

—

annetaan ammatillisille oppilaitoksille palautetta ammatillisen koulutuksen suorittaneiden työllistyvyydestä.

| d) | Jatketaan työtä sellaisten järjestelmien perustamiseksi, joilla seurataan siirtymistä oppimisesta työhön. |
| --- | --- |

d)

Jatketaan työtä sellaisten järjestelmien perustamiseksi, joilla seurataan siirtymistä oppimisesta työhön.

EU:n tuki:

| — | Ohjaus ja tekninen tuki EQAVET-viitekehyksen täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

—

Ohjaus ja tekninen tuki EQAVET-viitekehyksen täytäntöönpanoa varten;

| — | EQAVET-viitekehyksen kansallisen täytäntöönpanon tarkistus vuonna 2013; |
| --- | --- |

—

EQAVET-viitekehyksen kansallisen täytäntöönpanon tarkistus vuonna 2013;

| — | Laadunvarmistushankkeiden aihekohtainen verkostoituminen Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

—

Laadunvarmistushankkeiden aihekohtainen verkostoituminen Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa;

| — | Käsikirja tai tutkimus toimivista työpaikalla tapahtuvan oppimisen malleista (Cedefopin tuella); |
| --- | --- |

—

Käsikirja tai tutkimus toimivista työpaikalla tapahtuvan oppimisen malleista (Cedefopin tuella);

| — | Vahvistetaan taitojen ja osaamisen kehityssuuntausten ennakointia laatimalla osaamisennusteita (Cedefop) ja perustamalla eurooppalaisia osaamisneuvostoja; |
| --- | --- |

—

Vahvistetaan taitojen ja osaamisen kehityssuuntausten ennakointia laatimalla osaamisennusteita (Cedefop) ja perustamalla eurooppalaisia osaamisneuvostoja;

| — | Kehitetään koulutuselämän ja työelämän yhdistämiseksi yhteinen sanasto (ESCO), joka noudattaa muita EU:n välineitä, kuten eurooppalaista tutkintojen viitekehystä; |
| --- | --- |

—

Kehitetään koulutuselämän ja työelämän yhdistämiseksi yhteinen sanasto (ESCO), joka noudattaa muita EU:n välineitä, kuten eurooppalaista tutkintojen viitekehystä;

| — | Harkitaan työllistyvyyttä koskevan EU:n vertailuarvon hyväksymistä komission ehdotuksen pohjalta; |
| --- | --- |

—

Harkitaan työllistyvyyttä koskevan EU:n vertailuarvon hyväksymistä komission ehdotuksen pohjalta;

| — | Parhaiden käytäntöjen ja perusperiaatteiden työstäminen ammatillisen koulutuksen muuttuvien opettaja- ja kouluttajaprofiilien osalta (yhdessä Cedefopin kanssa). |
| --- | --- |

—

Parhaiden käytäntöjen ja perusperiaatteiden työstäminen ammatillisen koulutuksen muuttuvien opettaja- ja kouluttajaprofiilien osalta (yhdessä Cedefopin kanssa).

2.   Tehdään elinikäisestä oppimisesta ja liikkuvuudesta totta

2.1   
  Tuetaan elinikäistä oppimista

Kansalliset toimet

| a) | Jotta ammatillisen koulutuksen myötävaikutus kyettäisiin maksimoimaan pyrittäessä ET 2020 -puitteiden vertailuarvoon, jonka mukaan 15 prosenttia aikuisista osallistuu elinikäiseen oppimiseen, tarkistetaan kaikkien sidosryhmien kannustimien, oikeuksien ja velvollisuuksien käyttöä ja toteutetaan asianmukaisia toimia ammatilliseen täydennyskoulutukseen osallistumisen kannustamiseksi. |
| --- | --- |

a)

Jotta ammatillisen koulutuksen myötävaikutus kyettäisiin maksimoimaan pyrittäessä ET 2020 -puitteiden vertailuarvoon, jonka mukaan 15 prosenttia aikuisista osallistuu elinikäiseen oppimiseen, tarkistetaan kaikkien sidosryhmien kannustimien, oikeuksien ja velvollisuuksien käyttöä ja toteutetaan asianmukaisia toimia ammatilliseen täydennyskoulutukseen osallistumisen kannustamiseksi.

| b) | Pannaan täytäntöön eurooppalaista tutkintojen viitekehystä koskeva suositus:






  — | kehitetään laaja-alaiset kansalliset tutkintojen viitekehykset oppimistuloksiin perustuvan lähestymistavan pohjalta. Hyödynnetään kansallista tutkintojen viitekehystä niin, että saadaan aikaan enemmän siirtymismahdollisuuksia ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen välillä, että voidaan kehittää ammatillista koulutusta soveltuvaksi eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen keskiasteen jälkeisille tai korkeammille tasoille tai että voidaan pitää se näillä tasoilla ja että kyetään toteuttamaan joustavia oppimispolkuja; |
| --- | --- | --- |

b)

Pannaan täytäntöön eurooppalaista tutkintojen viitekehystä koskeva suositus:

—

kehitetään laaja-alaiset kansalliset tutkintojen viitekehykset oppimistuloksiin perustuvan lähestymistavan pohjalta. Hyödynnetään kansallista tutkintojen viitekehystä niin, että saadaan aikaan enemmän siirtymismahdollisuuksia ammatillisen koulutuksen ja korkeakoulutuksen välillä, että voidaan kehittää ammatillista koulutusta soveltuvaksi eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen keskiasteen jälkeisille tai korkeammille tasoille tai että voidaan pitää se näillä tasoilla ja että kyetään toteuttamaan joustavia oppimispolkuja;

| — | mukautetaan kansallisten tutkintojen viitekehysten tasot eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoihin vuoteen 2012 mennessä. |
| --- | --- |

—

mukautetaan kansallisten tutkintojen viitekehysten tasot eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tasoihin vuoteen 2012 mennessä.

| c) | Kehitetään ja edistetään epävirallisen ja arkioppimisen validointimenettelyjen käyttöä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tai kansallisten tutkintojen viitekehysten ja ohjeiden tuella. |
| --- | --- |

c)

Kehitetään ja edistetään epävirallisen ja arkioppimisen validointimenettelyjen käyttöä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen tai kansallisten tutkintojen viitekehysten ja ohjeiden tuella.

| d) | Tarjotaan yhdennettyjä (koulutus- ja työllisyysalan) ohjauspalveluja niin, että ne liittyvät läheisesti työmarkkinoiden tarpeisiin. |
| --- | --- |

d)

Tarjotaan yhdennettyjä (koulutus- ja työllisyysalan) ohjauspalveluja niin, että ne liittyvät läheisesti työmarkkinoiden tarpeisiin.

| e) | ECVET-järjestelmän täytäntöönpano: ks. jäljempänä kohta 2.2. |
| --- | --- |

e)

ECVET-järjestelmän täytäntöönpano: ks. jäljempänä kohta 2.2.

EU:n tuki:

| — | Toimintapoliittinen käsikirja ammatilliseen täydennyskoulutukseen pääsystä ja osallistumisesta; |
| --- | --- |

—

Toimintapoliittinen käsikirja ammatilliseen täydennyskoulutukseen pääsystä ja osallistumisesta;

| — | Ohjaus ja tekninen tuki eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanossa, erityisesti oppimistuloksiin perustuvan lähestymistavan soveltamiseksi; |
| --- | --- |

—

Ohjaus ja tekninen tuki eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanossa, erityisesti oppimistuloksiin perustuvan lähestymistavan soveltamiseksi;

| — | Cedefop ja ETF kartoittavat kehitystä kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä; |
| --- | --- |

—

Cedefop ja ETF kartoittavat kehitystä kansallisissa tutkintojen viitekehyksissä;

| — | Neuvoston suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (2011); |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista (2011);

| — | Tilanneselvitys elinikäistä ohjausta koskevien politiikkojen, järjestelmien ja käytäntöjen määrittelystä, –2011 (Cedefop, ETF ja elinikäistä ohjausta koskevien politiikkojen verkosto ELGPN). |
| --- | --- |

—

Tilanneselvitys elinikäistä ohjausta koskevien politiikkojen, järjestelmien ja käytäntöjen määrittelystä, –2011 (Cedefop, ETF ja elinikäistä ohjausta koskevien politiikkojen verkosto ELGPN).

2.2   
  Tehostetaan liikkuvuutta

Kansalliset toimet

| a) | Edistetään ECVET-järjestelmän täytäntöönpanoa suosituksen mukaisesti ja osallistutaan ECVET-järjestelmän testaamiseen liikkuvuuden osalta. |
| --- | --- |

a)

Edistetään ECVET-järjestelmän täytäntöönpanoa suosituksen mukaisesti ja osallistutaan ECVET-järjestelmän testaamiseen liikkuvuuden osalta.

| b) | Toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä, joilla tuetaan liikkuvuutta ammatillisessa koulutuksessa, esimerkiksi:






  — | kannustetaan useampia ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijoita ja alan ammattilaisia osallistumaan kansainväliseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- | --- |

b)

Toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä, joilla tuetaan liikkuvuutta ammatillisessa koulutuksessa, esimerkiksi:

—

kannustetaan useampia ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijoita ja alan ammattilaisia osallistumaan kansainväliseen liikkuvuuteen;

| — | kannustetaan paikallis- ja alueviranomaisia sekä ammatillisen koulutuksen tarjoajia kehittämään kansainvälistymiskulttuuria ja kansainvälistymisstrategioita, rajatylittävä liikkuvuus mukaan luettuna; |
| --- | --- |

—

kannustetaan paikallis- ja alueviranomaisia sekä ammatillisen koulutuksen tarjoajia kehittämään kansainvälistymiskulttuuria ja kansainvälistymisstrategioita, rajatylittävä liikkuvuus mukaan luettuna;

| — | puututaan oppisopimusoppilaiden ja harjoittelijoiden kansainvälistä liikkuvuutta haittaaviin oikeudellisiin ja hallinnollisiin esteisiin; |
| --- | --- |

—

puututaan oppisopimusoppilaiden ja harjoittelijoiden kansainvälistä liikkuvuutta haittaaviin oikeudellisiin ja hallinnollisiin esteisiin;

| — | kannustetaan ammatillisia yhdistyksiä, elinkeinoelämän järjestöjä ja muita asiaankuuluvia organisaatioita tukemaan vastaanottavia ja lähettäviä yrityksiä asianmukaisten olojen järjestämisessä kansainväliseen liikkuvuuteen osallistuville oppisopimusoppilaille ja harjoittelijoille; |
| --- | --- |

—

kannustetaan ammatillisia yhdistyksiä, elinkeinoelämän järjestöjä ja muita asiaankuuluvia organisaatioita tukemaan vastaanottavia ja lähettäviä yrityksiä asianmukaisten olojen järjestämisessä kansainväliseen liikkuvuuteen osallistuville oppisopimusoppilaille ja harjoittelijoille;

| — | varmistetaan mahdollisuudet kielten oppimiseen ja kulttuurienvälisten taitojen omaksumiseen ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmissa; |
| --- | --- |

—

varmistetaan mahdollisuudet kielten oppimiseen ja kulttuurienvälisten taitojen omaksumiseen ammatillisen koulutuksen opetussuunnitelmissa;

| — | hyödynnetään optimaalisesti muita EU:n välineitä (esim. eurooppalainen tutkintojen viitekehys, EQAVET, Europass) tutkintojen ja osaamisen vastavuoroisen tunnustamisen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

—

hyödynnetään optimaalisesti muita EU:n välineitä (esim. eurooppalainen tutkintojen viitekehys, EQAVET, Europass) tutkintojen ja osaamisen vastavuoroisen tunnustamisen tehostamiseksi.

EU:n tuki:

| — | Ohjeet ja tekninen tuki ECVET-järjestelmän täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

—

Ohjeet ja tekninen tuki ECVET-järjestelmän täytäntöönpanoa varten;

| — | ECVET-järjestelmän täytäntöönpanon tarkistaminen määräajoin (yhdessä Cedefopin kanssa); |
| --- | --- |

—

ECVET-järjestelmän täytäntöönpanon tarkistaminen määräajoin (yhdessä Cedefopin kanssa);

| — | ECVET-hankkeiden aihekohtainen verkostoituminen Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

—

ECVET-hankkeiden aihekohtainen verkostoituminen Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa;

| — | Suositus oppimiseen liittyvästä liikkuvuudesta (2011); |
| --- | --- |

—

Suositus oppimiseen liittyvästä liikkuvuudesta (2011);

| — | Harkitaan EU:n vertailuarvon hyväksymistä liikkuvuudelle ammatillisessa koulutuksessa komission ehdotuksen pohjalta (2011); |
| --- | --- |

—

Harkitaan EU:n vertailuarvon hyväksymistä liikkuvuudelle ammatillisessa koulutuksessa komission ehdotuksen pohjalta (2011);

| — | Ehdotus harjoittelujaksojen laatua koskevaksi viitekehykseksi; |
| --- | --- |

—

Ehdotus harjoittelujaksojen laatua koskevaksi viitekehykseksi;

| — | Edistetään oppisopimusoppilaiden liikkuvuutta muun muassa sitä tukevan portaalin avulla elinikäisen oppimisen ohjelman tai Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

—

Edistetään oppisopimusoppilaiden liikkuvuutta muun muassa sitä tukevan portaalin avulla elinikäisen oppimisen ohjelman tai Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa;

| — | Eurooppalaisen osaamispassin kehittäminen osana Europassia vuoteen 2012 mennessä. |
| --- | --- |

—

Eurooppalaisen osaamispassin kehittäminen osana Europassia vuoteen 2012 mennessä.

3.   Edistetään luovuutta, innovointia ja yrittäjyyttä

Kansalliset toimet

| a) | Kannustetaan luovuus- ja innovaatiokumppanuuksia (ammatillisen koulutuksen tarjoajat, korkea-asteen oppilaitokset ja suunnittelu-, taide-, tutkimus- ja innovaatiokeskukset). |
| --- | --- |

a)

Kannustetaan luovuus- ja innovaatiokumppanuuksia (ammatillisen koulutuksen tarjoajat, korkea-asteen oppilaitokset ja suunnittelu-, taide-, tutkimus- ja innovaatiokeskukset).

| b) | Kannustetaan teknologian tehokasta, innovatiivista ja laadunvarmistusjärjestelmän mukaista käyttöä kaikkien ammatillisen koulutuksen tarjoajien keskuudessa (yksityisen ja julkisen sektorin verkostoituminen ja kumppanuudet mukaan luettuina) ja tuetaan sitä tarvittavilla laitteilla, infrastruktuurilla ja verkostoilla, toteuttaen jatkuvasti uudistuksia, joissa otetaan huomioon teknologian ja pedagogisten näkemysten kehittyminen. |
| --- | --- |

b)

Kannustetaan teknologian tehokasta, innovatiivista ja laadunvarmistusjärjestelmän mukaista käyttöä kaikkien ammatillisen koulutuksen tarjoajien keskuudessa (yksityisen ja julkisen sektorin verkostoituminen ja kumppanuudet mukaan luettuina) ja tuetaan sitä tarvittavilla laitteilla, infrastruktuurilla ja verkostoilla, toteuttaen jatkuvasti uudistuksia, joissa otetaan huomioon teknologian ja pedagogisten näkemysten kehittyminen.

| c) | Toteutetaan yrittäjyyttä edistäviä toimenpiteitä, esim. edistetään asiaankuuluvien avaintaitojen omaksumista, mahdollistetaan käytännön kokemus yrityksissä ja käytetään opetuksessa yritysten asiantuntijoita. |
| --- | --- |

c)

Toteutetaan yrittäjyyttä edistäviä toimenpiteitä, esim. edistetään asiaankuuluvien avaintaitojen omaksumista, mahdollistetaan käytännön kokemus yrityksissä ja käytetään opetuksessa yritysten asiantuntijoita.

EU:n tuki:

| — | Perustetaan EU:n tason ammatillisen koulutuksen ja yrityselämän foorumi, jossa käsitellään seuraavia aiheita:






  — | ammatillisen koulutuksen rooli osaamiskolmiossa; |
| --- | --- | --- |

—

Perustetaan EU:n tason ammatillisen koulutuksen ja yrityselämän foorumi, jossa käsitellään seuraavia aiheita:

—

ammatillisen koulutuksen rooli osaamiskolmiossa;

| — | siirtymät ammatillisesta koulutuksesta yrityselämään: ammatillisen koulutuksen suorittaneiden tukeminen yritysten perustamisessa. |
| --- | --- |

—

siirtymät ammatillisesta koulutuksesta yrityselämään: ammatillisen koulutuksen suorittaneiden tukeminen yritysten perustamisessa.

4.   Edistetään tasapuolisuutta, sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aktiivista kansalaisuutta

Kansalliset toimet

| a) | Toteutetaan ennaltaehkäiseviä ja korjaavia toimenpiteitä, joilla maksimoidaan ammatillisen koulutuksen osuus koulunkäynnin keskeyttämisen torjumisessa. |
| --- | --- |

a)

Toteutetaan ennaltaehkäiseviä ja korjaavia toimenpiteitä, joilla maksimoidaan ammatillisen koulutuksen osuus koulunkäynnin keskeyttämisen torjumisessa.

| b) | Harkitaan erityisiä toimenpiteitä, joilla lisättäisiin matalan osaamistason henkilöiden ja muiden ”riskiryhmien” osallistumista koulutukseen, muun muassa kehittämällä joustavia väyliä ammatilliseen täydennyskoulutukseen ja käyttämällä asianmukaisia ohjaus- ja tukipalveluja. |
| --- | --- |

b)

Harkitaan erityisiä toimenpiteitä, joilla lisättäisiin matalan osaamistason henkilöiden ja muiden ”riskiryhmien” osallistumista koulutukseen, muun muassa kehittämällä joustavia väyliä ammatilliseen täydennyskoulutukseen ja käyttämällä asianmukaisia ohjaus- ja tukipalveluja.

| c) | Käytetään tieto- ja viestintätekniikkaa maksimoimaan koulutukseen pääsy ja edistämään aktiivista oppimista sekä kehittämään uusia menetelmiä sekä työpaikoilla että koulussa annettavassa ammatillisessa koulutuksessa, jotta ”riskiryhmien” osallistuminen tulisi helpommaksi. |
| --- | --- |

c)

Käytetään tieto- ja viestintätekniikkaa maksimoimaan koulutukseen pääsy ja edistämään aktiivista oppimista sekä kehittämään uusia menetelmiä sekä työpaikoilla että koulussa annettavassa ammatillisessa koulutuksessa, jotta ”riskiryhmien” osallistuminen tulisi helpommaksi.

| d) | Käytetään olemassa olevia seurantajärjestelmiä tukemaan ”riskiryhmien” osallistumista ammatilliseen koulutukseen: ks. kohta 1.2 d) edellä. |
| --- | --- |

d)

Käytetään olemassa olevia seurantajärjestelmiä tukemaan ”riskiryhmien” osallistumista ammatilliseen koulutukseen: ks. kohta 1.2 d) edellä.

EU:n tuki:

| — | Käsikirja parhaista käytännöistä ”riskiryhmien” osallistamiseksi käyttäen työpaikalla tapahtuvan oppimisen ja avaintaitojen yhdistelmää; |
| --- | --- |

—

Käsikirja parhaista käytännöistä ”riskiryhmien” osallistamiseksi käyttäen työpaikalla tapahtuvan oppimisen ja avaintaitojen yhdistelmää;

| — | Neuvoston suositus koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä (2011). |
| --- | --- |

—

Neuvoston suositus koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä (2011).

5.   Kööpenhaminan prosessi: laaja-alaiset tavoitteet, hallinnointi ja sitoutuminen

Kansalliset toimet

| a) | Laaditaan eri sidosryhmiä varten viestintästrategiat, joissa painotetaan välineiden täytäntöönpanoa ja lisäarvoa (ECVET, ECTS, kansallisten tutkintojen viitekehysten mukauttaminen eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen, EQAVET-viitekehyksen mukaiset laadunvarmistusjärjestelmät). |
| --- | --- |

a)

Laaditaan eri sidosryhmiä varten viestintästrategiat, joissa painotetaan välineiden täytäntöönpanoa ja lisäarvoa (ECVET, ECTS, kansallisten tutkintojen viitekehysten mukauttaminen eurooppalaiseen tutkintojen viitekehykseen, EQAVET-viitekehyksen mukaiset laadunvarmistusjärjestelmät).

| b) | Perustetaan jäsennellyt yhteistyömekanismit ammatillisen koulutuksen alan ja työllisyyspalvelujen välille kaikilla tasoilla (politiikka ja täytäntöönpano) ja otetaan työmarkkinaosapuolet niihin mukaan. |
| --- | --- |

b)

Perustetaan jäsennellyt yhteistyömekanismit ammatillisen koulutuksen alan ja työllisyyspalvelujen välille kaikilla tasoilla (politiikka ja täytäntöönpano) ja otetaan työmarkkinaosapuolet niihin mukaan.

| c) | Edesautetaan ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijoita koskevien EU:n tason tietojen parantamista, liikkuvuus- ja työllistyvyystiedot mukaan luettuina. |
| --- | --- |

c)

Edesautetaan ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijoita koskevien EU:n tason tietojen parantamista, liikkuvuus- ja työllistyvyystiedot mukaan luettuina.

EU:n tuki:

| — | Tuetaan edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamista elinikäisen oppimisen ohjelmasta ja tarvittaessa EU:n rakennerahastoista; |
| --- | --- |

—

Tuetaan edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamista elinikäisen oppimisen ohjelmasta ja tarvittaessa EU:n rakennerahastoista;

| — | Tuetaan vertaisoppimista jäsenvaltioiden välillä ja innovatiivisia hankkeita; |
| --- | --- |

—

Tuetaan vertaisoppimista jäsenvaltioiden välillä ja innovatiivisia hankkeita;

| — | Perustetaan tehostettu koordinointimenettely koulutusalan yhteisten eurooppalaisten välineiden täytäntöönpanoa varten; |
| --- | --- |

—

Perustetaan tehostettu koordinointimenettely koulutusalan yhteisten eurooppalaisten välineiden täytäntöönpanoa varten;

| — | Eurooppalainen viestintästrategia avoimuutta koskevista eurooppalaisista välineistä; |
| --- | --- |

—

Eurooppalainen viestintästrategia avoimuutta koskevista eurooppalaisista välineistä;

| — | Kehitetään jäsenneltyä yhteistyötä ammatillisen koulutuksen tarjoajien yhteenliittymien kanssa EU:n tasolla; |
| --- | --- |

—

Kehitetään jäsenneltyä yhteistyötä ammatillisen koulutuksen tarjoajien yhteenliittymien kanssa EU:n tasolla;

| — | Tehostetaan jäsenneltyä yhteistyötä koulutusalan ja työllisyyspolitiikan välillä; |
| --- | --- |

—

Tehostetaan jäsenneltyä yhteistyötä koulutusalan ja työllisyyspolitiikan välillä;

| — | Parannetaan ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijoita koskevia EU:n tason tietoja, liikkuvuus- ja työllistyvyystiedot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

—

Parannetaan ammatillisen peruskoulutuksen opiskelijoita koskevia EU:n tason tietoja, liikkuvuus- ja työllistyvyystiedot mukaan luettuina;

| — | Työmarkkinaosapuolten olisi kaikilla tasoilla oltava jatkossakin aktiivisessa roolissa Kööpenhaminan prosessissa (hallinnointi ja sitoutuminen) ja edistettävä edellä mainittujen lyhyen aikavälin tavoitteiden toteutumista; |
| --- | --- |

—

Työmarkkinaosapuolten olisi kaikilla tasoilla oltava jatkossakin aktiivisessa roolissa Kööpenhaminan prosessissa (hallinnointi ja sitoutuminen) ja edistettävä edellä mainittujen lyhyen aikavälin tavoitteiden toteutumista;

| — | Raportti ammatillisen koulutuksen alan kehityksestä jäsenvaltioissa ja kumppanimaissa; |
| --- | --- |

—

Raportti ammatillisen koulutuksen alan kehityksestä jäsenvaltioissa ja kumppanimaissa;

| — | Lisätään vaihtoa laajentumisprosessiin ja naapuruuspolitiikkaan kuuluvien maiden kanssa. |
| --- | --- |

—

Lisätään vaihtoa laajentumisprosessiin ja naapuruuspolitiikkaan kuuluvien maiden kanssa.

KEHOTTAVAT NÄIN OLLEN JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA KUTAKIN TOIMIVALTANSA PUITTEISSA:

| 1. | Panemaan täytäntöön toimenpiteet, joiden tavoitteena on






  i) | toteuttaa edellä kohdassa I esitetty yleinen visio ammatillisesta koulutuksesta vuonna 2020; |
| --- | --- | --- |

1.

Panemaan täytäntöön toimenpiteet, joiden tavoitteena on

i)

toteuttaa edellä kohdassa I esitetty yleinen visio ammatillisesta koulutuksesta vuonna 2020;

| ii) | saavuttaa kohdassa II kuvatut, vuosiksi 2011–2020 asetetut strategiset tavoitteet ja joukko lyhyen aikavälin tavoitteita seuraavien neljän vuoden aikana (2011–2014) kohdan IV mukaisesti; |
| --- | --- |

ii)

saavuttaa kohdassa II kuvatut, vuosiksi 2011–2020 asetetut strategiset tavoitteet ja joukko lyhyen aikavälin tavoitteita seuraavien neljän vuoden aikana (2011–2014) kohdan IV mukaisesti;

| iii) | vahvistaa Kööpenhaminan prosessin hallinnointia ja prosessiin sitoutumista kohdassa III esitettyjen periaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

iii)

vahvistaa Kööpenhaminan prosessin hallinnointia ja prosessiin sitoutumista kohdassa III esitettyjen periaatteiden mukaisesti.

| 2. | Edistämään näissä päätelmissä esitettyjä visiota, tavoitteita ja periaatteita Kööpenhaminan prosessin laajemmassa yhteydessä jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten, komission, ehdokasmaiden, ETAan kuuluvien EFTA-maiden ja työmarkkinaosapuolten keskinäisen yhteistyön avulla. |
| --- | --- |

2.

Edistämään näissä päätelmissä esitettyjä visiota, tavoitteita ja periaatteita Kööpenhaminan prosessin laajemmassa yhteydessä jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten, komission, ehdokasmaiden, ETAan kuuluvien EFTA-maiden ja työmarkkinaosapuolten keskinäisen yhteistyön avulla.

---

(1)  EYVL C 13, 18.1.2003, s. 2.

(2)  EUVL L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3)  EUVL C 290, 4.12.2007, s. 1.

(4)  EUVL C 140, 6.6.2008, s. 10.

(5)  EUVL C 320, 16.12.2008, s. 6.

(6)  EUVL C 319, 13.12.2008, s. 4.

(7)  9876/09.

(8)  EUVL C 119, 28.5.2009, s. 2.

(9)  EUCO 7/1/10 REV 1 ja EUCO 13/1/10 REV 1.

(10)  EUVL C 135, 26.5.2010, s. 2.

(11)  Katso alaviite 10.

(12)  Ks. Cedefopin ja Euroopan koulutussäätiön (ETF) vuoden 2010 tilanneselvitykset.

(13)  Päätös N:o 2241/2004/EY, EUVL L 390, 31.12.2004, s. 6.

(14)  EUVL C 111, 6.5.2008, s. 1.

(15)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 11.

(16)  EUVL C 155, 8.7.2009, s. 1.

(17)  Vastaa ET 2020 -puitteiden strategista tavoitetta 2.

(18)  Eurooppalainen taito-, osaamis- ja ammattiluokittelu (European Skills, Competences and Occupations framework, ESCO).

(19)  Vastaa ET 2020 -puitteiden strategista tavoitetta 1.

(20)  Vastaa ET 2020 -puitteiden strategista tavoitetta 4.

(21)  EUVL C 141, 7.6.2008, s. 17–20.

(22)  Vastaa ET 2020 -puitteiden strategista tavoitetta 3.

(23)  Ammatillisesta koulutuksesta vastaavien johtavien virkamiesten (DGVT) kesken ja ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavassa komiteassa (ACVT) käytyjen keskustelujen pohjalta.

---

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/16

---

Neuvoston päätelmät kulttuurin asemasta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa

2010/C 324/03

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1098/2008/EY, tehty 22 päivänä lokakuuta 2008, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (1),

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto hyväksyi 17 päivänä kesäkuuta 2010 pidetyssä kokouksessaan Eurooppa 2020 -strategian, joka on työllisyyden ja älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia (2), ja sitoutui edistämään sosiaalista osallisuutta erityisesti vähentämällä köyhyyttä ja pyrkimään saamaan vähintään 20 miljoonaa ihmistä pois köyhyys- ja syrjäytymisriskin piiristä,

ottaa kiinnostuneena vastaan Euroopan parlamentin 15 päivänä marraskuuta 2007 antaman sosiaalista todellisuutta koskevan päätöslauselman, jonka mukaan sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen poistamisesta on tultava Euroopan unionin poliittinen painopiste,

sekä katsoo seuraavaa:

| — | kaikilla on oikeus kulttuurin saatavuuteen ja kulttuurielämään osallistumiseen, oikeus saada koulutusta koko elämänsä ajan sekä kehittää luovuuttaan ja valita kulttuuri-identiteettinsä ja kulttuuritaustansa kulttuurin ilmaisumuotojen moninaisuudesta ja odottaa, että niitä kunnioitetaan; |
| --- | --- |

—

kaikilla on oikeus kulttuurin saatavuuteen ja kulttuurielämään osallistumiseen, oikeus saada koulutusta koko elämänsä ajan sekä kehittää luovuuttaan ja valita kulttuuri-identiteettinsä ja kulttuuritaustansa kulttuurin ilmaisumuotojen moninaisuudesta ja odottaa, että niitä kunnioitetaan;

| — | kulttuurin monialaisen ulottuvuuden vuoksi kulttuuripolitiikkaa olisi hyödynnettävä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa; |
| --- | --- |

—

kulttuurin monialaisen ulottuvuuden vuoksi kulttuuripolitiikkaa olisi hyödynnettävä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa;

| — | kulttuurin saatavuus, kulttuuritoimintaan osallistuminen ja kulttuurikasvatus voivat todellakin olla avainasemassa torjuttaessa köyhyyttä ja edistettäessä aiempaa laajemmin sosiaalista osallisuutta, koska ne voivat erityisesti edistää;






  — | henkilökohtaista kehittymistä, ilmaisua, tiedostamista, yksilön vapautta ja emansipaatiota sekä aktiivista osallistumista yhteiskuntaelämään, |
| --- | --- | --- |

—

kulttuurin saatavuus, kulttuuritoimintaan osallistuminen ja kulttuurikasvatus voivat todellakin olla avainasemassa torjuttaessa köyhyyttä ja edistettäessä aiempaa laajemmin sosiaalista osallisuutta, koska ne voivat erityisesti edistää;

—

henkilökohtaista kehittymistä, ilmaisua, tiedostamista, yksilön vapautta ja emansipaatiota sekä aktiivista osallistumista yhteiskuntaelämään,

| — | eristetyssä asemassa olevien ryhmien, kuten esimerkiksi vanhusten, sekä köyhyydestä tai sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivien ryhmien sosiaalista integroitumista sekä tiettyihin yhteiskuntaryhmiin tai kulttuuriryhmiin kohdistuvien stereotypioiden ja ennakkoluulojen tiedostamista ja niiden torjumista, |
| --- | --- |

—

eristetyssä asemassa olevien ryhmien, kuten esimerkiksi vanhusten, sekä köyhyydestä tai sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivien ryhmien sosiaalista integroitumista sekä tiettyihin yhteiskuntaryhmiin tai kulttuuriryhmiin kohdistuvien stereotypioiden ja ennakkoluulojen tiedostamista ja niiden torjumista,

| — | kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua, erojen kunnioittamista ja kulttuurienvälisten haasteiden ennakointia ja niihin vastaamista, |
| --- | --- |

—

kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua, erojen kunnioittamista ja kulttuurienvälisten haasteiden ennakointia ja niihin vastaamista,

| — | tietojen ja palvelujen saamista kulttuurilaitoksissa, jotka tarjoavat mahdollisuuden käyttää uusia tieto- ja viestintäteknologioita ja erityisesti internetiä, |
| --- | --- |

—

tietojen ja palvelujen saamista kulttuurilaitoksissa, jotka tarjoavat mahdollisuuden käyttää uusia tieto- ja viestintäteknologioita ja erityisesti internetiä,

| — | luovuuden sekä epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä saatujen työmarkkinoilla sekä sosiaalisessa ja kansalaistoiminnassa hyödynnettävissä olevien taitojen kehittämistä. |
| --- | --- |

—

luovuuden sekä epävirallisen ja arkioppimisen yhteydessä saatujen työmarkkinoilla sekä sosiaalisessa ja kansalaistoiminnassa hyödynnettävissä olevien taitojen kehittämistä.

KATSOO näin ollen, että on tärkeää sisällyttää kulttuuriulottuvuus köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtääviin kansallisiin ja eurooppalaisiin politiikkoihin.

KEHOTTAA tässä tarkoituksessa JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA toimivaltansa puitteissa ja toissijaisuusperiaatetta noudattaen sekä ottaen huomioon niiden institutionaalisen rakenteen:

| A. | Soveltamaan kokonaisvaltaista, johdonmukaista ja osallistavaa lähestymistapaa kulttuurin monialaisen ulottuvuuden edistämiseksi






  1. | sisällyttämällä kulttuurinäkökohdat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtääviin strategioihin ja edistämällä sosiaalista osallisuutta kulttuuripolitiikan avulla, |
| --- | --- | --- |

A.

Soveltamaan kokonaisvaltaista, johdonmukaista ja osallistavaa lähestymistapaa kulttuurin monialaisen ulottuvuuden edistämiseksi

1.

sisällyttämällä kulttuurinäkökohdat köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtääviin strategioihin ja edistämällä sosiaalista osallisuutta kulttuuripolitiikan avulla,

| 2. | noudattamalla politiikkoja, joilla edistetään kaikkien tosiasiallisia mahdollisuuksia päästä osalliseksi kulttuurista ja osallistua kulttuuritoimintaan, |
| --- | --- |

2.

noudattamalla politiikkoja, joilla edistetään kaikkien tosiasiallisia mahdollisuuksia päästä osalliseksi kulttuurista ja osallistua kulttuuritoimintaan,

| 3. | ottamalla asiaankuuluvat toimijat mukaan strategioiden ja politiikkojen määrittelyyn ja soveltamiseen, mukaan lukien köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneinä elävät henkilöt ja heidän järjestönsä, |
| --- | --- |

3.

ottamalla asiaankuuluvat toimijat mukaan strategioiden ja politiikkojen määrittelyyn ja soveltamiseen, mukaan lukien köyhyydessä tai sosiaalisesti syrjäytyneinä elävät henkilöt ja heidän järjestönsä,

| 4. | edistämällä paikallistasolla erityishankkeita, joilla varmistetaan sosiaalisen osallistamisen ohjelmien ja kulttuuriohjelmien välinen yhteys, |
| --- | --- |

4.

edistämällä paikallistasolla erityishankkeita, joilla varmistetaan sosiaalisen osallistamisen ohjelmien ja kulttuuriohjelmien välinen yhteys,

| 5. | kannustamalla yhteistyötä, yhteisten hankkeiden toteuttamista sekä kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa vallankäytön eri tasojen välillä, myös EU:n tasolla, sosiaali-, talous-, kulttuuri-, koulutus- ja nuorisoalojen toimijoiden välillä sekä julkisen vallan ja kyseisten toimijoiden välillä, |
| --- | --- |

5.

kannustamalla yhteistyötä, yhteisten hankkeiden toteuttamista sekä kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtoa vallankäytön eri tasojen välillä, myös EU:n tasolla, sosiaali-, talous-, kulttuuri-, koulutus- ja nuorisoalojen toimijoiden välillä sekä julkisen vallan ja kyseisten toimijoiden välillä,

| 6. | edistämällä tutkimusta ja analyysejä kulttuurin asemasta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. |
| --- | --- |

6.

edistämällä tutkimusta ja analyysejä kulttuurin asemasta köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa.

| B. | Vahvistamaan koulutuksen, talouselämän, työelämän ja kulttuurin välisiä yhteyksiä






  1. | kannustamalla eritoten taiteilijoiden ja kulttuurilaitosten osallistumisen kautta kulttuuritoimintaa sosiaali-, koulutus- ja nuorisopalvelujen yhteydessä, jotta vahvistetaan kulttuurisia ja kulttuurienvälisiä taitoja ja kannustetaan erityisesti lasten ja nuorten luovuutta ja innovatiivisuutta, |
| --- | --- | --- |

B.

Vahvistamaan koulutuksen, talouselämän, työelämän ja kulttuurin välisiä yhteyksiä

1.

kannustamalla eritoten taiteilijoiden ja kulttuurilaitosten osallistumisen kautta kulttuuritoimintaa sosiaali-, koulutus- ja nuorisopalvelujen yhteydessä, jotta vahvistetaan kulttuurisia ja kulttuurienvälisiä taitoja ja kannustetaan erityisesti lasten ja nuorten luovuutta ja innovatiivisuutta,

| 2. | tunnustamalla, miten tärkeää kulttuurin välitys (3) on kulttuuritoimintaan osallistumisessa ja miten tarpeellista on kehittää tätä varten asianmukaista koulutusta ja parantaa kulttuurin välittäjien ammattitaitoa, |
| --- | --- |

2.

tunnustamalla, miten tärkeää kulttuurin välitys (3) on kulttuuritoimintaan osallistumisessa ja miten tarpeellista on kehittää tätä varten asianmukaista koulutusta ja parantaa kulttuurin välittäjien ammattitaitoa,

| 3. | edistämällä kulttuurialalla hankittujen taitojen hyödyntämistä, jotta helpotetaan osallistumista työmarkkinoille sekä sosiaaliseen ja kansalaistoimintaan, |
| --- | --- |

3.

edistämällä kulttuurialalla hankittujen taitojen hyödyntämistä, jotta helpotetaan osallistumista työmarkkinoille sekä sosiaaliseen ja kansalaistoimintaan,

| 4. | toteuttamalla politiikkoja, joiden tavoitteena on mediakasvatus ja digitaalisten taitojen kehittäminen sekä opettaa haavoittuvia ryhmiä ja köyhyydestä tai sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviä ryhmiä käyttämään uusia tieto- ja viestintäteknologioita, jotka edistävät kulttuurin saatavuutta sekä kulttuurin ilmaisumuotojen ja taiteellisen luovuuden kehittämistä, |
| --- | --- |

4.

toteuttamalla politiikkoja, joiden tavoitteena on mediakasvatus ja digitaalisten taitojen kehittäminen sekä opettaa haavoittuvia ryhmiä ja köyhyydestä tai sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviä ryhmiä käyttämään uusia tieto- ja viestintäteknologioita, jotka edistävät kulttuurin saatavuutta sekä kulttuurin ilmaisumuotojen ja taiteellisen luovuuden kehittämistä,

| 5. | lisäämällä kulttuuri-, sosiaali-, talous-, koulutus- ja nuorisoalojen toimijoiden tietoisuutta yhteyksistä köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviin henkilöihin, kulttuurienvälisestä vuoropuhelusta ja kulttuurin asemasta sosiaalisen osallisuuden edistäjänä sekä kulttuurin merkityksestä kansalaistoiminnassa. |
| --- | --- |

5.

lisäämällä kulttuuri-, sosiaali-, talous-, koulutus- ja nuorisoalojen toimijoiden tietoisuutta yhteyksistä köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviin henkilöihin, kulttuurienvälisestä vuoropuhelusta ja kulttuurin asemasta sosiaalisen osallisuuden edistäjänä sekä kulttuurin merkityksestä kansalaistoiminnassa.

| C. | Hyödyntämään kulttuurin mahdollisuuksia torjuttaessa köyhyydestä tai sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviin sosiaalisiin ja kulttuurisiin erityisryhmiin kohdistuvia stereotypioita ja ennakkoluuloja






  1. | edistämällä ohjelmia ja toimia, joilla tuodaan esiin kulttuurin monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua, ja kiinnittämällä erityistä huomiota näiden ryhmien väliseen kulttuurivaihtoon – esimerkkeinä voidaan mainita maahanmuuttajat ja yhteiskunta laajasti ymmärrettynä, |
| --- | --- | --- |

C.

Hyödyntämään kulttuurin mahdollisuuksia torjuttaessa köyhyydestä tai sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsiviin sosiaalisiin ja kulttuurisiin erityisryhmiin kohdistuvia stereotypioita ja ennakkoluuloja

1.

edistämällä ohjelmia ja toimia, joilla tuodaan esiin kulttuurin monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua, ja kiinnittämällä erityistä huomiota näiden ryhmien väliseen kulttuurivaihtoon – esimerkkeinä voidaan mainita maahanmuuttajat ja yhteiskunta laajasti ymmärrettynä,

| 2. | tuomalla esiin tiedotusvälineiden myönteinen rooli, joka niillä voi olla tällä alalla, |
| --- | --- |

2.

tuomalla esiin tiedotusvälineiden myönteinen rooli, joka niillä voi olla tällä alalla,

| 3. | kannustamalla erityisesti nuorisojärjestöjen ja -liikkeiden lapsille ja nuorille suunnattuja toimia kouluissa ja niiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

3.

kannustamalla erityisesti nuorisojärjestöjen ja -liikkeiden lapsille ja nuorille suunnattuja toimia kouluissa ja niiden ulkopuolella.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA niiden institutionaalinen rakenne huomioon ottaen:

| A. | Poistamaan kulttuuriin saatavuutta koskevat esteet






  1. | valveuttamalla kulttuuriala ottamaan kaikki yleisöryhmät vastaan ja ottamaan huomioon näiden erilaiset tarpeet, |
| --- | --- | --- |

A.

Poistamaan kulttuuriin saatavuutta koskevat esteet

1.

valveuttamalla kulttuuriala ottamaan kaikki yleisöryhmät vastaan ja ottamaan huomioon näiden erilaiset tarpeet,

| 2. | järjestämällä sopivaa ja helposti saatavilla olevaa kulttuuritiedotusta ja kehittämällä erityisiä tiedotusmenetelmiä haavoittuvassa asemassa olevien yleisöryhmien saavuttamiseksi ottaen erityisesti huomioon vammaiset, |
| --- | --- |

2.

järjestämällä sopivaa ja helposti saatavilla olevaa kulttuuritiedotusta ja kehittämällä erityisiä tiedotusmenetelmiä haavoittuvassa asemassa olevien yleisöryhmien saavuttamiseksi ottaen erityisesti huomioon vammaiset,

| 3. | parantamalla mahdollisuuksia käyttää uusia tieto- ja viestintäteknologioita, erityisesti internetiä, sekä vahvistamalla ja uudistamalla tässä yhteydessä julkisten kirjastojen, paikallisten kulttuurikeskusten ja julkisten internet-yhteyspisteiden tehtävää digitaalisen tietoympäristön olennaisena osana ja kaikille avoimena kulttuuritapaamisten ja -toimien tilana, |
| --- | --- |

3.

parantamalla mahdollisuuksia käyttää uusia tieto- ja viestintäteknologioita, erityisesti internetiä, sekä vahvistamalla ja uudistamalla tässä yhteydessä julkisten kirjastojen, paikallisten kulttuurikeskusten ja julkisten internet-yhteyspisteiden tehtävää digitaalisen tietoympäristön olennaisena osana ja kaikille avoimena kulttuuritapaamisten ja -toimien tilana,

| 4. | noudattamalla politiikkoja, joilla pyritään alentamaan kulttuurin saatavuuden kustannuksia ja jotka on suunnattu tietyille kohderyhmille, |
| --- | --- |

4.

noudattamalla politiikkoja, joilla pyritään alentamaan kulttuurin saatavuuden kustannuksia ja jotka on suunnattu tietyille kohderyhmille,

| 5. | parantamalla ja monipuolistamalla kaikkien saatavilla olevaa kulttuurin lähitarjontaa. |
| --- | --- |

5.

parantamalla ja monipuolistamalla kaikkien saatavilla olevaa kulttuurin lähitarjontaa.

| B. | Parantamaan osallistumista kulttuurielämään ja kulttuuri-ilmaisuun






  1. | korostamalla köyhyydestä tai sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivien erityisryhmien osallistumista kulttuuritoimintaan, niiden kulttuurista ilmaisukykyä ja taiteellista luovuutta erityisesti vahvistamalla toimia kulttuurikasvatuksen, kulttuurin välittämisen tai taiteenharjoittamisen aloilla, |
| --- | --- | --- |

B.

Parantamaan osallistumista kulttuurielämään ja kulttuuri-ilmaisuun

1.

korostamalla köyhyydestä tai sosiaalisesta syrjäytymisestä kärsivien erityisryhmien osallistumista kulttuuritoimintaan, niiden kulttuurista ilmaisukykyä ja taiteellista luovuutta erityisesti vahvistamalla toimia kulttuurikasvatuksen, kulttuurin välittämisen tai taiteenharjoittamisen aloilla,

| 2. | jatkamalla luku- ja kirjoitustaidon, myös digitaalisen lukutaidon, peruskoulutuksen ja kansallisten kielten oppimisen aloilla toteutettavia politiikkoja, |
| --- | --- |

2.

jatkamalla luku- ja kirjoitustaidon, myös digitaalisen lukutaidon, peruskoulutuksen ja kansallisten kielten oppimisen aloilla toteutettavia politiikkoja,

| 3. | kannustamalla hankkeita – näihin sisältyvät myös taiteilija-asunnot – joiden avulla voidaan edistää taiteilijoiden ja köyhyydessä tai syrjäytyneinä elävien henkilöiden yhteistyötä, |
| --- | --- |

3.

kannustamalla hankkeita – näihin sisältyvät myös taiteilija-asunnot – joiden avulla voidaan edistää taiteilijoiden ja köyhyydessä tai syrjäytyneinä elävien henkilöiden yhteistyötä,

| 4. | hyödyntämällä koulutus- ja nuorisoalan mahdollisuuksia ja kannustamalla toimia, joista kulttuurilaitokset ovat sopineet lasten ja nuorten kulttuurielämään osallistumisen ja kulttuuri-ilmaisun edistämiseksi. |
| --- | --- |

4.

hyödyntämällä koulutus- ja nuorisoalan mahdollisuuksia ja kannustamalla toimia, joista kulttuurilaitokset ovat sopineet lasten ja nuorten kulttuurielämään osallistumisen ja kulttuuri-ilmaisun edistämiseksi.

KEHOTTAA näin ollen JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA:

| 1. | hyödyntämään aiempaa paremmin unionin koheesiopolitiikan välineitä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävien kulttuurialoitteiden tukemiseksi, |
| --- | --- |

1.

hyödyntämään aiempaa paremmin unionin koheesiopolitiikan välineitä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan tähtäävien kulttuurialoitteiden tukemiseksi,

| 2. | tuomaan esiin kulttuurin osuutta kehityksessä ja vuosituhattavoitteiden toteuttamisessa, |
| --- | --- |

2.

tuomaan esiin kulttuurin osuutta kehityksessä ja vuosituhattavoitteiden toteuttamisessa,

| 3. | ottamaan huomioon nämä päätelmät Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

3.

ottamaan huomioon nämä päätelmät Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamisessa.

---

(1)  EUVL L 298, 7.11.2008, s. 20.

(2)  Asiak. EUCO 13/1/10 REV 1.

(3)  Kulttuurin välityksen tehtävänä on luoda yleisön ja kulttuurin välisiä yhteyksiä.

---

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/18

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät Euroopan unionin asemasta dopingin vastaisessa kansainvälisessä toiminnassa

2010/C 324/04

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO JA JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

1.   PALAUTTAVAT MIELEEN seuraavaa:

| — | Neuvosto antoi 4 päivänä joulukuuta 2000 päätelmät (joita näillä päätelmillä täydennetään) dopingin torjunnasta (1), joissa esitetään tarve huolehtia puheenjohtajavaltion johdolla Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden koordinoinnista hyvissä ajoin ennen kutakin Maailman antidopingtoimiston (WADA, World Anti-Doping Agency) kokousta. |
| --- | --- |

—

Neuvosto antoi 4 päivänä joulukuuta 2000 päätelmät (joita näillä päätelmillä täydennetään) dopingin torjunnasta (1), joissa esitetään tarve huolehtia puheenjohtajavaltion johdolla Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden koordinoinnista hyvissä ajoin ennen kutakin Maailman antidopingtoimiston (WADA, World Anti-Doping Agency) kokousta.

| — | Lissabonin sopimuksen (2) tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni sai urheilun alalla toimivallan toteuttaa toimia jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi, yhteensovittamiseksi tai täydentämiseksi myötävaikuttaakseen Euroopan urheilun edistämiseen ottaen huomioon sen erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallisen ja kasvatuksellisen tehtävän. Näin ollen pyritään kehittämään urheilun eurooppalaista ulottuvuutta edistämällä urheilukilpailujen rehellisyyttä ja avoimuutta sekä urheilusta vastaavien järjestöjen välistä yhteistyötä samoin kuin suojelemalla urheilijoiden, erityisesti kaikkein nuorimpien urheilijoiden, fyysistä ja henkistä koskemattomuutta. Suositaan yhteistyötä kolmansien maiden sekä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti Euroopan neuvoston kanssa. |
| --- | --- |

—

Lissabonin sopimuksen (2) tultua voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan unioni sai urheilun alalla toimivallan toteuttaa toimia jäsenvaltioiden toimien tukemiseksi, yhteensovittamiseksi tai täydentämiseksi myötävaikuttaakseen Euroopan urheilun edistämiseen ottaen huomioon sen erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallisen ja kasvatuksellisen tehtävän. Näin ollen pyritään kehittämään urheilun eurooppalaista ulottuvuutta edistämällä urheilukilpailujen rehellisyyttä ja avoimuutta sekä urheilusta vastaavien järjestöjen välistä yhteistyötä samoin kuin suojelemalla urheilijoiden, erityisesti kaikkein nuorimpien urheilijoiden, fyysistä ja henkistä koskemattomuutta. Suositaan yhteistyötä kolmansien maiden sekä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti Euroopan neuvoston kanssa.

2.   TOTEAVAT seuraavaa:

| — | osa WADAn käsittelemistä kysymyksistä kuuluu EU:n toimivaltaan ja muut kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle; |
| --- | --- |

—

osa WADAn käsittelemistä kysymyksistä kuuluu EU:n toimivaltaan ja muut kuuluvat jäsenvaltioiden vastuulle;

| — | koska WADAn rakenne perustuu maanosakohtaiseen jaotteluun, tiivis yhteistyö Euroopan neuvoston kanssa on tarpeen, jotta kaikista Euroopan etuja koskevista kysymyksistä vallitsisi yhteisymmärrys. |
| --- | --- |

—

koska WADAn rakenne perustuu maanosakohtaiseen jaotteluun, tiivis yhteistyö Euroopan neuvoston kanssa on tarpeen, jotta kaikista Euroopan etuja koskevista kysymyksistä vallitsisi yhteisymmärrys.

3.   KATSOVAT, että:

| — | on ratkaisevan tärkeää, että WADAn puitteissa käytävissä neuvotteluissa EU:n ja sen jäsenvaltioiden näkemyksille annetaan asianmukainen painoarvo; |
| --- | --- |

—

on ratkaisevan tärkeää, että WADAn puitteissa käytävissä neuvotteluissa EU:n ja sen jäsenvaltioiden näkemyksille annetaan asianmukainen painoarvo;

| — | jos on tarpeen esimerkiksi EU:n säännöstön ja vilpittömän yhteistyön velvoitteen vuoksi, puheenjohtajavaltion on vastattava EU:n ja sen jäsenvaltioiden kantojen tehokkaasta yhteensovittamisesta hyvissä ajoin ennen WADAn puitteissa järjestettäviä kokouksia. |
| --- | --- |

—

jos on tarpeen esimerkiksi EU:n säännöstön ja vilpittömän yhteistyön velvoitteen vuoksi, puheenjohtajavaltion on vastattava EU:n ja sen jäsenvaltioiden kantojen tehokkaasta yhteensovittamisesta hyvissä ajoin ennen WADAn puitteissa järjestettäviä kokouksia.

---

(1)  EYVL C 356, 12.12.2000, s. 1.

(2)  SEUT 6 ja 165 artikla.

---

Euroopan komissio

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/19

---

Euron kurssi (1)

30. marraskuuta 2010

2010/C 324/05

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,2998 |
| JPY | Japanin jeniä | 109,00 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4529 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83765 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,1715 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2990 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0910 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,915 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 284,18 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7093 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,0692 |
| RON | Romanian leuta | 4,2925 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9645 |
| AUD | Australian dollaria | 1,3595 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3306 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,0979 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7557 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7219 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 510,51 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,2714 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,6658 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,4260 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 765,09 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1171 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,361 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 40,9545 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,254 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2373 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,3190 |
| INR | Intian rupiaa | 59,7400 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,2998

JPY

Japanin jeniä

109,00

DKK

Tanskan kruunua

7,4529

GBP

Englannin puntaa

0,83765

SEK

Ruotsin kruunua

9,1715

CHF

Sveitsin frangia

1,2990

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,0910

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,915

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

284,18

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7093

PLN

Puolan zlotya

4,0692

RON

Romanian leuta

4,2925

TRY

Turkin liiraa

1,9645

AUD

Australian dollaria

1,3595

CAD

Kanadan dollaria

1,3306

HKD

Hongkongin dollaria

10,0979

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7557

SGD

Singaporin dollaria

1,7219

KRW

Etelä-Korean wonia

1 510,51

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,2714

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,6658

HRK

Kroatian kunaa

7,4260

IDR

Indonesian rupiaa

11 765,09

MYR

Malesian ringgitiä

4,1171

PHP

Filippiinien pesoa

57,361

RUB

Venäjän ruplaa

40,9545

THB

Thaimaan bahtia

39,254

BRL

Brasilian realia

2,2373

MXN

Meksikon pesoa

16,3190

INR

Intian rupiaa

59,7400

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/20

---

Ilmoitus lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 9 a artiklan 7 kohdan täytäntöönpanosta

(Toiminnallisten ilmatilan lohkojen perustamisesta tehtävien jäsenvaltioiden päätösten julkaiseminen)

2010/C 324/06

| Jäsenvaltio(t) | Viite | Toiminnallisen ilmatilan lohkon nimi | Voimaantulo |
| --- | --- | --- | --- |
| Tanska, Ruotsi | 17. joulukuuta 2009 tehty jäsenvaltioiden yhteinen sopimus | Tanskan/Ruotsin toiminnallinen ilmatilan lohko | 1. heinäkuuta 2010 |

Jäsenvaltio(t)

Viite

Toiminnallisen ilmatilan lohkon nimi

Voimaantulo

Tanska, Ruotsi

17. joulukuuta 2009 tehty jäsenvaltioiden yhteinen sopimus

Tanskan/Ruotsin toiminnallinen ilmatilan lohko

1. heinäkuuta 2010

---

V Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/21

---

Ilmoitus tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanosta

2010/C 324/07

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka on esitetty polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 3 kohdan nojalla.

1.   Tarkastelupyyntö

Pyynnön esitti Kiinan kansantasavallassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja Shandong Lulong Group Co. Ltd., jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.

Tarkastelu rajoittuu polkumyynnin tarkasteluun pyynnön esittäjän osalta.

2.   Tuote

Tarkastelun kohteena olevana tuotteena ovat Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat muokattavaksi soveltumattomasta valuraudasta ja pallografiittivaluraudasta valmistetut, myös työstetyt, päällystetyt, maalatut tai muita materiaaleja sisältävät, tavarat tai niiden osat, joita käytetään peittämään maan pinnalla tai alla olevia järjestelmiä ja/tai joista on pääsy tällaisiin järjestelmiin, paloposteja lukuun ottamatta, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka nykyisin luokitellaan CN-koodeihin 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (Taric-koodi 7325109910) ja ex 7325 99 10 (Taric-koodi 7325991010).

3.   Voimassa olevat toimenpiteet

Tällä hetkellä voimassa oleva toimenpide on lopullinen polkumyyntitulli, joka on otettu käyttöön tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien valukappaleiden tuontia koskevalla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1212/2005 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 500/2009 (3).

4.   Tarkastelun perusteet

Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukainen pyyntö perustuu pyynnön esittäjän toimittamaan alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella nykyiset toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat pyynnön esittäjän osalta muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.

Pyynnön esittäjä toimitti alustavaa näyttöä siitä, että se täyttää markkinatalouskohtelun edellytykset ja että polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei pyynnön esittäjän osalta edellytä nykytasoisen toimenpiteen soveltamista. Pyynnön esittäjän kotimarkkinahintojen ja sen unioniin suuntautuvan viennin hintojen vertailun perusteella polkumyyntimarginaali näyttäisi olevan huomattavasti voimassa olevan toimenpiteen tasoa alhaisempi.

Polkumyynnin vaikutusten korjaaminen ei tästä syystä enää vaikuttaisi edellyttävän nykytasoisten, aiemmin määritettyyn polkumyynnin tasoon perustuvien toimenpiteiden soveltamista.

5.   Menettely polkumyynnin määrittämiseksi

Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio on päättänyt, että on olemassa riittävä näyttö osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, mistä syystä komissio panee perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla tarkastelun vireille.

Tutkimuksessa selvitetään, olisiko voimassa olevien toimenpiteiden soveltamista jatkettava vai olisiko ne kumottava tai niitä muutettava pyynnön esittäjän osalta.

Jos todetaan, että pyynnön esittäjää koskevia toimenpiteitä olisi kumottava tai muutettava, saattaa olla tarpeen muuttaa asetuksen (EY) N:o 1212/2005 1 artiklan 2 kohdassa erikseen mainitsemattomiin Kiinan kansantasavallassa toimiviin yrityksiin tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa tällä hetkellä sovellettavaa tullia.

a)   Kyselylomakkeet

Saadakseen tutkimuksensa kannalta välttämättöminä pitämänsä tiedot komissio lähettää pyynnön esittäjälle ja asianomaisen viejämaan viranomaisille kyselylomakkeen. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa.

b)   Tietojen kerääminen ja osapuolten kuuleminen

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan kyselyvastauksia täydentäviä tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä. Tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 6 kohdan a alakohdan i alakohdassa asetetussa määräajassa.

Komissio voi lisäksi kuulla asianomaisia osapuolia, jos ne sitä pyytävät ja osoittavat, että niiden kuulemiseen on erityisiä syitä. Tämä pyyntö on esitettävä 6 kohdan a alakohdan ii alakohdassa asetetussa määräajassa.

c)   Markkinatalouskohtelu ja yksilöllinen kohtelu

Jos pyynnön esittäjä esittää riittävän näytön siitä, että se toimii markkinatalousolosuhteissa eli täyttää perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa esitetyt vaatimukset, normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tätä koskeva asianmukaisesti perusteltu pyyntö on toimitettava tämän ilmoituksen 6 kohdan b alakohdassa asetetussa erityisessä määräajassa. Komissio lähettää pyynnön esittäjälle ja Kiinan kansantasavallan viranomaisille lomakkeen tällaista pyyntöä varten. Pyynnön esittäjä voi käyttää lomaketta myös yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön esittämiseen eli sen ilmoittamiseen, että se täyttää perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa esitetyt vaatimukset.

d)   Markkinatalousmaan valinta

Jos pyynnön esittäjälle ei myönnetä markkinatalouskohtelua, mutta se täyttää vaatimukset yksilöllisen tullin vahvistamiselle perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan mukaisesti, Kiinan kansantasavaltaa koskeva normaaliarvo määritetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti sopivaa markkinatalousmaata koskevien tietojen perusteella. Komission aikomuksena on käyttää tähän tarkoitukseen Intiaa, kuten tehtiin tutkimuksessa, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa. Asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään kantansa valinnan sopivuudesta tämän ilmoituksen 6 kohdan c alakohdassa asetetussa erityisessä määräajassa.

Jos pyynnön esittäjälle myönnetään markkinatalouskohtelu, komissio voi tarvittaessa käyttää sopivalle markkinatalousmaalle määritettyä normaaliarvoa koskevia päätelmiä myös esimerkiksi korvatakseen Kiinan kansantasavaltaa koskevat epäluotettavat kustannus- tai hintatiedot, jos tarvittavia luotettavia tietoja ei ole saatavissa Kiinan kansantasavallasta ja niitä tarvitaan normaaliarvon määrittämiseksi. Komissio aikoo käyttää Intiaa myös tähän tarkoitukseen.

6.   Määräajat

a)   Yleiset määräajat

i)   Osapuolten ilmoittautuminen, kyselylomakkeiden palauttaminen ja muiden tietojen toimittaminen

Jotta asianomaisten osapuolten huomautukset voitaisiin ottaa tutkimuksessa huomioon, niiden on ilmoittauduttava komissiolle, esitettävä näkökantansa, palautettava kyselylomakkeet ja toimitettava mahdolliset muut tiedot 37 päivänä kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin ilmoiteta. Huomiota pyydetään kiinnittämään siihen, että useimpien perusasetuksessa säädettyjen menettelyjä koskevien oikeuksien käyttö edellyttää osapuolen ilmoittautumista edellä mainitussa määräajassa.

ii)   Kuulemiset

Asianomaiset osapuolet voivat samassa 37 päivän määräajassa myös pyytää tulla komission kuulemiksi.

b)   Erityinen määräaika markkinatalouskohtelua ja/tai yksilöllistä kohtelua koskevien pyyntöjen esittämiselle

Pyynnön esittäjän asianmukaisesti perusteltu markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö, joka mainitaan tämän ilmoituksen 5 kohdan c alakohdassa, on toimitettava komissiolle 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

c)   Erityinen määräaika markkinatalousmaan valitsemiselle

Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia siitä, onko Intia, jota tämän ilmoituksen 5 kohdan d alakohdassa ehdotetaan markkinatalousmaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinan kansantasavallan osalta, sopiva valinta tähän tarkoitukseen. Nämä huomautukset on toimitettava komissiolle 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

7.   Kirjalliset huomautukset, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa ja pyyntönsä kirjallisina (ei sähköisessä muodossa, jollei toisin ilmoiteta), ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero. Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset näkökannat, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (4), ja niihin on liitettävä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamuksellinen toisinto, joka varustetaan merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltavaksi).

Komission yhteystiedot:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| F. +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

F. +32 22956505

8.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tarvittavia tietoja tai ei toimita niitä määräajassa tai jos se vaikeuttaa tutkimusta huomattavasti, päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Jos asianomaisen osapuolen todetaan toimittaneen vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, niitä ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii yhteistyössä vain osittain ja tämän vuoksi käytetään käytettävissä olevia tietoja, lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin jos se olisi toiminut yhteistyössä.

9.   Tutkimuksen aikataulu

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 11 artiklan 5 kohdan mukaisesti 15 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

10.   Henkilötietojen käsittely

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (5) mukaisesti.

11.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja

Jos puolustautumisoikeuksien käytössä ilmenee vaikeuksia, asianomainen osapuoli voi ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö ja toimii tarvittaessa sovittelijana menettelytapakysymyksissä, jotka vaikuttavat osapuolten etujen suojaamiseen kyseisessä menettelyssä. Tällaisia kysymyksiä ovat lähinnä oikeus tutustua asiakirjoihin, salassapito, määräaikojen pidentäminen ja kirjallisten ja/tai suullisten näkökantojen käsittely. Yhteystiedot sekä lisätietoja on saatavilla kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilla kauppapolitiikan pääosaston osoitteessa (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUVL L 199, 29.7.2005, s. 1.

(3)  EUVL L 151, 16.6.2009, s. 6.

(4)  Tämä tarkoittaa asiakirjan olevan tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Se on suojattu Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan nojalla. Se on perusasetuksen 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja.

(5)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/24

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 324/08

| 1. | Komissio vastaanotti 22 päivänä marraskuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla luxemburgilaisen yhtymän Espírito Santo Financial Group, SA (ESFG) määräysvallassa oleva portugalilainen yritys Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (Tranquilidade) ja espanjalainen yritys Banco Pastor, SA (Banco Pastor) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan tähän asti yrityksen Banco Pastor yksinomaisessa määräysvallassa olleessa espanjalaisessa yrityksessä Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (Pastor Vida) ja ESFG:n määräysvallassa oleva espanjalainen yritys Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (ESG) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan espanjalaisessa yrityksessä Gespastor S.G.I.I.C, SA (Gespastor) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 22 päivänä marraskuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla luxemburgilaisen yhtymän Espírito Santo Financial Group, SA (ESFG) määräysvallassa oleva portugalilainen yritys Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (Tranquilidade) ja espanjalainen yritys Banco Pastor, SA (Banco Pastor) hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan tähän asti yrityksen Banco Pastor yksinomaisessa määräysvallassa olleessa espanjalaisessa yrityksessä Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (Pastor Vida) ja ESFG:n määräysvallassa oleva espanjalainen yritys Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (ESG) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan espanjalaisessa yrityksessä Gespastor S.G.I.I.C, SA (Gespastor) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Tranquilidade: vakuutus- ja eläkejärjestelmätuotteet, toimii pääasiassa Portugalissa ja Espanjassa, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Tranquilidade: vakuutus- ja eläkejärjestelmätuotteet, toimii pääasiassa Portugalissa ja Espanjassa,

| — | ESG: hallinnoi sijoitusrahastoja Espanjan rahoitusmarkkinoilla, |
| --- | --- |

—

ESG: hallinnoi sijoitusrahastoja Espanjan rahoitusmarkkinoilla,

| — | ESFG: pankkipalvelut, vakuutukset sekä omaisuuden ja rahastojen hallintapalvelut Portugalissa ja kansainvälisesti, |
| --- | --- |

—

ESFG: pankkipalvelut, vakuutukset sekä omaisuuden ja rahastojen hallintapalvelut Portugalissa ja kansainvälisesti,

| — | Banco Pastor: yritysryhmä, joka harjoittaa pankkitoimintaa ja jakelee vakuutustuotteita Espanjassa, |
| --- | --- |

—

Banco Pastor: yritysryhmä, joka harjoittaa pankkitoimintaa ja jakelee vakuutustuotteita Espanjassa,

| — | Pastor Vida: henkivakuutukset ja eläkejärjestelmät Espanjassa, |
| --- | --- |

—

Pastor Vida: henkivakuutukset ja eläkejärjestelmät Espanjassa,

| — | Gespastor: hallinnoi sijoitusrahastoja Espanjan rahoitusmarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

Gespastor: hallinnoi sijoitusrahastoja Espanjan rahoitusmarkkinoilla.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/26

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 324/09

| 1. | Komissio vastaanotti 24 päivänä marraskuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brasilialaiset yhtymät Votorantim ja Fischer hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa yhteisyrityksessä sulauttamalla yhteen Votorantimin tytäryrityksen Citrovita ja Fischerin tytäryrityksen Citrosuco. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 24 päivänä marraskuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla brasilialaiset yhtymät Votorantim ja Fischer hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa yhteisyrityksessä sulauttamalla yhteen Votorantimin tytäryrityksen Citrovita ja Fischerin tytäryrityksen Citrosuco.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Votorantim: sementti ja betoni, kaivos- ja metalliteollisuus, sellu ja paperi, hedelmämehut, erikoiskemikaalit, sähkön tuotanto omaan käyttöön sekä rahoitustoiminta, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Votorantim: sementti ja betoni, kaivos- ja metalliteollisuus, sellu ja paperi, hedelmämehut, erikoiskemikaalit, sähkön tuotanto omaan käyttöön sekä rahoitustoiminta,

| — | Fischer: öljynporauslauttojen meripalvelut, hedelmämehujen valmistus, |
| --- | --- |

—

Fischer: öljynporauslauttojen meripalvelut, hedelmämehujen valmistus,

| — | yhteisyritys: appelsiinimehun valmistus ja vienti. |
| --- | --- |

—

yhteisyritys: appelsiinimehun valmistus ja vienti.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 1.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 324/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 324/27

---

Ilmoitus direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaisesta hakemuksesta

Jäsenvaltion esittämä hakemus

2010/C 324/10

Komissio vastaanotti 22 päivänä marraskuuta 2010 vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan 4 kohdan mukaisen hakemuksen. Hakemuksen vastaanottoa seuraava työpäivä on 23 päivänä marraskuuta 2010.

Tšekin esittämä hakemus koskee hiilen etsintää ja talteenottoa Tšekissä. Edellä mainitussa 30 artiklassa säädetään, että direktiiviä 2004/17/EY ei sovelleta, jos toiminto on suoraan avoin kilpailulle markkinoilla, joille pääsyä ei ole rajoitettu. Näiden edellytysten täyttymistä arvioidaan yksinomaan direktiivin 2004/17/EY mukaisesti, eikä arviointi vaikuta kilpailusääntöjen soveltamiseen.

Komissio tekee tätä hakemusta koskevan päätöksen kolmen kuukauden määräajassa, joka alkaa edellä mainitusta työpäivästä. Määräaika päättyy siis 23 päivänä helmikuuta 2011.

Mainitun 4 kohdan kolmannen alakohdan säännöksiä ei sovelleta. Sen vuoksi komission käytössä olevaa määräaikaa voidaan tarvittaessa pidentää kolmella kuukaudella. Mahdollinen pidentämispäätös julkaistaan.

---