# Euroopa Liidu C 327/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.327.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 327 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide4. detsember 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.327.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 327

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide4. detsember 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Nõukogu |
| 2010/C 327/01 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorsootöö kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

2010/C 327/01

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorsootöö kohta

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 327/02 | ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 327/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2010/C 327/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  ) | 10 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2010/C 327/02

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine – Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

6

2010/C 327/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  )

1

10

2010/C 327/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  )

1

10

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2010/C 327/05 | Nõukogu järeldused, 19. november 2010, säästva arengu alase hariduse kohta | 11 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 327/06 | Euro vahetuskurss | 15 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2010/C 327/07 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 16 |
| 2010/C 327/08 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 17 |
| 2010/C 327/09 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 18 |
| 2010/C 327/10 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 19 |
| 2010/C 327/11 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 20 |
| 2010/C 327/12 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 21 |
| 2010/C 327/13 | Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta | 22 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2010/C 327/05

Nõukogu järeldused, 19. november 2010, säästva arengu alase hariduse kohta

11

Euroopa Komisjon

2010/C 327/06

Euro vahetuskurss

15

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2010/C 327/07

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

16

2010/C 327/08

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

17

2010/C 327/09

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

18

2010/C 327/10

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

19

2010/C 327/11

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

20

2010/C 327/12

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

21

2010/C 327/13

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

22

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2010/C 327/14 | Teade Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta | 23 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2010/C 327/14

Teade Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Nõukogu

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/1

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorsootöö kohta

2010/C 327/01

NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

TULETADES MEELDE SELLE KÜSIMUSE POLIITILIST KONTEKSTI, MIS ON ESITATUD LISAS, EELKÕIGE SEDA, ET:

| (1) | Aluslepingu kohaselt peab ELi tegevuse eesmärgiks olema soodustada noorte ja sotsiaalharidustöötajate (edaspidi „noorsootöötajad ja noortejuhid”) vahetusprogrammide väljatöötamist ning noorte osalemist demokraatias. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu kohaselt peab ELi tegevuse eesmärgiks olema soodustada noorte ja sotsiaalharidustöötajate (edaspidi „noorsootöötajad ja noortejuhid”) vahetusprogrammide väljatöötamist ning noorte osalemist demokraatias.

| (2) | Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid otsusega nr 1719/2006/EÜ (1) vastu programmi „Euroopa noored”. See programm, mille edu on kõikides liikmesriikides aina kasvanud, sisaldab olulist komponenti, mille eesmärk on aidata kaasa noorte tegevuste tugisüsteemide kvaliteedi parandamisele ja noortevaldkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamisele. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid otsusega nr 1719/2006/EÜ (1) vastu programmi „Euroopa noored”. See programm, mille edu on kõikides liikmesriikides aina kasvanud, sisaldab olulist komponenti, mille eesmärk on aidata kaasa noorte tegevuste tugisüsteemide kvaliteedi parandamisele ja noortevaldkonnas tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide suutlikkuse suurendamisele.

| (3) | Nõukogu võttis 29. novembril 2009 vastu resolutsiooni noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta. Noorsootöö toetamist ja arendamist peetakse raamistikus valdkondadevahelisteks küsimusteks. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 29. novembril 2009 vastu resolutsiooni noortevaldkonnas tehtava Euroopa koostöö uuendatud raamistiku (2010–2018) kohta. Noorsootöö toetamist ja arendamist peetakse raamistikus valdkondadevahelisteks küsimusteks.

| (4) | Euroopa Ülemkogu märkis oma 17. juuni 2010. aasta järeldustes, et ta jääb ootama teiste suurprojektide esitamist enne aasta lõppu (2). |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Ülemkogu märkis oma 17. juuni 2010. aasta järeldustes, et ta jääb ootama teiste suurprojektide esitamist enne aasta lõppu (2).

ARVESTADES:

7.–10. juulini 2010 Gentis (Belgia) toimunud esimest Euroopa noorsootöö kongressi, kus rõhutati noorsootöö tähtsust.

NING VÕTTES ARVESSE, ET:

| — | Nagu kirjeldati Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistikus (2010-2018) (edaspidi „uuendatud raamistik”), on eesmärgid noortevaldkonnas järgmised:






  — | luua hariduses ja tööturul rohkem ja võrdseid võimalusi ning |
| --- | --- | --- |

—

Nagu kirjeldati Euroopa noortevaldkonnas tehtava koostöö uuendatud raamistikus (2010-2018) (edaspidi „uuendatud raamistik”), on eesmärgid noortevaldkonnas järgmised:

—

luua hariduses ja tööturul rohkem ja võrdseid võimalusi ning

| — | edendada kõikide noorte kodanikuaktiivsust, sotsiaalset kaasatust ja solidaarsust. |
| --- | --- |

—

edendada kõikide noorte kodanikuaktiivsust, sotsiaalset kaasatust ja solidaarsust.

| — | Uuendatud raamistikus tuuakse esile kaheksa tegevusvaldkonda, (3) milles tuleks luua valdkondadevahelisi noortepoliitika algatusi ning mille puhul saab noorsootöö anda oma panuse. Teised siinkohal olulised tegevusvaldkonnad on inimõigused ja demokraatia, kultuuriline mitmekesisus ja liikuvus. |
| --- | --- |

—

Uuendatud raamistikus tuuakse esile kaheksa tegevusvaldkonda, (3) milles tuleks luua valdkondadevahelisi noortepoliitika algatusi ning mille puhul saab noorsootöö anda oma panuse. Teised siinkohal olulised tegevusvaldkonnad on inimõigused ja demokraatia, kultuuriline mitmekesisus ja liikuvus.

| — | Nõukogu leppis kokku, et nimetatud uuendatud raamistikus on „noorsootöö” laiaulatuslik mõiste, mis hõlmab paljusid sotsiaalset, kultuurilist, hariduslikku ja poliitilist laadi tegevusi, mida tehakse noorte poolt, koos noortega või noorte heaks. Üha enam hõlmavad sellised tegevused ka sporti ja noortele suunatud teenuseid. |
| --- | --- |

—

Nõukogu leppis kokku, et nimetatud uuendatud raamistikus on „noorsootöö” laiaulatuslik mõiste, mis hõlmab paljusid sotsiaalset, kultuurilist, hariduslikku ja poliitilist laadi tegevusi, mida tehakse noorte poolt, koos noortega või noorte heaks. Üha enam hõlmavad sellised tegevused ka sporti ja noortele suunatud teenuseid.

| — | Kõikide noorsootööd puudutavate poliitikate ja tegevuste puhul tuleks järgida teatavaid juhtpõhimõtteid, nagu soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemine, muu hulgas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 21 ja 23 tunnustatud õiguste ja põhimõtete austamine, noorte elutingimustes, vajadustes, püüdlustes, huvides ja suhtumises ilmnevate erinevatest teguritest tulenevate võimalike erinevuste arvessevõtmine ning kõigi noorte tunnustamine ressursina ühiskonna jaoks. |
| --- | --- |

—

Kõikide noorsootööd puudutavate poliitikate ja tegevuste puhul tuleks järgida teatavaid juhtpõhimõtteid, nagu soolise võrdõiguslikkuse edendamine ja igasuguse diskrimineerimise vastu võitlemine, muu hulgas Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 21 ja 23 tunnustatud õiguste ja põhimõtete austamine, noorte elutingimustes, vajadustes, püüdlustes, huvides ja suhtumises ilmnevate erinevatest teguritest tulenevate võimalike erinevuste arvessevõtmine ning kõigi noorte tunnustamine ressursina ühiskonna jaoks.

| — | Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu on üks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide keskseid eesmärke. Sotsiaalne tõrjutus kahjustab kodanike heaolu ja vähendab nende eneseväljenduse ja ühiskonnaelus osalemise võimet. Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu peab toimuma nii Euroopa Liidu sees kui ka väljaspool seda ning olema kooskõlas ÜRO aastatuhande arengueesmärkidega. |
| --- | --- |

—

Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu on üks Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide keskseid eesmärke. Sotsiaalne tõrjutus kahjustab kodanike heaolu ja vähendab nende eneseväljenduse ja ühiskonnaelus osalemise võimet. Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu peab toimuma nii Euroopa Liidu sees kui ka väljaspool seda ning olema kooskõlas ÜRO aastatuhande arengueesmärkidega.

TUNNISTAVAD, ET:

| — | Arvukad erineva taustaga lapsed ja noored, noorsootöötajad ja noortejuhid osalevad ja on aktiivsed huvitavas ja mitmekesises noorsootöötegevuses kõikides liikmesriikides ning saavad sellest kasu. Neid tegevusi võidakse ellu viia paljudes kontekstides, käsitledes erinevaid küsimusi, mis mõjutavad nende inimeste elu ja neid ümbritsevaid olukordi. |
| --- | --- |

—

Arvukad erineva taustaga lapsed ja noored, noorsootöötajad ja noortejuhid osalevad ja on aktiivsed huvitavas ja mitmekesises noorsootöötegevuses kõikides liikmesriikides ning saavad sellest kasu. Neid tegevusi võidakse ellu viia paljudes kontekstides, käsitledes erinevaid küsimusi, mis mõjutavad nende inimeste elu ja neid ümbritsevaid olukordi.

| — | Noorsootöö toimub väljaspool kooli ja konkreetsete vabaajategevuste kaudu ning põhineb mitteformaalse ja informaalse õppimise protsessidel ja vabatahtlikul osalemisel. Neid tegevusi ja protsesse juhivad kas noored ise, neid juhitakse koostöös noortega või viiakse ellu kas professionaalsete või vabatahtlike noorsootöötajate ja noortejuhtide haridusalasel või pedagoogilisel juhendusel ning need võivad erinevate mõjutajate tõttu areneda ja muutuda. |
| --- | --- |

—

Noorsootöö toimub väljaspool kooli ja konkreetsete vabaajategevuste kaudu ning põhineb mitteformaalse ja informaalse õppimise protsessidel ja vabatahtlikul osalemisel. Neid tegevusi ja protsesse juhivad kas noored ise, neid juhitakse koostöös noortega või viiakse ellu kas professionaalsete või vabatahtlike noorsootöötajate ja noortejuhtide haridusalasel või pedagoogilisel juhendusel ning need võivad erinevate mõjutajate tõttu areneda ja muutuda.

| — | Noorsootööd korraldatakse ja teostatakse erinevalt (noorte juhitud organisatsioonide, noortele mõeldud organisatsioonide, mitteametlike rühmade või noortele suunatud teenuste ja ametiasutuste kaudu) ning seda kujundatakse kohalikul, piirkondlikul, riigi ja Euroopa tasandil, sõltuvalt näiteks järgmistest elementidest:






  — | kogukondlik, ajalooline, sotsiaalne ja poliitiline kontekst noorsootöö toimumiskohas; |
| --- | --- | --- |

—

Noorsootööd korraldatakse ja teostatakse erinevalt (noorte juhitud organisatsioonide, noortele mõeldud organisatsioonide, mitteametlike rühmade või noortele suunatud teenuste ja ametiasutuste kaudu) ning seda kujundatakse kohalikul, piirkondlikul, riigi ja Euroopa tasandil, sõltuvalt näiteks järgmistest elementidest:

—

kogukondlik, ajalooline, sotsiaalne ja poliitiline kontekst noorsootöö toimumiskohas;

| — | eesmärk kaasata kõiki lapsi ja noori, eelkõige neid, kellel on vähem võimalusi, ning suurendada nende mõjuvõimu; |
| --- | --- |

—

eesmärk kaasata kõiki lapsi ja noori, eelkõige neid, kellel on vähem võimalusi, ning suurendada nende mõjuvõimu;

| — | noorsootöötajate ja noortejuhtide kaasamine; |
| --- | --- |

—

noorsootöötajate ja noortejuhtide kaasamine;

| — | organisatsioonid, teenused või teenuste osutajad, nii valitsussektorisse kuuluvad kui valitsusvälised ning nii noorte endi poolt juhitavad kui teised; |
| --- | --- |

—

organisatsioonid, teenused või teenuste osutajad, nii valitsussektorisse kuuluvad kui valitsusvälised ning nii noorte endi poolt juhitavad kui teised;

| — | kasutatav lähenemisviis või meetod, võttes arvesse noorte vajadusi. |
| --- | --- |

—

kasutatav lähenemisviis või meetod, võttes arvesse noorte vajadusi.

| — | Paljudes liikmesriikides täidavad kohalikud ja piirkondlikud asutused samuti määravat rolli kohaliku ja piirkondliku noorsootöö toetamises ja arendamises. |
| --- | --- |

—

Paljudes liikmesriikides täidavad kohalikud ja piirkondlikud asutused samuti määravat rolli kohaliku ja piirkondliku noorsootöö toetamises ja arendamises.

TUNNISTAVAD, ET:

| — | Noored on aina keerulisemaks muutuva ühiskonna lahutamatu osa. Neid kujundavad erinevad mõjud ja keskkonnad, kodu, kool, töökoht, eakaaslased ja meedia. Sellega seoses võib noorsootöö etendada noorte arengus olulist osa. |
| --- | --- |

—

Noored on aina keerulisemaks muutuva ühiskonna lahutamatu osa. Neid kujundavad erinevad mõjud ja keskkonnad, kodu, kool, töökoht, eakaaslased ja meedia. Sellega seoses võib noorsootöö etendada noorte arengus olulist osa.

| — | Noorsootöö, mis täiendab formaalset hariduskeskkonda, võib tuua lastele ja noortele märkimisväärset kasu, pakkudes suurel hulgal erinevaid mitteformaalse ja informaalse õppimise võimalusi, samuti asjakohast suunatud lähenemist. |
| --- | --- |

—

Noorsootöö, mis täiendab formaalset hariduskeskkonda, võib tuua lastele ja noortele märkimisväärset kasu, pakkudes suurel hulgal erinevaid mitteformaalse ja informaalse õppimise võimalusi, samuti asjakohast suunatud lähenemist.

| — | Noorsootöö ergutab noori vastutust võtma ja oma tegude eest vastutama, andes neile aktiivse rolli selle töö arendamisel ja rakendamisel. Noorsootöö võib pakkuda mugavat, turvalist, inspireerivat ja meeldivat keskkonda, kus kõik lapsed ja noored saavad end kas individuaalselt või rühma liikmena väljendada, üksteiselt õppida, üksteisega kohtuda, mängida, avastada ja katsetada. |
| --- | --- |

—

Noorsootöö ergutab noori vastutust võtma ja oma tegude eest vastutama, andes neile aktiivse rolli selle töö arendamisel ja rakendamisel. Noorsootöö võib pakkuda mugavat, turvalist, inspireerivat ja meeldivat keskkonda, kus kõik lapsed ja noored saavad end kas individuaalselt või rühma liikmena väljendada, üksteiselt õppida, üksteisega kohtuda, mängida, avastada ja katsetada.

| — | Lisaks sellele peaks noorsootöö andma noortele võimaluse arendada paljusid erinevaid stereotüüpidest vabu isiklikke ja professionaalseid oskusi ning võtmepädevusi, mis võivad anda panuse nüüdisaegsesse ühiskonda. Seetõttu võib noorsootööl olla tähtis osa noorte iseseisvuse arendamisel, nende jaoks paremate võimaluste loomisel ja nende ettevõtlikkuse suurendamisel. |
| --- | --- |

—

Lisaks sellele peaks noorsootöö andma noortele võimaluse arendada paljusid erinevaid stereotüüpidest vabu isiklikke ja professionaalseid oskusi ning võtmepädevusi, mis võivad anda panuse nüüdisaegsesse ühiskonda. Seetõttu võib noorsootööl olla tähtis osa noorte iseseisvuse arendamisel, nende jaoks paremate võimaluste loomisel ja nende ettevõtlikkuse suurendamisel.

| — | Edendades inimõiguste, demokraatia, rahu, rassismivastasuse, kultuurilise mitmekesisuse, solidaarsuse, võrdsuse ja säästva arenguga seotud universaalseid väärtusi, saab noorsootöö anda ka ühiskondlikku lisaväärtust, kuna see võib:






  — | soodustada ühiskondlikku osalust ja vastutust, vabatahtlikku tegevust ja kodanikuaktiivsust; |
| --- | --- | --- |

—

Edendades inimõiguste, demokraatia, rahu, rassismivastasuse, kultuurilise mitmekesisuse, solidaarsuse, võrdsuse ja säästva arenguga seotud universaalseid väärtusi, saab noorsootöö anda ka ühiskondlikku lisaväärtust, kuna see võib:

—

soodustada ühiskondlikku osalust ja vastutust, vabatahtlikku tegevust ja kodanikuaktiivsust;

| — | tugevdada kogukondlikke suhteid ja kodanikuühiskonda kõikidel tasanditel (näiteks põlvkondade- ja kultuuridevaheline dialoog); |
| --- | --- |

—

tugevdada kogukondlikke suhteid ja kodanikuühiskonda kõikidel tasanditel (näiteks põlvkondade- ja kultuuridevaheline dialoog);

| — | aidata kaasa noorte loovuse, kultuurilise ja sotsiaalse teadlikkuse, ettevõtlikkuse ja innovatsiooni arengule; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa noorte loovuse, kultuurilise ja sotsiaalse teadlikkuse, ettevõtlikkuse ja innovatsiooni arengule;

| — | anda võimalusi kõikide laste ja noorte sotsiaalseks kaasamiseks; |
| --- | --- |

—

anda võimalusi kõikide laste ja noorte sotsiaalseks kaasamiseks;

| — | jõuda erinevate paindlike ja kiirelt kohandatavate meetodite kaudu vähemate võimalustega noorteni. |
| --- | --- |

—

jõuda erinevate paindlike ja kiirelt kohandatavate meetodite kaudu vähemate võimalustega noorteni.

| — | Seega täidab noorsootöö ühiskonnas erinevaid rolle ning võib anda panuse noortega seotud poliitikavaldkondadesse, näiteks elukestvasse õppesse, sotsiaalsesse kaasatusse ja tööhõivesse. |
| --- | --- |

—

Seega täidab noorsootöö ühiskonnas erinevaid rolle ning võib anda panuse noortega seotud poliitikavaldkondadesse, näiteks elukestvasse õppesse, sotsiaalsesse kaasatusse ja tööhõivesse.

| — | Noorsootööl on sõltumata sellest, kas seda teevad vabatahtlikud või professionaalid, märkimisväärne sotsiaalmajanduslik potentsiaal, kuna sellega võib kaasneda uus majandustegevus, selle abil võib luua infrastruktuuri, majanduslikku kasu ja suurendada (noorte) tööhõivet. Tööturg võib saada kasu isiklikest ja professionaalsetest oskustest ja pädevustest, mis on omandatud noorsootöö kaudu nii osalejate kui ka noorsootöötajate ja noortejuhtide poolt. Selliseid oskusi ja pädevusi tuleb piisavalt väärtustada ja tõhusalt tunnustada. |
| --- | --- |

—

Noorsootööl on sõltumata sellest, kas seda teevad vabatahtlikud või professionaalid, märkimisväärne sotsiaalmajanduslik potentsiaal, kuna sellega võib kaasneda uus majandustegevus, selle abil võib luua infrastruktuuri, majanduslikku kasu ja suurendada (noorte) tööhõivet. Tööturg võib saada kasu isiklikest ja professionaalsetest oskustest ja pädevustest, mis on omandatud noorsootöö kaudu nii osalejate kui ka noorsootöötajate ja noortejuhtide poolt. Selliseid oskusi ja pädevusi tuleb piisavalt väärtustada ja tõhusalt tunnustada.

| — | Programm „Euroopa noored” annab olulise panuse noorsootöö kvaliteedi parandamisele kõikidel tasanditel, samuti pädevuste arendamisele noorsootöötajate ja noortejuhtide seas ning noorsootöös aset leidva mitteformaalse õppimise tunnustamisele, pakkudes noorsootöötajatele ja noortejuhtidele õppimisalase liikuvuse kogemusi ja võrgustike moodustamise võimalusi. |
| --- | --- |

—

Programm „Euroopa noored” annab olulise panuse noorsootöö kvaliteedi parandamisele kõikidel tasanditel, samuti pädevuste arendamisele noorsootöötajate ja noortejuhtide seas ning noorsootöös aset leidva mitteformaalse õppimise tunnustamisele, pakkudes noorsootöötajatele ja noortejuhtidele õppimisalase liikuvuse kogemusi ja võrgustike moodustamise võimalusi.

ON SELLEST LÄHTUVALT KOKKU LEPPINUD, ET:

Käesoleva resolutsiooni rakendamisel tuleks võtta arvesse järgmiseid põhimõtteid:

| — | kõikide tasandite konkreetsete noorsootööalgatuste väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse tuleks kaasata noori, noorteorganisatsioone, noorsootöötajaid ja noortejuhte, noorsoouurijaid, poliitikakujundajaid ja muid noortevaldkonna eksperte. |
| --- | --- |

—

kõikide tasandite konkreetsete noorsootööalgatuste väljatöötamisse, rakendamisse ja hindamisse tuleks kaasata noori, noorteorganisatsioone, noorsootöötajaid ja noortejuhte, noorsoouurijaid, poliitikakujundajaid ja muid noortevaldkonna eksperte.

| — | kõikide osalejate rolle ja kohustusi nende pädevusvaldkondades tuleks austada. |
| --- | --- |

—

kõikide osalejate rolle ja kohustusi nende pädevusvaldkondades tuleks austada.

| — | tuleks koguda ja jagada paremaid teadmisi ja arusaamu noorsootööst. |
| --- | --- |

—

tuleks koguda ja jagada paremaid teadmisi ja arusaamu noorsootööst.

| — | uuendatud raamistikus nimetatud vahendeid tuleks täies ulatuses kasutada noorsootöö mõõtme integreerimiseks ja konkreetsete noorsootööalgatuste rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

uuendatud raamistikus nimetatud vahendeid tuleks täies ulatuses kasutada noorsootöö mõõtme integreerimiseks ja konkreetsete noorsootööalgatuste rakendamiseks.

| — | noorsootöös tuleks erilist tähelepanu pöörata vaesuses või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste ja noorte kaasamisele. |
| --- | --- |

—

noorsootöös tuleks erilist tähelepanu pöörata vaesuses või sotsiaalse tõrjutuse ohus olevate laste ja noorte kaasamisele.

NING PALUVAD SEOSES SELLEGA LIIKMESRIIKIDEL:

| — | Edendada noorsootöö jätkusuutlikku toetamist erineval moel, näiteks piisava rahastamise, vahendite või infrastruktuuride tagamisega. See eeldab ka noorsootööga tegelemist takistavate tõkete kõrvaldamist ja vajaduse korral noorsootöö strateegiate loomist. |
| --- | --- |

—

Edendada noorsootöö jätkusuutlikku toetamist erineval moel, näiteks piisava rahastamise, vahendite või infrastruktuuride tagamisega. See eeldab ka noorsootööga tegelemist takistavate tõkete kõrvaldamist ja vajaduse korral noorsootöö strateegiate loomist.

| — | Toetada ja arendada noorsootöö rolli uuendatud raamistiku rakendamisel, eelkõige noorsootöö panust erinevate tegevusvaldkondade eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

—

Toetada ja arendada noorsootöö rolli uuendatud raamistiku rakendamisel, eelkõige noorsootöö panust erinevate tegevusvaldkondade eesmärkide saavutamisse.

| — | Kaasata vajaduse korral kohalikke ja piirkondlikke asutusi ja osalisi, kes etendaksid olulist osa noorsootöö arendamises, toetamises ja elluviimises. |
| --- | --- |

—

Kaasata vajaduse korral kohalikke ja piirkondlikke asutusi ja osalisi, kes etendaksid olulist osa noorsootöö arendamises, toetamises ja elluviimises.

KUTSUVAD KOMISJONI ÜLES:

| — | Töötama välja uuringu, et välja selgitada noorsootöö mitmekesisus, ulatus ja mõju ELis ning tagada ELis tehtavat noorsootööd käsitlevad järelmeetmed ELi noortearuandes. |
| --- | --- |

—

Töötama välja uuringu, et välja selgitada noorsootöö mitmekesisus, ulatus ja mõju ELis ning tagada ELis tehtavat noorsootööd käsitlevad järelmeetmed ELi noortearuandes.

| — | Toetama Euroopa noorte valitsusväliseid organisatsioone ning väiksemaid algatusi, et soodustada tugevat Euroopa kodanikuühiskonda ja kaasata noori veelgi enam demokraatiasse. |
| --- | --- |

—

Toetama Euroopa noorte valitsusväliseid organisatsioone ning väiksemaid algatusi, et soodustada tugevat Euroopa kodanikuühiskonda ja kaasata noori veelgi enam demokraatiasse.

| — | Tõhustama noorsootöö kvaliteeti, noorsootöötajate ja noortejuhtide suutlikkuse suurendamist ja pädevuste arendamist ning mitteformaalse õppimise tunnustamist noorsootöös, andes noorsootöötajatele ja noortejuhtidele õppimisalase liikuvuse kogemusi. |
| --- | --- |

—

Tõhustama noorsootöö kvaliteeti, noorsootöötajate ja noortejuhtide suutlikkuse suurendamist ja pädevuste arendamist ning mitteformaalse õppimise tunnustamist noorsootöös, andes noorsootöötajatele ja noortejuhtidele õppimisalase liikuvuse kogemusi.

| — | Arendama ja toetama kasutajasõbralikke Euroopa vahendeid (näiteks noortepass) sõltumatuks hindamiseks ja enesehindamiseks ning vahendeid noorsootöötajate ja noortejuhtide pädevuste dokumenteerimiseks, mis aitaks tunnustada ja hinnata noorsootöö kvaliteeti Euroopas. |
| --- | --- |

—

Arendama ja toetama kasutajasõbralikke Euroopa vahendeid (näiteks noortepass) sõltumatuks hindamiseks ja enesehindamiseks ning vahendeid noorsootöötajate ja noortejuhtide pädevuste dokumenteerimiseks, mis aitaks tunnustada ja hinnata noorsootöö kvaliteeti Euroopas.

| — | Tagama, et on olemas piisavad ja asjakohased Euroopa platvormid, nagu andmebaasid, vastastikuse õppimise tegevused ja konverentsid, pidevaks teabe vahetamiseks innovaatiliste teadusuuringute, poliitikate, lähenemisviiside, tavade ja meetodite vallas. |
| --- | --- |

—

Tagama, et on olemas piisavad ja asjakohased Euroopa platvormid, nagu andmebaasid, vastastikuse õppimise tegevused ja konverentsid, pidevaks teabe vahetamiseks innovaatiliste teadusuuringute, poliitikate, lähenemisviiside, tavade ja meetodite vallas.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI NENDE PÄDEVUSVALDKONDADES ÜLES:

| — | Looma paremaid tingimusi ja enam võimalusi noorsootöö arendamiseks, toetamiseks ja rakendamiseks kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

Looma paremaid tingimusi ja enam võimalusi noorsootöö arendamiseks, toetamiseks ja rakendamiseks kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.

| — | Teadvustama täielikult noorsootöö rolli ühiskonnas, suurendama teadlikkust sellest ja tugevdama seda. |
| --- | --- |

—

Teadvustama täielikult noorsootöö rolli ühiskonnas, suurendama teadlikkust sellest ja tugevdama seda.

| — | Võimaldama noorsootöö kvaliteedi jätkuvat arenemist. |
| --- | --- |

—

Võimaldama noorsootöö kvaliteedi jätkuvat arenemist.

| — | Toetama uute strateegiate väljatöötamist või tõhustama olemasolevaid strateegiaid noorsootöötajate ja noortejuhtide suutlikkuse suurendamiseks ning toetama kodanikuühiskonda noorsootöötajatele ja noortejuhtidele mõeldud koolituse asjakohaste vormide rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Toetama uute strateegiate väljatöötamist või tõhustama olemasolevaid strateegiaid noorsootöötajate ja noortejuhtide suutlikkuse suurendamiseks ning toetama kodanikuühiskonda noorsootöötajatele ja noortejuhtidele mõeldud koolituse asjakohaste vormide rakendamisel.

| — | Tegema kindlaks noorsootöö, pädevuste ja meetodite eri vormid, mida noorsootöötajad ja noortejuhid jagavad, et arendada välja strateegiad noorsootöö kvaliteedi ja tunnustamise edendamiseks. |
| --- | --- |

—

Tegema kindlaks noorsootöö, pädevuste ja meetodite eri vormid, mida noorsootöötajad ja noortejuhid jagavad, et arendada välja strateegiad noorsootöö kvaliteedi ja tunnustamise edendamiseks.

| — | Edendama noorsootöötajate ja noortejuhtide tööalast konkurentsivõimet ja liikuvust nende pädevuste parema tundmise ja kogemustest saadud oskuste tunnustamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Edendama noorsootöötajate ja noortejuhtide tööalast konkurentsivõimet ja liikuvust nende pädevuste parema tundmise ja kogemustest saadud oskuste tunnustamise kaudu.

| — | Edendama ja toetama uuringuid, mis käsitlevad noorsootööd ning noortepoliitikat, kaasa arvatud selle ajaloolist mõõdet ning selle olulisust tänapäeva noortepoliitika jaoks. |
| --- | --- |

—

Edendama ja toetama uuringuid, mis käsitlevad noorsootööd ning noortepoliitikat, kaasa arvatud selle ajaloolist mõõdet ning selle olulisust tänapäeva noortepoliitika jaoks.

| — | Andma piisavalt teavet noorsootöö kohta ja muutma selle teabe kättesaadavaks selliste mehhanismide kaudu nagu näiteks Euroopa ja riigi tasandi kampaaniad noorsootöö edendamiseks, ning tõhustama koostoimet ja vastastikust täiendavust Euroopa Liidu, Euroopa Nõukogu ning muude kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi osalejate algatuste vahel. |
| --- | --- |

—

Andma piisavalt teavet noorsootöö kohta ja muutma selle teabe kättesaadavaks selliste mehhanismide kaudu nagu näiteks Euroopa ja riigi tasandi kampaaniad noorsootöö edendamiseks, ning tõhustama koostoimet ja vastastikust täiendavust Euroopa Liidu, Euroopa Nõukogu ning muude kohaliku, piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi osalejate algatuste vahel.

| — | Edendama noorsootöötajate ja noortejuhtide, poliitikakujundajate ja noorsoouurijate vahetuse, koostöö ja võrgustike moodustamise võimalusi kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. |
| --- | --- |

—

Edendama noorsootöötajate ja noortejuhtide, poliitikakujundajate ja noorsoouurijate vahetuse, koostöö ja võrgustike moodustamise võimalusi kohalikul, piirkondlikul, riiklikul, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil.

| — | Edendama noorsootöö kontekstis vajaduse korral teadmiste ja ajakohastatud oskuste omandamisele suunatud mis tahes koolitusteks vajalike oskuste ja pädevuste süstemaatilise hindamise väljatöötamist. |
| --- | --- |

—

Edendama noorsootöö kontekstis vajaduse korral teadmiste ja ajakohastatud oskuste omandamisele suunatud mis tahes koolitusteks vajalike oskuste ja pädevuste süstemaatilise hindamise väljatöötamist.

JULGUSTAVAD NOORTEVALDKONNAS AKTIIVSELT OSALEVAT KODANIKUÜHISKONDA:

| — | Parandama noorsootöö kättesaadavust kõikidele, eelkõige vähemate võimalustega lastele ja noortele. |
| --- | --- |

—

Parandama noorsootöö kättesaadavust kõikidele, eelkõige vähemate võimalustega lastele ja noortele.

| — | Edendama kodanikuühiskonna noortevaldkonnas aktiivselt osalevate noorsootöötajate ja noortejuhtide koolituse eri vorme, et tagada noorsootöö kvaliteet. |
| --- | --- |

—

Edendama kodanikuühiskonna noortevaldkonnas aktiivselt osalevate noorsootöötajate ja noortejuhtide koolituse eri vorme, et tagada noorsootöö kvaliteet.

| — | Hindama olemasolevaid noorsootöö valdkonna lähenemisviise, tavasid ja meetodeid ning investeerima jätkuvalt nende innovaatilisse arendamisse uute algatuste ja tegevuste kaudu, mis põhineksid laste, noorte ja noorsootöötajate ning noortejuhtide reaalsetel elukogemustel. |
| --- | --- |

—

Hindama olemasolevaid noorsootöö valdkonna lähenemisviise, tavasid ja meetodeid ning investeerima jätkuvalt nende innovaatilisse arendamisse uute algatuste ja tegevuste kaudu, mis põhineksid laste, noorte ja noorsootöötajate ning noortejuhtide reaalsetel elukogemustel.

| — | Vahetama teavet ja häid tavasid, tegema koostööd ning looma võrgustikke kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

Vahetama teavet ja häid tavasid, tegema koostööd ning looma võrgustikke kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil.

RÕHUTAVAD, KUI OLULINE ON:

Konkurentsivõimelise, kaasava ja jätkusuutliku Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamise kontekstis:

| — | tunnistada noorsootöö tähtsat rolli mitteformaalse õppimise võimaluste pakkujana kõigi noorte jaoks; |
| --- | --- |

—

tunnistada noorsootöö tähtsat rolli mitteformaalse õppimise võimaluste pakkujana kõigi noorte jaoks;

| — | tagada, et noorsootöö integreeritakse täies ulatuses algatusse „Noorte liikuvus” ning teistesse programmidesse ja poliitikatesse, mis varustavad kõiki noori, eelkõige vähemate võimalustega noori, asjakohaste oskuste ja võtmepädevustega, mis on vajalikud ühiskonnale ja majandusele 2020. aastal ja hiljem. |
| --- | --- |

—

tagada, et noorsootöö integreeritakse täies ulatuses algatusse „Noorte liikuvus” ning teistesse programmidesse ja poliitikatesse, mis varustavad kõiki noori, eelkõige vähemate võimalustega noori, asjakohaste oskuste ja võtmepädevustega, mis on vajalikud ühiskonnale ja majandusele 2020. aastal ja hiljem.

---

(1)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

(2)  Dok EUCO 13/10.

(3)  Need kaheksa valdkonda on järgmised: haridus ja koolitus, tööhõive ja ettevõtlus, tervis ja heaolu, osalemine, vabatahtlik tegevus, sotsiaalne kaasatus, noored ja maailm, loovus ja kultuur.

---

LISA

Poliitiline taust

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. detsembri 2000. aasta resolutsioon noorte sotsiaalse kaasatuse kohta (1).

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 14. veebruari 2002. aasta resolutsioon, mis käsitleb noorte vabatahtliku tegevuse lisaväärtust ühenduse noorsootegevuse arengu kontekstis (2).

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 28. mai 2004. aasta resolutsioon noorte sotsiaalse integratsiooni kohta (3).

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon Euroopa noortevaldkonnas mitteformaalse ja informaalse õppe olulisuse tunnustamise kohta (4).

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 22. mai 2008. aasta resolutsioon, mis käsitleb vähemate võimalustega noorte osalemist.

Nõukogu 20. novembri 2008. aasta soovitus noorte vabatahtlike liikuvuse kohta Euroopa Liidus (5).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta otsus nr 1098/2008/EÜ vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta (2010) kohta (6).

Nõukogu 27. novembri 2009. aasta otsus 2010/37/EÜ kodanikuaktiivsust edendava vabatahtliku tegevuse Euroopa aasta (2011) kohta (7).

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon noorte aktiivse kaasatuse kohta: võitlus töötuse ja vaesusega (8).

Nõukogu 11. mai 2010. aasta järeldused pädevuste kohta, mis toetavad elukestvat õpet ja algatust „Uute töökohtade jaoks uued oskused” (9).

Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia” (10).

Euroopa Nõukogu resolutsioon noortepoliitika kohta (11).

---

(1)  EÜT C 374, 28.12.2000, lk 5.

(2)  EÜT C 50, 23.2.2002, lk 3.

(3)  Dok 9601/04.

(4)  ELT C 168, 20.7.2006, lk 1.

(5)  ELT C 319, 13.12.2008, lk 8.

(6)  ELT L 298, 7.11.2008, lk 20.

(7)  ELT L 17, 22.1.2010, lk 43.

(8)  ELT C 137, 27.5.2010, lk 1.

(9)  ELT C 135, 26.5.2010, lk 8.

(10)  KOM(2010) 2020 lõplik.

(11)  Resolutsioon CM/Res (2008)23. Vastu võetud ministrite komitee poolt 25. novembril 2008 ministrite asetäitjate 1042. kohtumisel.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/6

---

ELTL artiklite 107 ja 108 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 327/02

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 26.5.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 726/09 |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Projet d'aide à la restructuration des activités fret de la SNCB
  Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS |
| Õiguslik alus | Décisions des conseils d'administration de la SNCB Holding et de la SNCB
  Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine |
| Abi vorm | Muud omakapitalile suunatud meetmed |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 355 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 30.6.2010–31.12.2014 |
| Majandusharud | Raudteed |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques |
| Rue Royale 180 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

26.5.2010

Riikliku abi viitenumber

N 726/09

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Projet d'aide à la restructuration des activités fret de la SNCB

Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS

Õiguslik alus

Décisions des conseils d'administration de la SNCB Holding et de la SNCB

Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Muud omakapitalile suunatud meetmed

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 355 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

30.6.2010–31.12.2014

Majandusharud

Raudteed

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques

Rue Royale 180

1000 Bruxelles

BELGIQUE

| Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven |
| --- |
| Koningstraat 180 |
| 1000 Brussel |
| BELGÏE |

Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven

Koningstraat 180

1000 Brussel

BELGÏE

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 30.9.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 67/10 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | JSC Toksika |
| Õiguslik alus | 2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787
  „Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo
  patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“ |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 5,711 miljonit LTL |
| Abi osatähtsus | 50 % |
| Kestus | 1.12.2010–31.12.2011 |
| Majandusharud | Teenustega seotud tegevused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija |
| A. Jakšto g. 4/9 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

30.9.2010

Riikliku abi viitenumber

N 67/10

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

JSC Toksika

Õiguslik alus

2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787

„Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo

patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 5,711 miljonit LTL

Abi osatähtsus

50 %

Kestus

1.12.2010–31.12.2011

Majandusharud

Teenustega seotud tegevused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija

A. Jakšto g. 4/9

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 21.10.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 120/10 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Andalucia |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Õiguslik alus | Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | | Kavandatud aastased kulutused: 0,6 miljonit EUR |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

21.10.2010

Riikliku abi viitenumber

N 120/10

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Andalucia

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Õiguslik alus

Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,6 miljonit EUR

| | Kavandatud abi kogusumma: 3,6 miljonit EUR |
| --- | --- |

Kavandatud abi kogusumma: 3,6 miljonit EUR

Abi osatähtsus

100 %

Kestus

2010–2015

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Junta de Andalucía |
| --- |
| Plaza de la Contratación, 3 |
| 41071 Sevilla |
| ESPAÑA |

Junta de Andalucía

Plaza de la Contratación, 3

41071 Sevilla

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 19.10.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 286/10 |
| Liikmesriik | Soome |
| Piirkond | Pohjois-Pohjanmaa |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats) |
| Õiguslik alus | Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688 |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus, Piirkondlik areng |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 12 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 57 % |
| Kestus | 1.9.2010–31.12.2011 |
| Majandusharud | Õhutransport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| PL 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

19.10.2010

Riikliku abi viitenumber

N 286/10

Liikmesriik

Soome

Piirkond

Pohjois-Pohjanmaa

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats)

Õiguslik alus

Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus, Piirkondlik areng

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 12 miljonit EUR

Abi osatähtsus

57 %

Kestus

1.9.2010–31.12.2011

Majandusharud

Õhutransport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Liikenne- ja viestintäministeriö

PL 31

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| PB 31 |
| FI-00023 Statsrådet |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

PB 31

FI-00023 Statsrådet

SUOMI/FINLAND

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 10.11.2010 |
| --- | --- |
| Riikliku abi viitenumber | N 420/10 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | País Vasco |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Õiguslik alus | Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Kultuuri edendamine |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 664 500 EUR |
| Abi osatähtsus | 60 % |
| Kestus | kuni 31.12.2010 |
| Majandusharud | Meelelahutus, kultuur ja sport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

10.11.2010

Riikliku abi viitenumber

N 420/10

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

País Vasco

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Õiguslik alus

Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 664 500 EUR

Abi osatähtsus

60 %

Kestus

kuni 31.12.2010

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_et.htm

---

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/10

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 327/03

29. novembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6011 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M6011 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/10

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

2010/C 327/04

4. novembril 2010 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine ühisturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri, kuupäeva ja tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5880 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) dokumendinumbri 32010M5880 all. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/11

---

Nõukogu järeldused, 19. november 2010, säästva arengu alase hariduse kohta

2010/C 327/05

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

VÕTTES ARVESSE:

2001. aastal (1) Göteborgis vastu võetud ja seejärel 2006. ja 2009. aastal (2) läbi vaadatud ELi säästva arengu strateegiat, mis seab raamid pikaajalisele nägemusele säästvast arengust, kus majanduskasv, sotsiaalne ühtekuuluvus ja keskkonnakaitse käivad käsikäes ja milles rõhutatakse hariduse olulist rolli käitumisharjumuste muutmise eeltingimusena ning kõigile kodanikele säästva arengu saavutamiseks vajalike võtmepädevuste andmisel;

ÜRO säästvat arengut toetava hariduse aastakümmet (2005–2014), mille eesmärk on integreerida säästva arengu põhimõtted, väärtused ja tavad hariduse ja õppimise kõikidesse aspektidesse, (3) ning Bonnis toimunud UNESCO 2009. aasta maailmakonverentsi säästva arengu alase hariduse teemal, mille kokkuvõtvas deklaratsioonis nõustuti, et investeering sellisesse haridusse on investeering tulevikku ning mõnel juhul ka elu päästev meede (4);

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovitust võtmepädevuste kohta elukestvas õppes, (5) milles kutsutakse liikmesriike üles tagama, et iga kodanik omab võtmepädevusi kohanemaks paindlikult muutuva maailmaga, kus kõik on omavahel tihedalt seotud. Kaheksa esiletoodud võtmepädevust on vastastikku toetavad ning nende aluseks on sellised oskused nagu kriitiline mõtlemine, probleemide lahendamise oskus, loomingulisus, algatus- ja otsustusvõime – kõik need oskused on ülimalt olulised säästva arengu eesmärkide saavutamiseks. Eelkõige on sellega seoses olulised põhipädevused teaduses ja tehnoloogias, samuti sotsiaalne ja kodanikupädevus;

strateegilist raamistikku üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal (ET 2020), (6) milles rõhutatakse, et haridusel ja koolitusel on ülimalt tähtis roll, et leida lahendused arvukatele sotsiaalmajanduslikele, demograafilistele, keskkonna ja tehnoloogiaga seotud probleemidele, millega Euroopa ja selle kodanikud praegu ning ka tulevikus silmitsi seisavad;

Euroopa 2020. aasta majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegiat, (7) mille abil üritatakse muuta EL arukaks, säästvaks ja kaasavaks majanduseks, mis on võimeline pakkuma kõrgel tasemel tööhõivet, tootlikkust ja sotsiaalset kaasatust, ning milles rõhutatakse hariduse ja koolituse äärmiselt olulist panust;

TÕDEB, ET:

| 1. | Euroopa Liitu ootab 21. sajandi alguses ees märkimisväärne hulk omavahel seotud probleeme, sealhulgas ülemaailmse finantskriisi majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, kliimamuutus, vähenevad vee- ja energiavarud, kahanev bioloogiline mitmekesisus ning toiduga kindlustatuse ja tervisega seotud riskid; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liitu ootab 21. sajandi alguses ees märkimisväärne hulk omavahel seotud probleeme, sealhulgas ülemaailmse finantskriisi majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed, kliimamuutus, vähenevad vee- ja energiavarud, kahanev bioloogiline mitmekesisus ning toiduga kindlustatuse ja tervisega seotud riskid;

| 2. | Kõigil Euroopa kodanikel peaksid selles pidevalt muutuvas maailmas olema teadmised, oskused ja hoiakud, mida on vaja nüüdisaegse argielu probleemide ja raskuste mõistmiseks ja lahendamiseks, võttes samal ajal asjakohaselt arvesse keskkonna-, sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke mõjusid, ning oma globaalse vastutuse kandmiseks; |
| --- | --- |

2.

Kõigil Euroopa kodanikel peaksid selles pidevalt muutuvas maailmas olema teadmised, oskused ja hoiakud, mida on vaja nüüdisaegse argielu probleemide ja raskuste mõistmiseks ja lahendamiseks, võttes samal ajal asjakohaselt arvesse keskkonna-, sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke mõjusid, ning oma globaalse vastutuse kandmiseks;

| 3. | 2010. aasta aruandes „Oskused rohelisteks töökohtadeks” (8) rõhutatakse, et tulevikus peab iga töökoht andma oma panuse ressursitõhususe jätkuvale parendamisele ning et vähese CO2-heitega majanduse arendamine sõltub järjest enam olemasolevate oskuste parendamisest ja säästva arengu probleemide integreerimisest olemasolevatesse õppevaldkondadesse, mitte konkreetsete „roheliste oskuste” toetamisest; |
| --- | --- |

3.

2010. aasta aruandes „Oskused rohelisteks töökohtadeks” (8) rõhutatakse, et tulevikus peab iga töökoht andma oma panuse ressursitõhususe jätkuvale parendamisele ning et vähese CO2-heitega majanduse arendamine sõltub järjest enam olemasolevate oskuste parendamisest ja säästva arengu probleemide integreerimisest olemasolevatesse õppevaldkondadesse, mitte konkreetsete „roheliste oskuste” toetamisest;

| 4. | Säästva arengu alane haridus elukestvas õppes on olulisel kohal säästva ühiskonnani jõudmisel ning seetõttu on see soovitatav formaalse hariduse ja koolituse kõigil tasanditel, samuti mitteformaalse ja informaalse õppimise puhul; |
| --- | --- |

4.

Säästva arengu alane haridus elukestvas õppes on olulisel kohal säästva ühiskonnani jõudmisel ning seetõttu on see soovitatav formaalse hariduse ja koolituse kõigil tasanditel, samuti mitteformaalse ja informaalse õppimise puhul;

RÕHUTAB, ET:

| 1. | Säästva arengu alane haridus annab olulise panuse nii ELi säästva arengu strateegia kui ka uue Euroopa 2020. aasta strateegia edukaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

1.

Säästva arengu alane haridus annab olulise panuse nii ELi säästva arengu strateegia kui ka uue Euroopa 2020. aasta strateegia edukaks rakendamiseks;

| 2. | Säästva arengu alase hariduse kõige olulisem ülesanne on anda isikutele ja rühmadele teadmised, oskused ja hoiakud, mida neil on vaja teadlike valikute tegemiseks, et luua ja säilitada selline maailm, milles nii nemad kui ka tulevased põlvkonnad sooviksid elada ja töötada. Haridusasutused, kohalikud kogukonnad, kodanikuühiskond ja tööandjad on kõik selliste pädevuste arendamisel ja edendamisel kesksel kohal; |
| --- | --- |

2.

Säästva arengu alase hariduse kõige olulisem ülesanne on anda isikutele ja rühmadele teadmised, oskused ja hoiakud, mida neil on vaja teadlike valikute tegemiseks, et luua ja säilitada selline maailm, milles nii nemad kui ka tulevased põlvkonnad sooviksid elada ja töötada. Haridusasutused, kohalikud kogukonnad, kodanikuühiskond ja tööandjad on kõik selliste pädevuste arendamisel ja edendamisel kesksel kohal;

| 3. | Säästva arengu alane haridus käsitleb seda, kuidas me oma keerukast maailmast mõtleme ja kuidas me selles käitume. See edendab väärtusi, põhimõtteid ja tavasid, mis aitavad inimestel praeguste ja uute probleemidega tõhusalt ja kindlalt hakkama saada. Seetõttu mõjutab see haridust ja koolitust igal tasandil ega piirdu üksnes säästva arengu lisamisega õppekava uueks aineks; |
| --- | --- |

3.

Säästva arengu alane haridus käsitleb seda, kuidas me oma keerukast maailmast mõtleme ja kuidas me selles käitume. See edendab väärtusi, põhimõtteid ja tavasid, mis aitavad inimestel praeguste ja uute probleemidega tõhusalt ja kindlalt hakkama saada. Seetõttu mõjutab see haridust ja koolitust igal tasandil ega piirdu üksnes säästva arengu lisamisega õppekava uueks aineks;

| 4. | Säästvus võib täita olulist rolli riiklikes elukestva õppe strateegiates ning seda tuleks kasutada kõigi haridus- ja koolitustasandite kvaliteedi parandamiseks; |
| --- | --- |

4.

Säästvus võib täita olulist rolli riiklikes elukestva õppe strateegiates ning seda tuleks kasutada kõigi haridus- ja koolitustasandite kvaliteedi parandamiseks;

LEIAB, ET:

| 1. | Säästvama Euroopa ja maailma saavutamisel on haridus ja koolitus asendamatud. Säästva arengu alast haridust tuleks pidada sama oluliseks elukestvas õppes ning see tuleks vajaduse korral lisada hariduse ja koolituse kõigisse tasanditesse ja aspektidesse, et tugevdada kodanike võimet lahendada vahetuid ootamatuid probleeme ning leida sellistele olukordadele pikaajalisi lahendusi terve elu jooksul; |
| --- | --- |

1.

Säästvama Euroopa ja maailma saavutamisel on haridus ja koolitus asendamatud. Säästva arengu alast haridust tuleks pidada sama oluliseks elukestvas õppes ning see tuleks vajaduse korral lisada hariduse ja koolituse kõigisse tasanditesse ja aspektidesse, et tugevdada kodanike võimet lahendada vahetuid ootamatuid probleeme ning leida sellistele olukordadele pikaajalisi lahendusi terve elu jooksul;

| 2. | Säästva arengu kolmele tugisambale – majandus, ühiskond ja keskkond – tuleks keskenduda tasakaalustatud ja integreeritud moel; |
| --- | --- |

2.

Säästva arengu kolmele tugisambale – majandus, ühiskond ja keskkond – tuleks keskenduda tasakaalustatud ja integreeritud moel;

| 3. | Paljudes liikmesriikides sisalduvad säästva arengu alase hariduse aspektid juba keskkonna, globaliseerumise, tervise, rahu, kodanikuks olemise, inimõiguste, tarbijaküsimuste, finantsalase ja arenguga seotud õppes, ning need on lähtepunktid säästva arengu integreerimisel elukestvasse õppesse; |
| --- | --- |

3.

Paljudes liikmesriikides sisalduvad säästva arengu alase hariduse aspektid juba keskkonna, globaliseerumise, tervise, rahu, kodanikuks olemise, inimõiguste, tarbijaküsimuste, finantsalase ja arenguga seotud õppes, ning need on lähtepunktid säästva arengu integreerimisel elukestvasse õppesse;

| 4. | Väga oluline on parandada üldsuse teadlikkust ning mõistmist säästva arengu ja säästva arengu alase hariduse vallas; |
| --- | --- |

4.

Väga oluline on parandada üldsuse teadlikkust ning mõistmist säästva arengu ja säästva arengu alase hariduse vallas;

| 5. | Säästva arengu alane haridus tuleks rajada väärtustel põhinevale ja valdkondadevahelisele õppele, mis edendaks süsteemset mõtlemist ja õpetamist, ning mille abil arendataks uusi teadmisi ja hoiakuid. Selles tuleks rõhku panna loovale mõtlemisele, innovatsioonile ning pikaajalisele perspektiivile, eelkõige meie vastutusele tulevaste põlvkondade ees. Säästva arengu alane haridus ei ole eraldiseisev õppeaine, vaid pigem aluspõhimõtted- ja väärtused (nt õigus, võrdsus, sallivus, piisavus ja vastutus), (9) mida tuleks edasi anda läbivalt. Säästva arengu alane haridus võib olla oluline ka tööalase konkurentsivõime parandamiseks vajalike pädevuste arendamisel. Kuna säästva arenguga seotud oskusi on kõige parem omandada isiklike kogemuste kaudu, tuleks õppeprotsess suunata niipalju kui võimalik kaasava õppimise, tegevuse ja motivatsiooni suunas; |
| --- | --- |

5.

Säästva arengu alane haridus tuleks rajada väärtustel põhinevale ja valdkondadevahelisele õppele, mis edendaks süsteemset mõtlemist ja õpetamist, ning mille abil arendataks uusi teadmisi ja hoiakuid. Selles tuleks rõhku panna loovale mõtlemisele, innovatsioonile ning pikaajalisele perspektiivile, eelkõige meie vastutusele tulevaste põlvkondade ees. Säästva arengu alane haridus ei ole eraldiseisev õppeaine, vaid pigem aluspõhimõtted- ja väärtused (nt õigus, võrdsus, sallivus, piisavus ja vastutus), (9) mida tuleks edasi anda läbivalt. Säästva arengu alane haridus võib olla oluline ka tööalase konkurentsivõime parandamiseks vajalike pädevuste arendamisel. Kuna säästva arenguga seotud oskusi on kõige parem omandada isiklike kogemuste kaudu, tuleks õppeprotsess suunata niipalju kui võimalik kaasava õppimise, tegevuse ja motivatsiooni suunas;

| 6. | Võttes arvesse säästva arengu alase hariduse keerulist ja laiahaardelist loomust, võib see olla eriti kasulik vahend õppurite läbivate võtmepädevuste arendamisel [...]; |
| --- | --- |

6.

Võttes arvesse säästva arengu alase hariduse keerulist ja laiahaardelist loomust, võib see olla eriti kasulik vahend õppurite läbivate võtmepädevuste arendamisel [...];

| 7. | Rakendamise käigus tuleks säästva arengu alast haridust kujundada vastavalt igale haridustasandile, võttes arvesse konkreetset konteksti. Eelkoolid võivad alustada laste alusväärtuste, -hoiakute ja teadmiste toetamisega, millele saab rajada täiendava õppe säästvusest. Alg- ja põhikoolis võiks säästva arengu alase hariduse andmisel keskenduda teadlikkuse parandamisele ja võtmepädevuste arendamisele, ning see tuleks kujundada vastavalt konkreetsele kontekstile ning õppimise järgmistele etappidele. Kutsehariduses ja koolituses ning kõrghariduses tuleks säästva arengu alast haridust tugevdada ning tähelepanu tuleks pöörata konkreetsemate oskuste ja pädevuste arendamisele, mis on vajalikud erinevate ametite puhul, samas tuleks keskenduda isikute ja kogukondade otsuste vastutustundlikule tegemisele ning ettevõtete sotsiaalsele vastutusele; |
| --- | --- |

7.

Rakendamise käigus tuleks säästva arengu alast haridust kujundada vastavalt igale haridustasandile, võttes arvesse konkreetset konteksti. Eelkoolid võivad alustada laste alusväärtuste, -hoiakute ja teadmiste toetamisega, millele saab rajada täiendava õppe säästvusest. Alg- ja põhikoolis võiks säästva arengu alase hariduse andmisel keskenduda teadlikkuse parandamisele ja võtmepädevuste arendamisele, ning see tuleks kujundada vastavalt konkreetsele kontekstile ning õppimise järgmistele etappidele. Kutsehariduses ja koolituses ning kõrghariduses tuleks säästva arengu alast haridust tugevdada ning tähelepanu tuleks pöörata konkreetsemate oskuste ja pädevuste arendamisele, mis on vajalikud erinevate ametite puhul, samas tuleks keskenduda isikute ja kogukondade otsuste vastutustundlikule tegemisele ning ettevõtete sotsiaalsele vastutusele;

| 8. | Õpetajate koolitamisele ja täiendusõppele tuleks anda keskne roll säästva arengu alase hariduse väljavaate kujundamisel ning selle kindlaksmääramisel, kuidas seda täpselt koolides, kutseharidus- ja koolituse ning kõrgharidusasutustes rakendada. Sõltuvalt sellest, mida nad tavaliselt õpetavad, seisavad kõigi tasandi hariduse ja koolituse õpetajad ja koolitajad kogu õppekava läbiva aine, nagu säästev areng, õpetamisel silmitsi konkreetsete väljakutsetega ning seetõttu tuleb neile pakkuda asjakohast koolitust; |
| --- | --- |

8.

Õpetajate koolitamisele ja täiendusõppele tuleks anda keskne roll säästva arengu alase hariduse väljavaate kujundamisel ning selle kindlaksmääramisel, kuidas seda täpselt koolides, kutseharidus- ja koolituse ning kõrgharidusasutustes rakendada. Sõltuvalt sellest, mida nad tavaliselt õpetavad, seisavad kõigi tasandi hariduse ja koolituse õpetajad ja koolitajad kogu õppekava läbiva aine, nagu säästev areng, õpetamisel silmitsi konkreetsete väljakutsetega ning seetõttu tuleb neile pakkuda asjakohast koolitust;

| 9. | Kogu kooli hõlmava säästva arengu alase haridusega seotud metoodika väljatöötamine võib aidata kasutada kõigi õpilaste ja üliõpilaste motivatsiooni ja pühendumist, arendada nende kriitilist mõtlemist ning parandada üldiselt nende haridusalaseid saavutusi. Kõigi tasandi haridusasutused peaksid ise püüdlema säästvuse suunas ning olema eeskujuks, integreerides säästva arengu põhimõtteid oma tegevuspõhimõtetes ja praktikas, kasutades selleks näiteks energia säästmist, ehitamist ja töötamist looduslike materjalidega ning arendades säästvat ostu- ja tarbimispoliitikat. Koolikeskkonnas on selleks vaja kõigi sidusrühmade: koolijuhtide, õpetajate, õpilaste, kooli hoolekogu, haldus- ja tugipersonali, vanemate, valitsusväliste organisatsioonide, kohaliku kogukonna ja ettevõtete aktiivset osalust; |
| --- | --- |

9.

Kogu kooli hõlmava säästva arengu alase haridusega seotud metoodika väljatöötamine võib aidata kasutada kõigi õpilaste ja üliõpilaste motivatsiooni ja pühendumist, arendada nende kriitilist mõtlemist ning parandada üldiselt nende haridusalaseid saavutusi. Kõigi tasandi haridusasutused peaksid ise püüdlema säästvuse suunas ning olema eeskujuks, integreerides säästva arengu põhimõtteid oma tegevuspõhimõtetes ja praktikas, kasutades selleks näiteks energia säästmist, ehitamist ja töötamist looduslike materjalidega ning arendades säästvat ostu- ja tarbimispoliitikat. Koolikeskkonnas on selleks vaja kõigi sidusrühmade: koolijuhtide, õpetajate, õpilaste, kooli hoolekogu, haldus- ja tugipersonali, vanemate, valitsusväliste organisatsioonide, kohaliku kogukonna ja ettevõtete aktiivset osalust;

KUTSUB SELLEST LÄHTUDES LIIKMESRIIKE ÜLES:

Võtma asjakohaseid meetmeid kõigil asjakohastel vastutustasanditel – kohalikul, piirkondlikul või riiklikul –, et soodustada säästva arengu alase hariduse täiendavat arendamist ja rakendamist ning integreerimist kõigi tasandite haridus- ja koolitussüsteemi, nii mitteformaalses ja informaalses õppes kui ka formaalses õppes. Eelkõige võivad kõnealused meetmed hõlmata järgmist:

| a) | tagatakse, et poliitika-, õiguslik, institutsiooniline ja rakenduslik raamistik toetaksid säästva arengu alast haridust ja eelkõige, et:






  — | säästva arengu alane haridus saaks koha riiklikes elukestva õppe strateegiates, mis on suunatud kodanike isiklikule, sotsiaalsele ja professionaalsele arengule; |
| --- | --- | --- |

a)

tagatakse, et poliitika-, õiguslik, institutsiooniline ja rakenduslik raamistik toetaksid säästva arengu alast haridust ja eelkõige, et:

—

säästva arengu alane haridus saaks koha riiklikes elukestva õppe strateegiates, mis on suunatud kodanike isiklikule, sotsiaalsele ja professionaalsele arengule;

| — | säästva arengu alane haridus lisataks õppekavasse; |
| --- | --- |

—

säästva arengu alane haridus lisataks õppekavasse;

| — | säästvuse probleemidega tegelemiseks arendataks ja rakendataks valdkondadevahelisi ja õppekava läbivaid lähenemisviise; |
| --- | --- |

—

säästvuse probleemidega tegelemiseks arendataks ja rakendataks valdkondadevahelisi ja õppekava läbivaid lähenemisviise;

| — | edendataks ja toetataks aktiivselt kogu kooli hõlmavat säästva arengu alase hariduse metoodikat, võimaldades muu hulgas juurdepääsu institutsioonidele, mis üritavad oma ressursse säästvalt kasutada; |
| --- | --- |

—

edendataks ja toetataks aktiivselt kogu kooli hõlmavat säästva arengu alase hariduse metoodikat, võimaldades muu hulgas juurdepääsu institutsioonidele, mis üritavad oma ressursse säästvalt kasutada;

| b) | õpetajad, koolitajad, koolitöötajad ja koolijuhid varustatakse teadlikkuse, teadmiste ja pädevustega, mida on vaja säästva arengu alase hariduse edendamiseks ning selle aluspõhimõtete hõlmamiseks oma õpetamis- ja juhtimismetoodikasse, eelkõige:






  — | parandades kõigil haridus- ja koolitustasanditel õpetajate, koolitajate ja koolijuhtide teadlikkust säästva arengu alase hariduse tähtsusest ning kasust, mida saadakse selle äärmiselt kasuliku vahendi kasutamisel läbivate võtmepädevuste edendamiseks; |
| --- | --- | --- |

b)

õpetajad, koolitajad, koolitöötajad ja koolijuhid varustatakse teadlikkuse, teadmiste ja pädevustega, mida on vaja säästva arengu alase hariduse edendamiseks ning selle aluspõhimõtete hõlmamiseks oma õpetamis- ja juhtimismetoodikasse, eelkõige:

—

parandades kõigil haridus- ja koolitustasanditel õpetajate, koolitajate ja koolijuhtide teadlikkust säästva arengu alase hariduse tähtsusest ning kasust, mida saadakse selle äärmiselt kasuliku vahendi kasutamisel läbivate võtmepädevuste edendamiseks;

| — | tagades, et õpetajatel ja koolitajatel oleksid nõuetekohased oskused õpetada keerukaid säästva arengu alase haridusega seotud teemasid, kasutades selleks nii põhikoolitust kui ka täiendusõpet, ning pakkudes neile piisavaid ja ajakohaseid säästva arengu alase haridusega seotud vahendeid ja õppematerjale; |
| --- | --- |

—

tagades, et õpetajatel ja koolitajatel oleksid nõuetekohased oskused õpetada keerukaid säästva arengu alase haridusega seotud teemasid, kasutades selleks nii põhikoolitust kui ka täiendusõpet, ning pakkudes neile piisavaid ja ajakohaseid säästva arengu alase haridusega seotud vahendeid ja õppematerjale;

| — | julgustades mitut valdkonda hõlmavat ja valdkondadevahelist koostööd sama asutuse õpetajate vahel, et edendada läbivate säästva arengu alase hariduse teemade õpetamist ja õppimist; |
| --- | --- |

—

julgustades mitut valdkonda hõlmavat ja valdkondadevahelist koostööd sama asutuse õpetajate vahel, et edendada läbivate säästva arengu alase hariduse teemade õpetamist ja õppimist;

| — | edendades võrgustike, sealhulgas online-võrgustike loomist erinevate asutuste õpetajate vahel, et tagada säästva arengu alase hariduse jätkuv areng ning mõttevahetus selle üle; |
| --- | --- |

—

edendades võrgustike, sealhulgas online-võrgustike loomist erinevate asutuste õpetajate vahel, et tagada säästva arengu alase hariduse jätkuv areng ning mõttevahetus selle üle;

| — | edendades koostööd lapsevanematega, kohaliku kogukonnaga ja teiste asjaomaste sidusrühmadega ning soodustades nende suuremat osalemist; |
| --- | --- |

—

edendades koostööd lapsevanematega, kohaliku kogukonnaga ja teiste asjaomaste sidusrühmadega ning soodustades nende suuremat osalemist;

KUTSUB LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI OMA PÄDEVUSE PIIRES ÜLES:

Toetama säästva arengu alast haridust ning edendama käesolevaid nõukogu järeldusi:

| i) | viies ellu säästva arengu alast haridust nii ELi säästva arengu strateegia kui ka Euroopa 2020. aasta strateegia raames; |
| --- | --- |

i)

viies ellu säästva arengu alast haridust nii ELi säästva arengu strateegia kui ka Euroopa 2020. aasta strateegia raames;

| ii) | edendades säästva arengu alase haridusega seotud teadustegevust ja teadmisi, eelkõige valdkondades, kus on vähe kogemust või kus teadmistebaas on nõrk, näiteks kutseharidus- ja koolitus ning kõrgharidus; |
| --- | --- |

ii)

edendades säästva arengu alase haridusega seotud teadustegevust ja teadmisi, eelkõige valdkondades, kus on vähe kogemust või kus teadmistebaas on nõrk, näiteks kutseharidus- ja koolitus ning kõrgharidus;

| iii) | edendades haridusasutuste vahelist suhtlust säästva arengu alase hariduse teemal, kasutades parimal viisil olemasolevaid võrgustikke ning tugevdades kõikidel tasanditel säästva arengu alast koostööd partnerluste loomisega, soodustades muu hulgas






  — | nii riigisisest kui ka piiriülest koostööd koolide vahel; |
| --- | --- | --- |

iii)

edendades haridusasutuste vahelist suhtlust säästva arengu alase hariduse teemal, kasutades parimal viisil olemasolevaid võrgustikke ning tugevdades kõikidel tasanditel säästva arengu alast koostööd partnerluste loomisega, soodustades muu hulgas

—

nii riigisisest kui ka piiriülest koostööd koolide vahel;

| — | partnerlust haridusasutuste, ettevõtete ja/või valitsusväliste organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

—

partnerlust haridusasutuste, ettevõtete ja/või valitsusväliste organisatsioonide vahel;

| — | säästva arengu alase hariduse teadurite võrgustikke; |
| --- | --- |

—

säästva arengu alase hariduse teadurite võrgustikke;

| iv) | tehes kindlaks ja registreerides head tavad säästva arengu alase hariduse kogumiks elukestva õppe teadmiste süsteemi (Knowledge System for Lifelong Learning ehk KSLLL) veebisaidil (10); |
| --- | --- |

iv)

tehes kindlaks ja registreerides head tavad säästva arengu alase hariduse kogumiks elukestva õppe teadmiste süsteemi (Knowledge System for Lifelong Learning ehk KSLLL) veebisaidil (10);

| v) | käsitledes säästva arengu alase haridust kui elukestva õppe programmi ning teiste asjaomaste kehtivate või tulevaste kavade üht prioriteeti; |
| --- | --- |

v)

käsitledes säästva arengu alase haridust kui elukestva õppe programmi ning teiste asjaomaste kehtivate või tulevaste kavade üht prioriteeti;

| vi) | kasutades parimal viisil 2011. aastat kui Euroopa vabatahtliku tegevuse aastat, et keskenduda nii säästva arengu alasele haridusele ning haridusasutuste, ettevõtjate ja valitsusväliste organisatsioonide vahelisele partnerlusele kui ka kõnealuses valdkonnas toimuva vahatahtliku tegevuse olemasolevate heade tavade tõhustamisele; |
| --- | --- |

vi)

kasutades parimal viisil 2011. aastat kui Euroopa vabatahtliku tegevuse aastat, et keskenduda nii säästva arengu alasele haridusele ning haridusasutuste, ettevõtjate ja valitsusväliste organisatsioonide vahelisele partnerlusele kui ka kõnealuses valdkonnas toimuva vahatahtliku tegevuse olemasolevate heade tavade tõhustamisele;

| vii) | kaaludes säästva arengu alase hariduse lisamist ET 2020 (strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal) järgmise tsükli prioriteetsete valdkondade hulka; |
| --- | --- |

vii)

kaaludes säästva arengu alase hariduse lisamist ET 2020 (strateegiline raamistik üleeuroopaliseks koostööks hariduse ja koolituse alal) järgmise tsükli prioriteetsete valdkondade hulka;

KUTSUB KOMISJONI ÜLES:

Aitama kaasa liikmesriikide pingutustele toetada säästva arengu alast haridust ning edendama käesolevaid nõukogu järeldusi:

| i) | korraldades vastastikust õpet säästva arengu alase hariduse konkreetsete aspektide osas, näiteks õpetajate koolitus, kogu kooli hõlmav metoodika ning säästva arengu alase haridusega seotud partnerlused, et koostada tegevuspõhimõtete käsiraamat ja suunised haridusasutustele ja õpetajatele; |
| --- | --- |

i)

korraldades vastastikust õpet säästva arengu alase hariduse konkreetsete aspektide osas, näiteks õpetajate koolitus, kogu kooli hõlmav metoodika ning säästva arengu alase haridusega seotud partnerlused, et koostada tegevuspõhimõtete käsiraamat ja suunised haridusasutustele ja õpetajatele;

| ii) | tugevdades säästva hariduse alase hariduse vallas koostööd teiste rahvusvaheliste asutustega, eelkõige UNESCO ja UNECEga. |
| --- | --- |

ii)

tugevdades säästva hariduse alase hariduse vallas koostööd teiste rahvusvaheliste asutustega, eelkõige UNESCO ja UNECEga.

---

(1)  Euroopa Ülemkogu 15.–16. juuni 2001. aasta järeldused (SN 200/01).

(2)  Vastavalt dok 10917/06 ja 16818/09.

(3)  www.unesco.org/eu/esd

(4)  www.esd-world-conference-2009.org

(5)  ELT L 394, 30.12.2006.

(6)  ELT C 119, 28.5.2009.

(7)  Euroopa Ülemkogu 25.–26. märtsi 2010. aasta järeldused (EUCO 7/1/10 REV 1).

(8)  Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus: „Oskused rohelisteks töökohtadeks”, Luxembourg: Euroopa Liidu Väljaannete Talitus, 2010.

(9)  Vt Bonni deklaratsioon, punkt 8 (http://www.esd-world-conference-2009.org/fileadmin/download/ESD2009_BonnDeclaration080409.pdf).

(10)  www.kslll.net

---

Euroopa Komisjon

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/15

---

Euro vahetuskurss (1)

3. detsember 2010

2010/C 327/06

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3246 |
| JPY | Jaapani jeen | 110,86 |
| DKK | Taani kroon | 7,4529 |
| GBP | Inglise nael | 0,84800 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,1265 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,3143 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 8,0050 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,018 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 278,03 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7097 |
| PLN | Poola zlott | 3,9952 |
| RON | Rumeenia leu | 4,3073 |
| TRY | Türgi liir | 1,9813 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,3508 |
| CAD | Kanada dollar | 1,3269 |
| HKD | Hongkongi dollar | 10,2846 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7519 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,7315 |
| KRW | Korea won | 1 503,92 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,1605 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,8262 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3775 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 11 924,57 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,1698 |
| PHP | Filipiini peeso | 58,062 |
| RUB | Vene rubla | 41,4745 |
| THB | Tai baht | 39,811 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,2530 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,3389 |
| INR | India ruupia | 59,7360 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3246

JPY

Jaapani jeen

110,86

DKK

Taani kroon

7,4529

GBP

Inglise nael

0,84800

SEK

Rootsi kroon

9,1265

CHF

Šveitsi frank

1,3143

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

8,0050

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,018

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

278,03

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7097

PLN

Poola zlott

3,9952

RON

Rumeenia leu

4,3073

TRY

Türgi liir

1,9813

AUD

Austraalia dollar

1,3508

CAD

Kanada dollar

1,3269

HKD

Hongkongi dollar

10,2846

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7519

SGD

Singapuri dollar

1,7315

KRW

Korea won

1 503,92

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,1605

CNY

Hiina jüaan

8,8262

HRK

Horvaatia kuna

7,3775

IDR

Indoneesia ruupia

11 924,57

MYR

Malaisia ringit

4,1698

PHP

Filipiini peeso

58,062

RUB

Vene rubla

41,4745

THB

Tai baht

39,811

BRL

Brasiilia reaal

2,2530

MXN

Mehhiko peeso

16,3389

INR

India ruupia

59,7360

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/16

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 327/07

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 2.7.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 2.7.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Kalavaru või kalavarude rühm | HKE/571214 |
| Liik | Merluus (Merluccius merluccius) |
| Piirkond | VI ja VII püügipiirkonna veed, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | — |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

2.7.2010

Kestus

2.7.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Madalmaad

Kalavaru või kalavarude rühm

HKE/571214

Liik

Merluus (Merluccius merluccius)

Piirkond

VI ja VII püügipiirkonna veed, Vb püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed ning XII ja XIV püügipiirkonna rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

—

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/17

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 327/08

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 20.8.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 20.8.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Kalavaru või kalavarude rühm | GFB/89- |
| Liik | Niituimlutsud (Phycis blennoides) |
| Piirkond | VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 532287 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

20.8.2010

Kestus

20.8.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Hispaania

Kalavaru või kalavarude rühm

GFB/89-

Liik

Niituimlutsud (Phycis blennoides)

Piirkond

VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni alla

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

532287

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/18

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 327/09

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 1.9.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 1.9.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru või kalavarude rühm | GHL/2A-C46 |
| Liik | Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Piirkond | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed, Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 573093 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

1.9.2010

Kestus

1.9.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru või kalavarude rühm

GHL/2A-C46

Liik

Süvalest (Reinhardtius hippoglossoides)

Piirkond

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed, Vb ja VI püügipiirkonna ELi ja rahvusvahelised veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

573093

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/19

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 327/10

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 30.8.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 30.8.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Kalavaru või kalavarude rühm | COD/2A3AX4 |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed, püügipiirkonna IIIa see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 541780 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

30.8.2010

Kestus

30.8.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Rootsi

Kalavaru või kalavarude rühm

COD/2A3AX4

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed, püügipiirkonna IIIa see osa, mida ei hõlma Skagerrak ja Kattegat

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

541780

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/20

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 327/11

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 24.2.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 24.2.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Taani |
| Kalavaru või kalavarude rühm | DGS/2AC4-C |
| Liik | Harilik ogahai (Squalus acanthias) |
| Piirkond | IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 605704 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

24.2.2010

Kestus

24.2.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Taani

Kalavaru või kalavarude rühm

DGS/2AC4-C

Liik

Harilik ogahai (Squalus acanthias)

Piirkond

IIa ja IV püügipiirkonna ELi veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

605704

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/21

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 327/12

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 22.9.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 22.9.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Soome |
| Kalavaru või kalavarude rühm | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| Liik | Tursk (Gadus morhua) |
| Piirkond | 22.–24. alarajooni ELi veed |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 608986 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

22.9.2010

Kestus

22.9.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Soome

Kalavaru või kalavarude rühm

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Liik

Tursk (Gadus morhua)

Piirkond

22.–24. alarajooni ELi veed

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

608986

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/22

---

Liikmesriikide edastatud teave püügikeelu kehtestamise kohta

2010/C 327/13

Kooskõlas nõukogu 20. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) artikli 35 lõikega 3 on vastu võetud otsus kehtestada püügikeeld vastavalt järgmisele tabelile:

| Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg | 22.9.2010 |
| --- | --- |
| Kestus | 22.9.2010–31.12.2010 |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru või kalavarude rühm | GFB/89- |
| Liik | Niituimluts (Phycis blennoides) |
| Piirkond | VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla |
| Kalalaevade tüüp/tüübid | — |
| Viitenumber | 614287 |

Püügikeelu kehtestamise kuupäev ja kellaaeg

22.9.2010

Kestus

22.9.2010–31.12.2010

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru või kalavarude rühm

GFB/89-

Liik

Niituimluts (Phycis blennoides)

Piirkond

VIII ja IX püügipiirkonna ELi veed ja veed, mis ei kuulu kolmandate riikide suveräänsete õiguste ja jurisdiktsiooni alla

Kalalaevade tüüp/tüübid

—

Viitenumber

614287

Veebilink asjaomase liikmesriigi otsuse juurde:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 4.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 327/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 327/23

---

Teade Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaadi importi käsitleva dumpinguvastase menetluse algatamise kohta

2010/C 327/14

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud nõukogu 30. novembri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1225/2009 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, (1) edaspidi „algmäärus”) artikli 5 kohase kaebuse, milles väidetakse, et Ameerika Ühendriikidest pärit vinüülatsetaati imporditakse dumpinguhinnaga ning see tekitab olulist kahju liidu tootmisharule.

1.   Kaebus

Kaebuse esitas 22. oktoobril 2010 liidu tootja Ineos Oxide Ltd (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab valdava osa, kõnealusel juhul üle 25 %, liidu vinüülatsetaadi kogutoodangust.

2.   Uurimisalune toode

Käesolevas uurimises vaadeldav toode on vinüülatsetaat (edaspidi „uurimisalune toode”).

3.   Väidetav dumping
   (2)

Väidetavalt dumpinguhinnaga müüdav toode on Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „asjaomane riik”) pärit uurimisalune toode, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2915 32 00 alla. CN-kood on esitatud ainult informatsiooniks.

Väide dumpingu kohta põhineb uurimisaluse toote siseturu müügihinna ja ELi müümise ekspordihinna (tehasehindade tasandil) võrdlusel.

Selle põhjal on asjaomase ekspordiriigi puhul arvestatud dumpingumarginaal märkimisväärne.

4.   Väidetav kahju

Kaebuse esitaja on esitanud tõendeid, mille kohaselt uurimisaluse toote import asjaomasest riigist on üldkokkuvõttes suurenenud nii absoluutarvudes kui ka turuosa seisukohalt.

Kaebuse esitaja esitatud esmapilgul usutavatest tõenditest ilmneb, et lisaks muudele tagajärgedele on imporditud uurimisaluse toote kogused ja hinnad avaldanud negatiivset mõju liidu tootmisharu müügikogustele ja turuosale ning selle tulemuseks on liidu tootmisharu üldise tulemuslikkuse, finantsseisundi ja tööhõive olukorra oluline halvenemine.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist leidis komisjon, et kaebus on esitatud liidu tootmisharu poolt või selle nimel ning menetluse algatamise õigustamiseks on piisavalt tõendeid, ning seetõttu algatab komisjon uurimise algmääruse artikli 5 alusel.

Uurimine näitab, kas asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet müüakse dumpinguhinnaga ning kas dumping on põhjustanud kahju liidu tootmisharule. Kui need väited leiavad kinnitust, uuritakse, kas meetmete kehtestamine ei lähe liidu huvidega vastuollu.

5.1.   
  Dumpingu kindlakstegemine

Asjaomasest riigist pärit uurimisalust toodet eksportivad tootjad (3) on kutsutud komisjoni uurimises osalema.

5.1.1.   Eksportivate tootjate uurimine

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks asjaomase riigi eksportivate tootjate kohta saadab komisjon küsimustikud asjaomase riigi teadaolevatele eksportivatele tootjatele, kõigile teadaolevatele eksportivate tootjate ühendustele ning asjaomase riigi ametiasutustele. Kõigil eksportivatel tootjatel ja eksportivate tootjate ühendustel palutakse endast teatamiseks ja küsimustiku saamiseks komisjoniga faksi või e-posti teel viivitamata ühendust võtta, kuid mitte hiljem kui 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamise kuupäevast Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Eksportivad tootjad ja eksportivate tootjate ühendused peavad täidetud küsimustiku esitama 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Täidetud küsimustikus on muu hulgas teave eksportivate tootjate äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega, tootmiskulude kohta, uurimisaluse toote müügi kohta asjaomase riigi sisemaisel turul ning uurimisaluse toote müügi kohta liidu turul.

5.1.2.   Sõltumatute importijate uurimine
   (4)
   (5)

Pidades silmas käesolevasse menetlusse kaasatud sõltumatute importijate tõenäoliselt suurt arvu ja selleks, et lõpetada uurimine ettenähtud tähtaja jooksul, võib komisjon piirduda mõistliku arvu sõltumatute importijatega, moodustades valimi (seda menetlust nimetatakse ka väljavõtteliseks uuringuks). Väljavõtteline uuring tehakse vastavalt algmääruse artiklile 17.

Selleks, et komisjon saaks otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ja vajaduse korral valimi moodustada, palutakse kõigil sõltumatutel importijatel või nende nimel tegutsevatel esindajatel endast komisjonile teatada. Asjaomased isikud peaksid seda tegema 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti, ning esitama komisjonile oma äriühingu(te) kohta järgmise teabe:

| — | nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik; |
| --- | --- |

—

nimi, aadress, e-posti aadress, telefoni- ja faksinumber ning kontaktisik;

| — | äriühingu täpne tegevusala seoses uurimisaluse tootega; |
| --- | --- |

—

äriühingu täpne tegevusala seoses uurimisaluse tootega;

| — | kogukäive ajavahemikul 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010, mis on asjaomasest riigist pärit uurimisaluse toote puhul uurimisperiood; |
| --- | --- |

—

kogukäive ajavahemikul 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010, mis on asjaomasest riigist pärit uurimisaluse toote puhul uurimisperiood;

| — | ajavahemikus 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 liidu turule imporditud ja seal edasi müüdud uurimisaluse toote maht tonnides ja väärtus eurodes. |
| --- | --- |

—

ajavahemikus 1. oktoobrist 2009 kuni 30. septembrini 2010 liidu turule imporditud ja seal edasi müüdud uurimisaluse toote maht tonnides ja väärtus eurodes.

| — | kõigi uurimisaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (6) nimed ja täpsed tegevusalad; |
| --- | --- |

—

kõigi uurimisaluse toote tootmisse ja/või müüki kaasatud seotud äriühingute (6) nimed ja täpsed tegevusalad;

| — | muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel. |
| --- | --- |

—

muu asjakohane teave, mis aitaks komisjoni valimi moodustamisel.

Eespool kirjeldatud teabe esitamisega nõustub äriühing enda võimaliku kaasamisega valimisse. Kui äriühing valitakse valimisse, tähendab see, et ta peab vastama küsimustikule ning olema nõus, et tema ettevõtet külastatakse vastuste kontrollimiseks („kontrollkäik”). Kui äriühing märgib, et ei ole võimaliku valimisse kaasamisega nõus, peetakse seda uurimise raames koostööst hoidumiseks. Koostööst hoiduvate äriühingute kohta tehakse järeldused kättesaadavate faktide põhjal ning tulemus võib olla asjaomastele isikutele ebasoodsam, kui see oleks olnud nende koostöö korral.

Selleks, et komisjon saaks teavet, mida ta peab vajalikuks sõltumatute importijate valimi moodustamisel, võib ta lisaks võtta ühendust teadaolevate importijate ühendustega.

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad edastada muud asjaomast teavet valimi moodustamise kohta, välja arvatud eespool nõutud teave, peavad seda tegema 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Kui valimi moodustamine on vajalik, võib importijad valida suurima tüüpilise müügimahu järgi liidus, mida on olemasoleva aja jooksul võimalik uurida. Komisjon annab kõikidele sõltumatutele importijatele ja importijate ühendustele teada, millised äriühingud on kaasatud valimisse.

Uurimise seisukohalt vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud valimisse kaasatud sõltumatutele importijatele ja kõikidele teadaolevatele importijate ühendustele. Kõnealused isikud peavad täidetud küsimustiku tagastama 37 päeva jooksul alates kuupäevast, mil teatatakse nende valimisse kaasamisest, kui ei ole sätestatud teisiti. Täidetud küsimustik sisaldab muu hulgas teavet nende äriühingu(te) struktuuri kohta, äriühingu(te) tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega ja uurimisaluse toote müügi kohta.

5.2.   
  Kahju kindlakstegemine

Kahju tähendab liidu tootmisharule tekitatud olulist kahju, tootmisharule olulise kahju tekitamise ohtu või tootmisharu rajamise olulist pidurdamist. Kahju kindlakstegemine põhineb otsestel tõenditel, mille puhul määratakse objektiivselt kindlaks dumpinguhinnaga impordi maht, selle mõju liidu turul kehtivatele hindadele ja sellise impordi mõju liidu tootmisharule. Et teha kindlaks, kas liidu tootmisharule on põhjustatud olulist kahju, kutsutakse ELi uurimisaluse toote tootjaid komisjoni uurimises osalema.

5.2.1.   Liidu tootjate uurimine

Uurimise seisukohalt vajaliku, liidu tootjaid käsitleva teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud teadaolevatele liidu tootjatele ja teadaolevatele liidu tootjate ühendustele. Kõigil liidu tootjatel ja liidu tootjate ühendustel palutakse endast teatamiseks ja küsimustiku saamiseks võtta komisjoniga faksi või e-posti teel viivitamata ühendust, kuid mitte hiljem kui 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

Liidu tootjad ja liidu tootjate ühendused peavad täidetud küsimustiku esitama 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Täidetud küsimustik sisaldab muu hulgas teavet äriühingu(te) struktuuri ja finantsolukorra kohta, teavet äriühingu(te) tegevuse kohta seoses uurimisaluse tootega ning teavet uurimisaluse toote tootmiskulude ja müügi kohta.

5.3.   
  Liidu huvide hindamine

Kui dumpingu ja sellest põhjustatud kahju esinemine leiab kinnitust, siis võetakse vastu otsus, kas dumpinguvastaste meetmete võtmine on kooskõlas liidu huvidega, nagu on sätestatud algmääruse artiklis 21. Liidu tootjatel, importijatel ja neid esindavatel ühendustel, kasutajatel ja neid esindavatel kasutajate ühendustel ja tarbijaid esindavatel ühendustel palutakse endast teatada 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Uurimises osalemiseks peavad tarbijaid esindavad organisatsioonid sama tähtaja jooksul tõendama, et nende tegevuse ja uurimisaluse toote vahel on otsene seos.

Isikud, kes eespool nimetatud tähtaja jooksul endast teatavad, võivad esitada komisjonile teavet selle kohta, kas meetmete kehtestamine ei lähe vastuollu liidu huvidega, 37 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Selle teabe võib esitada vabas vormis või täites komisjoni koostatud küsimustiku. Artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktiliste tõenditega.

5.4.   
  Muud kirjalikud esildised

Vastavalt käesoleva teate sätetele palutakse kõigil huvitatud isikutel teha teatavaks oma seisukohad, esitada teavet ja seda kinnitavat tõendusmaterjali. Nõutud teave ja seda kinnitav tõendusmaterjal peab komisjonile laekuma 37 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti.

5.5.   
  Ärakuulamisvõimalus komisjoni talitustes

Kõik huvitatud isikud võivad taotleda ärakuulamist komisjoni uurimistalituste poolt. Ärakuulamistaotlus peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algetapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Seejärel tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

5.6.   
  Kirjalike esildiste, täidetud küsimustike ja kirjade saatmise kord

Kõik huvitatud isikute esildised (sealhulgas teave valimi moodustamiseks), täidetud küsimustikud ja nende täiendused tuleb esitada kirjalikult nii paberil kui ka elektrooniliselt ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kui huvitatud isik ei saa tehnilistel põhjustel esitada oma esildisi ja taotlusi elektrooniliselt, peab ta sellest viivitamata komisjonile teatama.

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, täidetud küsimustikud ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud paluvad käsitleda konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (7).

Konfidentsiaalset teavet edastavad huvitatud isikud on algmääruse artikli 19 lõike 2 kohaselt kohustatud esitama sellise teabe mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte, millel on märge „For inspection by interested parties” (tutvumiseks huvitatud isikutele). Need kokkuvõtted peavad olema küllaldaselt üksikasjalikud, võimaldamaks vajalikul määral aru saada konfidentsiaalselt esitatud teabe sisust. Kui konfidentsiaalset teavet edastav huvitatud isik ei esita nõutava vormi ja kvaliteediga mittekonfidentsiaalset kokkuvõtet, võib sellise konfidentsiaalse teabe jätta arvesse võtmata.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

6.   Koostööst hoidumine

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või takistab märkimisväärselt uurimist, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed esialgsed või lõplikud järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, võidakse selline teave jätta arvesse võtmata ning toetuda kättesaadavatele faktidele.

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused tehakse seetõttu kättesaadavate faktide põhjal vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

7.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse küsimuses, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada üksiku huvitatud isiku ärakuulamise ning tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral.

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud peab olema kirjalik ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algetapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Seejärel tuleb esitada ärakuulamistaotlus tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid muu hulgas sellistes küsimustes nagu dumping, kahju, põhjuslik seos ja liidu huvi. Selline ärakuulamine toimub üldjuhul kõige hiljem neljanda nädala lõpus alates esialgsete järelduste teatavakstegemisest.

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel: (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 9 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Vastavalt algmääruse artikli 7 lõikele 1 võidakse ajutised meetmed kehtestada hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

9.   Isikuandmete töötlemine

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (8).

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

(2)  Dumpinguks nimetatakse toote müümist ekspordiks („uurimisalune toode”) hinnaga, mis on alla „normaalväärtuse”. Normaalväärtuse all mõistetakse tavaliselt „samasuguse toote” võrreldavat hinda ekspordiriigi koduturul. „Samasuguse toote” all mõistetakse toodet, mis on uurimisaluse tootega igati sarnane, või sellise toote puudumisel toodet, mis on uurimisaluse tootega väga sarnane.

(3)  Eksportiv tootja on asjaomastes riikides asuv äriühing, kes toodab ja ekspordib uurimisalust toodet liidu turule, kas otse või kolmanda isiku kaudu, kaasa arvatud kõik temaga seotud äriühingud, kes osalevad uurimisaluse toote tootmises, omamaises müügis või ekspordis. Eksportijatele, kes ise ei tooda, tavaliselt individuaalset tollimaksumäära ei kehtestata.

(4)  Valimisse võivad kuuluda ainult need importijad, kes ei ole seotud eksportivate tootjatega. Eksportivate tootjatega seotud importijad peavad täitma küsimustiku 1. lisa eksportivate tootjate kohta. Seotud isiku mõistet on selgitatud joonealuses märkuses 6.

(5)  Sõltumatute importijate esitatud andmeid võib käesolevas uurimises kasutada ka muuks kui dumpingu kindlakstegemiseks.

(6)  Vastavalt komisjoni määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustiku rakendussätted) artiklile 143 käsitatakse isikuid seotud isikutena ainult siis, kui: a) nad on teineteise äriühingu ametiisikud või juhatuse liikmed; b) nad on õiguslikult seisundilt äripartnerid; c) nende vahel on töösuhe; d) üks isik otse või kaudselt omab, kontrollib või valdab 5 % või rohkem mõlema poole kõigist emiteeritud hääleõiguslikest osadest või aktsiatest; e) üks nendest kontrollib otseselt või kaudselt teist; f) kolmas isik kontrollib otseselt või kaudselt mõlemaid; g) nad koos kontrollivad otseselt või kaudselt kolmandat isikut või h) nad on ühe ja sama perekonna liikmed. Isikuid käsitatakse ühe ja sama perekonna liikmetena ainult siis, kui nad on sugulussuhetelt: i) abikaasad; ii) vanem ja laps; iii) vend ja õde (sealhulgas poolvend ja -õde); iv) vanavanem ja lapselaps; v) onu või tädi ja õe- või vennalaps; vi) ämm või äi ja väimees või minia; vii) abikaasa vend või õemees ja abikaasa õde või vennanaine. (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1). Selles kontekstis tähendab „isik” mis tahes füüsilist või juriidilist isikut.

(7)  See on konfidentsiaalne dokument vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 (ELT L 343, 22.12.2009, lk 51) artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6. Seda kaitstakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43) artikli 4 kohaselt.

(8)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---