# Euroopa Liidu C 338/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.338.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 338 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide14. detsember 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.338.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 338

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide14. detsember 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2010/C 338/01 | Aruanne Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 1 |
| 2010/C 338/02 | Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 6 |
| 2010/C 338/03 | Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 10 |
| 2010/C 338/04 | Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 16 |
| 2010/C 338/05 | Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 22 |
| 2010/C 338/06 | Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 28 |
| 2010/C 338/07 | Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 34 |
| 2010/C 338/08 | Aruanne Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 40 |
| 2010/C 338/09 | Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 46 |
| 2010/C 338/10 | Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 52 |
| 2010/C 338/11 | Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 58 |
| 2010/C 338/12 | Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega | 65 |
| 2010/C 338/13 | Aruanne Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 71 |
| 2010/C 338/14 | Aruanne Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega | 77 |
| 2010/C 338/15 | Aruanne Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega | 83 |
| 2010/C 338/16 | Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 90 |
| 2010/C 338/17 | Aruanne Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega | 96 |
| 2010/C 338/18 | Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega | 103 |
| 2010/C 338/19 | Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 108 |
| 2010/C 338/20 | Aruanne Euroopa GNSSi Järelevalveameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 114 |
| 2010/C 338/21 | Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 119 |
| 2010/C 338/22 | Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 124 |
| 2010/C 338/23 | Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 130 |
| 2010/C 338/24 | Aruanne Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega | 137 |
| 2010/C 338/25 | Aruanne Eurojusti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega | 144 |
| 2010/C 338/26 | Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega | 149 |
| 2010/C 338/27 | Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega | 155 |
| 2010/C 338/28 | Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega | 162 |
| 2010/C 338/29 | Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 168 |
| 2010/C 338/30 | Aruanne Euroopa Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega | 173 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2010/C 338/01

Aruanne Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

1

2010/C 338/02

Aruanne Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

6

2010/C 338/03

Aruanne Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

10

2010/C 338/04

Aruanne Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

16

2010/C 338/05

Aruanne Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

22

2010/C 338/06

Aruanne Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

28

2010/C 338/07

Aruanne Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

34

2010/C 338/08

Aruanne Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

40

2010/C 338/09

Aruanne Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

46

2010/C 338/10

Aruanne Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

52

2010/C 338/11

Aruanne Euroopa Keskkonnaagentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

58

2010/C 338/12

Aruanne Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

65

2010/C 338/13

Aruanne Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

71

2010/C 338/14

Aruanne Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

77

2010/C 338/15

Aruanne Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

83

2010/C 338/16

Aruanne Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

90

2010/C 338/17

Aruanne Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

96

2010/C 338/18

Aruanne Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

103

2010/C 338/19

Aruanne Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

108

2010/C 338/20

Aruanne Euroopa GNSSi Järelevalveameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

114

2010/C 338/21

Aruanne Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

119

2010/C 338/22

Aruanne Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

124

2010/C 338/23

Aruanne Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

130

2010/C 338/24

Aruanne Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

137

2010/C 338/25

Aruanne Eurojusti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega

144

2010/C 338/26

Aruanne Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

149

2010/C 338/27

Aruanne Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

155

2010/C 338/28

Aruanne Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

162

2010/C 338/29

Aruanne Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

168

2010/C 338/30

Aruanne Euroopa Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

173

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/1

---

ARUANNE

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2010/C 338/01

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 2 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 2 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 3 |
| Tabel ... | 4 |
| Agentuuri vastused ... | 5 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

2

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

2

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

3

Tabel ...

4

Agentuuri vastused ...

5

SISSEJUHATUS

| 1. | Vigos asuv Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (edaspidi „agentuur”) loodi nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Agentuuri peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduskontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine (2). |
| --- | --- |

1.

Vigos asuv Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (edaspidi „agentuur”) loodi nõukogu 26. aprilli 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 768/2005 (1). Agentuuri peamine ülesanne on korraldada liikmesriikide kalanduskontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist, et tagada ühise kalanduspoliitika eeskirjade tõhus ja ühtne kohaldamine (2).

| 2. | Agentuuri 2009. aasta eelarve suurus oli 10,1 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 8,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 49 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 47. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2009. aasta eelarve suurus oli 10,1 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 8,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 49 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 47.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja esitatud arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja esitatud arvamust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruandes täheldas kontrollikoda puudusi agentuuri 2008. aasta tööprogrammis ning sellega seotud tegevuspõhistes haldusküsimustes (12). Agentuuri 2009. aasta tööprogrammis puudusid täpsed ja mõõdetavad eesmärgid nii poliitikavaldkondade kui põhitegevuse tasandil. Iga poliitikavaldkonna kohta oli loetletud mitu põhitegevust, väljundit ja näitajat, kuid nende vahel puudus selge seos ning näitajad ei olnud enamasti ei asjakohased ega mõõdetavad. Lisaks eraldati iga poliitikavaldkonna kohta ainult otsesed rahalised vahendid ja inimressursid. Selle tulemusena ei rakendatud 2009. aasta eelarve puhul täielikult tegevuspõhist juhtimist. |
| --- | --- |

13.

Eelarveaasta 2008 raamatupidamise aastaaruandes täheldas kontrollikoda puudusi agentuuri 2008. aasta tööprogrammis ning sellega seotud tegevuspõhistes haldusküsimustes (12). Agentuuri 2009. aasta tööprogrammis puudusid täpsed ja mõõdetavad eesmärgid nii poliitikavaldkondade kui põhitegevuse tasandil. Iga poliitikavaldkonna kohta oli loetletud mitu põhitegevust, väljundit ja näitajat, kuid nende vahel puudus selge seos ning näitajad ei olnud enamasti ei asjakohased ega mõõdetavad. Lisaks eraldati iga poliitikavaldkonna kohta ainult otsesed rahalised vahendid ja inimressursid. Selle tulemusena ei rakendatud 2009. aasta eelarve puhul täielikult tegevuspõhist juhtimist.

| 14. | 2009. aasta ametikohtade loetuelus oli 55 ajutist ametikohta. 2009. aasta detsembri seisuga oli neist täidetud vaid 44 ametikohta (80 %). Võrreldes 2008. aasta detsembriga oli täitmata ajutiste ametikohtade arv suurenenud üheksalt üheteistkümneni. Olukord näitab puudusi töötajate värbamise planeerimisel. |
| --- | --- |

14.

2009. aasta ametikohtade loetuelus oli 55 ajutist ametikohta. 2009. aasta detsembri seisuga oli neist täidetud vaid 44 ametikohta (80 %). Võrreldes 2008. aasta detsembriga oli täitmata ajutiste ametikohtade arv suurenenud üheksalt üheteistkümneni. Olukord näitab puudusi töötajate värbamise planeerimisel.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 12. oktoobri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur (Vigo)

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Agentuuri pädevus
  (nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005) | Juhtimine | 2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid | 2009. aasta tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 38.
  Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (mis käsitleb ühisele kalanduspoliitikale vastavat kalavarude kaitset ja säästvat kasutamist) artikliga 28 nõutakse liikmesriikidelt tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamise tagamist ja selleks omavahelise ning kolmandate riikidega tehtava koostöö arendamist.
  Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem. | Eesmärgid

  Määrusega moodustatakse ühenduse kalanduskontrolli agentuur, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduskontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine. | Ülesanded







  i) | Koordineerida seoses liidu kohustustega teostatavat kontrolli- ja inspekteerimistegevust; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Agentuuri pädevus

(nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005)

Juhtimine

2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

2009. aasta tooted ja teenused

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 38.

Nõukogu määruse (EÜ) nr 2371/2002 (mis käsitleb ühisele kalanduspoliitikale vastavat kalavarude kaitset ja säästvat kasutamist) artikliga 28 nõutakse liikmesriikidelt tulemusliku kontrolli, inspekteerimise ja ühise kalanduspoliitika eeskirjade jõustamise tagamist ja selleks omavahelise ning kolmandate riikidega tehtava koostöö arendamist.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 768/2005, millega moodustatakse Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuur ja muudetakse määrust (EÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem.

Eesmärgid

Määrusega moodustatakse ühenduse kalanduskontrolli agentuur, mille eesmärk on korraldada liikmesriikide kalanduskontrolli- ja inspekteerimistegevuse koordineerimist ja aidata neil ühise kalanduspoliitika eeskirjade täitmisel koostööd teha, et tagada nende tõhus ja ühtne kohaldamine.

Ülesanded

i)

Koordineerida seoses liidu kohustustega teostatavat kontrolli- ja inspekteerimistegevust;

| ii) | koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist; |
| --- | --- |

ii)

koordineerida liikmesriikide kontrolli- ja inspekteerimisvahendite ühist kasutamist;

| iii) | aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet; |
| --- | --- |

iii)

aidata liikmesriikidel edastada kalapüüki ja kontrolli- ning inspekteerimistegevust puudutavat teavet;

| iv) | aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

iv)

aidata liikmesriikidel täita nende ühisest kalanduspoliitikast tulenevaid ülesandeid ja kohustusi;

| v) | aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu liidus; |
| --- | --- |

v)

aidata liikmesriikidel ja komisjonil ühtlustada ühise kalanduspoliitika kohaldamist kogu liidus;

| vi) | aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle; |
| --- | --- |

vi)

aidata kaasa liikmesriikide ja komisjoni kontrolli- ja inspekteerimisalasele uurimis- ja arendustööle;

| vii) | aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

vii)

aidata kooskõlastada inspektorite koolitamist ja edendada kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel;

| viii) | vastavalt liidu eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki. |
| --- | --- |

viii)

vastavalt liidu eeskirjadele kooskõlastada meetmeid, et tõkestada ebaseaduslikku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüüki.

1.   Haldusnõukogu

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja kuuest komisjoni esindajast.

2.   Tegevdirektor

Nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt vähemalt kahe kandidaadi seast, kelle komisjon on esitanud.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

jaotis– 5,6 miljonit eurot

II jaotis– 1,4 miljonit eurot

III jaotis– 3,1 miljonit eurot

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

Töötajate arv 49

Põhiülesanded

| — | Ühiskasutuskava tursapüügi kohta Põhjameres, Skagerrakis, Kattegatis ja La Manche’i idaosas. |
| --- | --- |

—

Ühiskasutuskava tursapüügi kohta Põhjameres, Skagerrakis, Kattegatis ja La Manche’i idaosas.

| — | Ühiskasutuskava Loodepiirkonna vete kohta (Šotimaa lääneosa ja Iiri meri). |
| --- | --- |

—

Ühiskasutuskava Loodepiirkonna vete kohta (Šotimaa lääneosa ja Iiri meri).

| — | Ühiskasutuskava Läänemere kohta. |
| --- | --- |

—

Ühiskasutuskava Läänemere kohta.

| — | Ühiskasutuskava hariliku tuunikala püügi kohta Vahemeres ning Ida-Atlandil; |
| --- | --- |

—

Ühiskasutuskava hariliku tuunikala püügi kohta Vahemeres ning Ida-Atlandil;

| — | Ühiskasutuskava Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni piirkonna kohta. |
| --- | --- |

—

Ühiskasutuskava Loode-Atlandi Kalandusorganisatsiooni piirkonna kohta.

| — | Ühiskasutuskava Kirde-Atlandi Kalandusorganisatsiooni piirkonna kohta. |
| --- | --- |

—

Ühiskasutuskava Kirde-Atlandi Kalandusorganisatsiooni piirkonna kohta.

| — | Toetada meetmeid ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks. |
| --- | --- |

—

Toetada meetmeid ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks.

| — | Ühiskasutuskavade konsolideerimine. |
| --- | --- |

—

Ühiskasutuskavade konsolideerimine.

Suutlikkuse arendamine

| — | Hindamisaruannete koostamine. |
| --- | --- |

—

Hindamisaruannete koostamine.

| — | Andmetele juurdepääsu ja andmevahetuse protokollide väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Andmetele juurdepääsu ja andmevahetuse protokollide väljatöötamine.

| — | Koolituste korraldamine ja ühise põhiõppekava väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Koolituste korraldamine ja ühise põhiõppekava väljatöötamine.

| — | Fishneti võrgustiku loomine eesmärgiga kiirendada suhtlust klientidega, tagada läbipaistvus ning lihtsustada turvalist andmevahetust. |
| --- | --- |

—

Fishneti võrgustiku loomine eesmärgiga kiirendada suhtlust klientidega, tagada läbipaistvus ning lihtsustada turvalist andmevahetust.

| — | Liidu ja liikmesriikide suutlikkuse suurendamine. |
| --- | --- |

—

Liidu ja liikmesriikide suutlikkuse suurendamine.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | CFCA arendab ja täiustab pidevalt iga poliitikavaldkonna väljundeid ning vastavaid tulemusnäitajaid. CFCA eelarveaasta 2009 aruandes esitatakse tegevusaruande tabel koos tulemusnäitajate hinnanguga ja 2010. aasta töökava hõlmab enamiku tegevuste konkreetsemaid tulemusnäitajaid.
  Samal ajal arendatakse edasi ja rakendatakse tegevuspõhist kuluarvestust, et võimaldada halduslike üldkulude jaotamist eri poliitikavaldkondade vahel. |
| --- | --- |

13.

CFCA arendab ja täiustab pidevalt iga poliitikavaldkonna väljundeid ning vastavaid tulemusnäitajaid. CFCA eelarveaasta 2009 aruandes esitatakse tegevusaruande tabel koos tulemusnäitajate hinnanguga ja 2010. aasta töökava hõlmab enamiku tegevuste konkreetsemaid tulemusnäitajaid.

Samal ajal arendatakse edasi ja rakendatakse tegevuspõhist kuluarvestust, et võimaldada halduslike üldkulude jaotamist eri poliitikavaldkondade vahel.

| 14. | 2009. aasta ametikohtade loetelus toodud ametikohtade täitmise määr otsustati vastavalt palkade ja muude personalikulude eelarveliste vahendite olemasolule (peatükk 11 täideti 96,5 % ulatuses). Enamik nendest ametikohtadest täideti vastavalt kavandatud eelarvele 2010. aasta alguses ja praegu on täidetud 2010. aasta ametikohtade loetelu 53 ametikohast 52 (2009. aasta algul vähendati ametikohtade arvu 55-lt 53-le). |
| --- | --- |

14.

2009. aasta ametikohtade loetelus toodud ametikohtade täitmise määr otsustati vastavalt palkade ja muude personalikulude eelarveliste vahendite olemasolule (peatükk 11 täideti 96,5 % ulatuses). Enamik nendest ametikohtadest täideti vastavalt kavandatud eelarvele 2010. aasta alguses ja praegu on täidetud 2010. aasta ametikohtade loetelu 53 ametikohast 52 (2009. aasta algul vähendati ametikohtade arvu 55-lt 53-le).

---

(1)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 1. juulil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://cfca.europa.eu.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  ELT C 304, 15.12.2009, lk 1.

12

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/6 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/6

---

ARUANNE

Euratomi Tarneagentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2010/C 338/02

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 7 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 7 |
| Agentuuri vastused ... | 9 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

7

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

7

Agentuuri vastused ...

9

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur”) loodi 1958. aastal (1). Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsusega (2008/114/EÜ, Euratom) (2) asendati agentuuri eelmine põhikiri. Agentuuri peamisteks ülesanneteks on tagada liidule teadmised tuumamaterjalide turu kohta ja jälgida tuumamaterjalide turgu. |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Euratomi Tarneagentuur (edaspidi „agentuur”) loodi 1958. aastal (1). Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta otsusega (2008/114/EÜ, Euratom) (2) asendati agentuuri eelmine põhikiri. Agentuuri peamisteks ülesanneteks on tagada liidule teadmised tuumamaterjalide turu kohta ja jälgida tuumamaterjalide turgu.

| 2. | 2009. aastal, nii nagu 2008. aastalgi, ei saanud agentuur toetusi oma tegevuskulude katmiseks. Agentuuri 2009. aasta tegevuskulud kandis komisjon. |
| --- | --- |

2.

2009. aastal, nii nagu 2008. aastalgi, ei saanud agentuur toetusi oma tegevuskulude katmiseks. Agentuuri 2009. aasta tegevuskulud kandis komisjon.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

AGENTUURI VASTUSED

| 12. | Praegune olukord peegeldab Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohast vajalikku tasakaalu:






  — | ühest küljest on olemas selge suhe Euroopa Komisjoniga (näiteks võib komisjon anda välja direktiive ja määrab agentuuri peadirektori) ning |
| --- | --- | --- |

12.

Praegune olukord peegeldab Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu kohast vajalikku tasakaalu:

—

ühest küljest on olemas selge suhe Euroopa Komisjoniga (näiteks võib komisjon anda välja direktiive ja määrab agentuuri peadirektori) ning

| — | teisest küljest on olemas teatav juriidiline ja finantsautonoomia (näiteks annab agentuur kaasallkirja kõikidele ärilepingutele, mis on seotud tuumamaterjalide hankimisega; sellega saab agentuur tagada tarneallikate mitmekesistamise poliitika järgimise). |
| --- | --- |

—

teisest küljest on olemas teatav juriidiline ja finantsautonoomia (näiteks annab agentuur kaasallkirja kõikidele ärilepingutele, mis on seotud tuumamaterjalide hankimisega; sellega saab agentuur tagada tarneallikate mitmekesistamise poliitika järgimise).

See võimaldab koostöös komisjoniga ette võtta algatusi, millega tugevdatakse agentuuri tegevuse tulemuslikkust ja tõhusust.

Agentuur kavatseb koos kõikide huvitatud osapooltega arutada, millised on kõige asjakohasemad meetmed kontrollikoja märkuste arvessevõtmiseks.

---

(1)  EÜT 27, 6.12.1958, lk 534.

1

(2)  ELT L 41, 15.2.2008, lk 15.

2

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Peadirektori ülesanded on sätestatud 12. veebruari 2008. aasta otsuse (2008/114/EÜ, Euratom) artiklites 7 ja 8.

6

(7)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

7

(8)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 25. mail 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 1. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://ec.europa.eu/euratom/index_en.html.

8

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/10

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/03

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 11 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 11 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13 | 12 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 14–15 | 12 |
| Tabel... | 13 |
| Ameti vastused ... | 15 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

11

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

11

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13

12

MUUD KÜSIMUSED ...

14–15

12

Tabel...

13

Ameti vastused ...

15

SISSEJUHATUS

| 1. | Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil meetmete võtmisel täielikult järgida põhiõigusi (2). |
| --- | --- |

1.

Viinis asuv Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 168/2007 (1). Ameti eesmärk on pakkuda seoses põhiõigustega abi ja teadmisi liidu ja tema liikmesriikide asjakohastele ametiasutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil meetmete võtmisel täielikult järgida põhiõigusi (2).

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve oli 17 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 15 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 64 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 47. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve oli 17 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 15 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 64 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 47.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Amet suurendas oma põhitegevuse eelarvet 38 % võrra, kandes 1,9 miljonit eurot I jaotisest (personalikulud) üle III jaotisesse (tegevuskulud) viivituste tõttu värbamisel ja selleks, et rahastada esialgses eelarves ette nägemata põhitegevusi. 2009. aasta ametikohtade loetelus oli 61 ametikohta. 2009. aasta detsembri seisuga oli siiski täidetud neist ainult 48 ametikohta. 50 % II jaotise assigneeringutest (haldus) ning ka kaks kolmandikku III jaotise assigneeringutest kanti üle 2010. aastasse. Selline olukord näitas järjepidevuse puudumist eelarve ja personali prognoosimisel. Amet peab oluliselt parandama oma eelarve ja värbamise kavandamist. |
| --- | --- |

13.

Amet suurendas oma põhitegevuse eelarvet 38 % võrra, kandes 1,9 miljonit eurot I jaotisest (personalikulud) üle III jaotisesse (tegevuskulud) viivituste tõttu värbamisel ja selleks, et rahastada esialgses eelarves ette nägemata põhitegevusi. 2009. aasta ametikohtade loetelus oli 61 ametikohta. 2009. aasta detsembri seisuga oli siiski täidetud neist ainult 48 ametikohta. 50 % II jaotise assigneeringutest (haldus) ning ka kaks kolmandikku III jaotise assigneeringutest kanti üle 2010. aastasse. Selline olukord näitas järjepidevuse puudumist eelarve ja personali prognoosimisel. Amet peab oluliselt parandama oma eelarve ja värbamise kavandamist.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | Kolme raamlepingu sõlmimisel (12) põhines finantspakkumuste hindamine tehnilistel stsenaariumidel, mis ei olnud nõutud teenuste suhtes piisavalt esinduslikud. Finantspakkumused erinesid oluliselt nii ühikuhindade poolest kui ka ühe ja sama tehnilise stsenaariumi teostamiseks enampakkumisel osalejate poolt prognoositud inimpäevade arvu poolest. Raamlepingute sõlmimisel olid mõne enampakkumisel osaleja finantspakkumused väga madalad. Hindamiskomitee toimikud ei sisaldanud siiski madala pakkumuse koostisosade kohta üksikasjalikku analüüsi, eelkõige inimpäevade arvu prognoosi kohta. |
| --- | --- |

14.

Kolme raamlepingu sõlmimisel (12) põhines finantspakkumuste hindamine tehnilistel stsenaariumidel, mis ei olnud nõutud teenuste suhtes piisavalt esinduslikud. Finantspakkumused erinesid oluliselt nii ühikuhindade poolest kui ka ühe ja sama tehnilise stsenaariumi teostamiseks enampakkumisel osalejate poolt prognoositud inimpäevade arvu poolest. Raamlepingute sõlmimisel olid mõne enampakkumisel osaleja finantspakkumused väga madalad. Hindamiskomitee toimikud ei sisaldanud siiski madala pakkumuse koostisosade kohta üksikasjalikku analüüsi, eelkõige inimpäevade arvu prognoosi kohta.

| 15. | Juulis 2007 sõlmis amet (13) neljaks aastaks raamlepingu 2 miljoni euro väärtuses (14). Juunis 2009 oli maksimumsumma täielikult ära kasutatud. Kuigi hanketeates ei nähtud ette maksimumsumma suurendamist, jätkas amet 2009. aastal erilepingute sõlmimist täiendava 500 000 euro väärtuses. Selline olukord näitab, et tuleks veel parandada hangete planeerimist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

15.

Juulis 2007 sõlmis amet (13) neljaks aastaks raamlepingu 2 miljoni euro väärtuses (14). Juunis 2009 oli maksimumsumma täielikult ära kasutatud. Kuigi hanketeates ei nähtud ette maksimumsumma suurendamist, jätkas amet 2009. aastal erilepingute sõlmimist täiendava 500 000 euro väärtuses. Selline olukord näitab, et tuleks veel parandada hangete planeerimist ja järelevalvet.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 5. oktoobri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (Viin)

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Ameti pädevus
  (nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007) | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused
  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nõukogu poolt kooskõlas käesoleva lepingu sätetega kindlaksmääratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 337) | Eesmärgid

  Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi liidu ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi. | Ülesanded







  — | Koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid. |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Ameti pädevus

(nõukogu 15. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 168/2007)

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

(2008. aasta andmed)

Nõukogu poolt kooskõlas käesoleva lepingu sätetega kindlaksmääratud piirides ja tingimustel võib komisjon koguda informatsiooni ja korraldada kontrollimisi, mis on vajalikud temale antud ülesannete täitmiseks.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 337)

Eesmärgid

Pakkuda seoses põhiõigustega teavet, abi ja teadmisi liidu ning tema liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele liidu õiguse rakendamisel, et aidata neil nende vastavates pädevusvaldkondades meetmete võtmisel või tegevuskavade kujundamisel täielikult järgida põhiõigusi.

Ülesanded

—

Koguda, registreerida, analüüsida ja levitada asjakohast, objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid.

| — | Välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

—

Välja töötada meetodid ja standardid andmete võrreldavuse, objektiivsuse ja usaldusväärsuse suurendamiseks Euroopa tasandil.

| — | Viia läbi teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või toetada neid. |
| --- | --- |

—

Viia läbi teadusuuringuid ja vaatlusi, ettevalmistavaid uuringuid ning teostatavusuuringuid, võtta osa nimetatud töödest või toetada neid.

| — | Koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad liidu õigust. |
| --- | --- |

—

Koostada ja avaldada konkreetseid teemasid käsitlevaid järeldusi ja arvamusi liidu institutsioonidele ja liikmesriikidele, kui need rakendavad liidu õigust.

| — | Avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimustest. |
| --- | --- |

—

Avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondadega hõlmatud põhiõiguste küsimustest.

| — | Avaldada temaatilised aruanded, mis põhinevad analüüsidel, teadustegevusel ja uuringutel. |
| --- | --- |

—

Avaldada temaatilised aruanded, mis põhinevad analüüsidel, teadustegevusel ja uuringutel.

| — | Avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondade kohta. |
| --- | --- |

—

Avaldada iga-aastane aruanne ameti tegevusvaldkondade kohta.

| — | Arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga. |
| --- | --- |

—

Arendada kommunikatsioonistrateegiat ja edendada dialoogi kodanikuühiskonnaga.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

Üks iga liikmesriigi poolt ametisse nimetatud sõltumatu isik, üks Euroopa Nõukogu poolt ametisse nimetatud sõltumatu isik ja kaks komisjoni esindajat.

Ülesanne

Võtta vastu eelarve, töökava ja aastaaruanded. Vastu võtta lõplik eelarve ja ametikohtade loetelu. Anda hinnang lõplikule raamatupidamise aastaaruandele.

2.   Juhatus

Koosseis

| — | haldusnõukogu eesistuja |
| --- | --- |

—

haldusnõukogu eesistuja

| — | haldusnõukogu ase-eesistuja |
| --- | --- |

—

haldusnõukogu ase-eesistuja

| — | üks komisjoni esindaja |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja

| — | kaks haldusnõukogu muud liiget |
| --- | --- |

—

kaks haldusnõukogu muud liiget

| — | koosolekutel võib osaleda Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse nimetatud isik |
| --- | --- |

—

koosolekutel võib osaleda Euroopa Nõukogu poolt haldusnõukogusse nimetatud isik

3.   Teaduskomitee

Koosseis

| — | 11 sõltumatut kõrge põhiõiguste-alase kvalifikatsiooniga isikut; |
| --- | --- |

—

11 sõltumatut kõrge põhiõiguste-alase kvalifikatsiooniga isikut;

| — | haldusnõukogu nimetab liikmed pärast läbipaistvat taotluskutsete ja valikumenetlust. |
| --- | --- |

—

haldusnõukogu nimetab liikmed pärast läbipaistvat taotluskutsete ja valikumenetlust.

4.   Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu arvamuse saamist (kellel on eelisõigus).

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Sisekontroll

Euroopa Komisjoni siseaudit.

7.   Eelarve täitmist kinnitav asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

17,0 miljonit eurot (15,0 miljonit eurot),

millest on liidu toetus 100 % (100 %).

Personali suurus 31. detsembri 2009. aasta seisuga:

61 (49) ametikohta ametikohtade loetelus,

millest: 48 (35) ametikohta on täidetud

- 16 (12) muu personal (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid)

Personal kokku: 77 (61)

Ülesanded

põhiülesanded: 46 (37)

haldusülesanded: 27 (19)

mitmesugused ülesanded: 4 (5)

Euroopa rassismi ja ksenofoobia teabevõrk (RAXEN)

27 riigi teabekeskusega sõlmitud lepingute arv: 189 (219)

Koosolekute arv: 1 (1)

FRALEX

Õigusekspertide panuste arv: 27 (201)

Koosolekute arv: 1 (2)

Uurimisaruanded

Aruannete arv: 19 (6)

Koosolekute arv: 20 (21)

Aastaaruannete arv: 2 (2)

Uurimustega mitteseonduvad materjalid

Mitmesugused väljaanded: 1 (13)

Peamised konverentsid ja sündmused

Põhiõigustealane konverents: 1 (1)

Erinevustealane üritus: 3 (1)

Koostöö liikmesriikide ja teiste institutsioonidega

Liikmesriigid: 10 (9)

Euroopa Liidu Nõukogu: 2 (0)

Euroopa Komisjon 17 (17)

Euroopa Parlament: 2 (6)

Regioonide Komitee: 2 (2)

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee : 1 (0)

Põhiõiguste-alane tegevusprogramm: 2 (1)

Euroopa Nõukogu: 16 (25)

OSCE (Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon): 6 (7)

Ühinenud Rahvaste Organisatsioon 3 (6)

Välised sidusrühmad: 22

Eriorganid: 9

Muud koosolekud ja ümarlaua kohtumised: 11 (18)

Allikas: ameti poolt esitatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Amet võtab meetmeid, et vähendada võimalikult palju assigneeringute ülekandmise määra. Tuleb märkida, et kontrollikoja kirjeldatud olukorra tingisid välised tegurid, nagu näiteks uue direktori nimetamisest tingitud viivitused värbamisel või viivitused komisjoni koostatud olulise raamlepingu sõlmimisel. 2009. aasta lõpus võtsid aga kandidaadid vastu viis õiguslikult siduvat tööpakkumist ja alustasid tööd märtsis 2010. |
| --- | --- |

13.

Amet võtab meetmeid, et vähendada võimalikult palju assigneeringute ülekandmise määra. Tuleb märkida, et kontrollikoja kirjeldatud olukorra tingisid välised tegurid, nagu näiteks uue direktori nimetamisest tingitud viivitused värbamisel või viivitused komisjoni koostatud olulise raamlepingu sõlmimisel. 2009. aasta lõpus võtsid aga kandidaadid vastu viis õiguslikult siduvat tööpakkumist ja alustasid tööd märtsis 2010.

| 14. | Hindamiskomitee pidas kasutatud stsenaariume esinduslikeks ja hindas põhjalikult madalaid pakkumusi. Amet võtab siiski meetmed, et tagada pakkumuste hindamiseks kasutatavate stsenaariumide võimalikult suur vastavus tegelikkusele. Eritähelepanu pööratakse hindamiskomitees kasutatavate hindamismeetodite selgusele ja dokumenteerimisele. Amet märgib, et siiani on kontrollikoja märgitud lepinguid täidetud ilma probleemideta. |
| --- | --- |

14.

Hindamiskomitee pidas kasutatud stsenaariume esinduslikeks ja hindas põhjalikult madalaid pakkumusi. Amet võtab siiski meetmed, et tagada pakkumuste hindamiseks kasutatavate stsenaariumide võimalikult suur vastavus tegelikkusele. Eritähelepanu pööratakse hindamiskomitees kasutatavate hindamismeetodite selgusele ja dokumenteerimisele. Amet märgib, et siiani on kontrollikoja märgitud lepinguid täidetud ilma probleemideta.

| 15. | Nende konkreetsete lepingute sõlmimine oli tingitud vajadusest ette valmistada kiirkorras neli üritust, millest üks korraldati koostöös eesistujariigi Rootsiga ja mis oli reputatsioonile eriti tähtis. Amet on juba asunud võtma meetmeid, et kavandamise parandamise ja lepingute jälgimisega vältida samalaadseid olukordi. |
| --- | --- |

15.

Nende konkreetsete lepingute sõlmimine oli tingitud vajadusest ette valmistada kiirkorras neli üritust, millest üks korraldati koostöös eesistujariigi Rootsiga ja mis oli reputatsioonile eriti tähtis. Amet on juba asunud võtma meetmeid, et kavandamise parandamise ja lepingute jälgimisega vältida samalaadseid olukordi.

---

(1)  ELT L 53, 22.2.2007, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse kokkuvõtlikult ameti pädevusvaldkond ja ülesanded. Teave on esitatud teavitamise eesmärgil.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Ametite raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuste koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning tervikuna ameti finantsmäärusesse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 27. mail 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 9. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu/ ja www.fra.europa.eu/fraWebsite/home/home_en.htm

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Leping F/SU/09/01 summas 800 000 eurot, leping F/SE/09/02 summas 900 000 eurot, leping FRA-CAR-2009-T01-A (1. osa) summas 875 000 eurot.

12

(13)  Läbirääkimistega menetluse kasutamine ilma eelneva hanketeate avaldamiseta, kuna avatud menetluse puhul ei saadud sobivaid pakkumusi (üldiste rakenduseeskirjade artikli 126 lõige 1).

13

(14)  Leping FR2-2007/3401/3402/3403/NP01.

14

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/16 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/16

---

ARUANNE

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/04

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 17 |
| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 17 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–15 | 18 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 16–17 | 18 |
| Tabel ... | 19 |
| Ameti vastused ... | 21 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

17

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ...

3–12

17

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–15

18

MUUD KÜSIMUSED ...

16–17

18

Tabel ...

19

Ameti vastused ...

21

SISSEJUHATUS

| 1. | Heraklionis asuv Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 460/2004 (1). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu (2). |
| --- | --- |

1.

Heraklionis asuv Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 460/2004 (1). Ameti peamine ülesanne on tõhustada liidu suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel ja nendele reageerimisel liikmesriikide ja liidu jõupingutuste kaudu (2).

| 2. | Pärast kahe paranduseelarve vastuvõtmist oli ameti 2009. aasta lõplik eelarve 8,1 miljonit eurot; eelmise aasta eelarve oli 8,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 57 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 58. |
| --- | --- |

2.

Pärast kahe paranduseelarve vastuvõtmist oli ameti 2009. aasta lõplik eelarve 8,1 miljonit eurot; eelmise aasta eelarve oli 8,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 57 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 58.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Järgmisesse aastasse ülekantud assigneeringud moodustasid 19 % eelarvest. Eelkõige kanti 2010. aastasse üle 41 % põhitegevuse assigneeringutest (III jaotis), peamiselt kahe suure projektiga seotud viivituste tõttu. Selline olukord annab tunnistust viivitustest ameti eelarve III jaotisest rahastatud tegevuste elluviimisel ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Järgmisesse aastasse ülekantud assigneeringud moodustasid 19 % eelarvest. Eelkõige kanti 2010. aastasse üle 41 % põhitegevuse assigneeringutest (III jaotis), peamiselt kahe suure projektiga seotud viivituste tõttu. Selline olukord annab tunnistust viivitustest ameti eelarve III jaotisest rahastatud tegevuste elluviimisel ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

| 14. | Üks eelarvejagude vaheline ümberpaigutus (12) tehti ilma haldusnõukogu sellest teavitamata ja haldusnõukogu eelneva nõusolekuta, mis on vastuolus eelarve sihtotstarbelisuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

14.

Üks eelarvejagude vaheline ümberpaigutus (12) tehti ilma haldusnõukogu sellest teavitamata ja haldusnõukogu eelneva nõusolekuta, mis on vastuolus eelarve sihtotstarbelisuse põhimõtetega.

| 15. | Põhivara inventarinimestiku haldamine toimub tabelarvutuse põhjal, mis ei võimalda tagada andmete terviklikkust. Ei viidud läbi põhjalikku inventuuri ning raamatupidamisandmete korrektsus ei olnud tagatud. |
| --- | --- |

15.

Põhivara inventarinimestiku haldamine toimub tabelarvutuse põhjal, mis ei võimalda tagada andmete terviklikkust. Ei viidud läbi põhjalikku inventuuri ning raamatupidamisandmete korrektsus ei olnud tagatud.

MUUD KÜSIMUSED

| 16. | Personalivaliku menetluste puhul ei olnud eelnevalt paika pandud ei kandidaatide lävendid intervjuule pääsemiseks ega ka lävendid reservnimekirja pääsemiseks. Lävendid määras valimiskomisjon pärast kandidaatide hindamist ja järjestamist. Selline praktika ohustas värbamismenetluse läbipaistvust. |
| --- | --- |

16.

Personalivaliku menetluste puhul ei olnud eelnevalt paika pandud ei kandidaatide lävendid intervjuule pääsemiseks ega ka lävendid reservnimekirja pääsemiseks. Lävendid määras valimiskomisjon pärast kandidaatide hindamist ja järjestamist. Selline praktika ohustas värbamismenetluse läbipaistvust.

| 17. | Hankemenetluste puhul nõuti ühel juhul (13) teenuseid, mida lepingu järgi ei pakutud. Kahel muul juhul (14) tehti vigu (valede kvaliteedi-hinna paranduskoefitsientide kasutamine ja finantspakkumise vale väärtus) lepingute sõlmimise etapis. Amet peaks lepingute ja hankementluste korrektse rakendamise tagamiseks tugevdama sisekontrolli. |
| --- | --- |

17.

Hankemenetluste puhul nõuti ühel juhul (13) teenuseid, mida lepingu järgi ei pakutud. Kahel muul juhul (14) tehti vigu (valede kvaliteedi-hinna paranduskoefitsientide kasutamine ja finantspakkumise vale väärtus) lepingute sõlmimise etapis. Amet peaks lepingute ja hankementluste korrektse rakendamise tagamiseks tugevdama sisekontrolli.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (Heraklion)

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Ameti pädevus (parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 460/2004) | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriikide valitsuste esindajad esitasid ühise kokkuleppe alusel avalduse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti loomise kohta. Amet peaks tegutsema lähtepunktina ja tekitama usaldust tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele.
  (Euroopa Liidu toimimise lepingu põhjal vastu võetud nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus). | Eesmärgid







  — | Amet suurendab liidu, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel.
  Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu. |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Ameti pädevus (parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 460/2004)

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

(2008. aasta andmed)

Liikmesriikide valitsuste esindajad esitasid ühise kokkuleppe alusel avalduse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeameti loomise kohta. Amet peaks tegutsema lähtepunktina ja tekitama usaldust tänu oma sõltumatusele, antud nõu ja levitatava teabe kvaliteedile, menetluste ja töömeetodite läbipaistvusele ning temale antud ülesannete hoolikale täitmisele.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu põhjal vastu võetud nõukogu 19. veebruari 2004. aasta otsus).

Eesmärgid

—

Amet suurendab liidu, liikmesriikide ja sellest tulenevalt äriringkonna suutlikkust võrgu- ja infoturbega seotud probleemide vältimisel, nende lahendamisel ja nendele reageerimisel.

Amet aitab käesolevas määruses sätestatud pädevuse raames komisjoni ja liikmesriike küsimustes, mis on seotud võrgu- ja infoturbega, ning annab sellekohast nõu.

| — | Amet arendab kõrgetasemelisi eriteadmisi ja kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd. |
| --- | --- |

—

Amet arendab kõrgetasemelisi eriteadmisi ja kasutab neid eriteadmisi selleks, et edendada avaliku- ja erasektori osapoolte ulatuslikku koostööd.

Ülesanded

Amet:

| a) | kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke; |
| --- | --- |

a)

kogub asjakohast teavet, et analüüsida olemasolevaid ja kujunevaid riske, mis võiksid mõjutada elektroonilisi sidevõrke;

| b) | annab nõu ja abi Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või pädevatele siseriiklikele asutustele; |
| --- | --- |

b)

annab nõu ja abi Euroopa Parlamendile, komisjonile, Euroopa Liidu asutustele või pädevatele siseriiklikele asutustele;

| c) | tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel; |
| --- | --- |

c)

tõhustab koostööd erinevate võrgu- ja infoturbe valdkonnas tegutsejate vahel;

| d) | edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile; |
| --- | --- |

d)

edendab koostööd ühise metoodika väljatöötamisel, et vältida ja lahendada võrgu- ja infoturbega seotud küsimusi ja reageerida neile;

| e) | annab oma panuse teadlikkuse parandamisele võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks; |
| --- | --- |

e)

annab oma panuse teadlikkuse parandamisele võrgu- ja infoturbeküsimustes kõikide kasutajate jaoks;

| f) | aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel; |
| --- | --- |

f)

aitab komisjoni ja liikmesriike tööstusega dialoogi pidamisel;

| g) | jälgib standardite väljatöötamist; |
| --- | --- |

g)

jälgib standardite väljatöötamist;

| h) | nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimistöö alal; |
| --- | --- |

h)

nõustab komisjoni võrgu- ja infoturbe valdkonnas tehtava uurimistöö alal;

| i) | edendab riski hindamise tegevusi seoses selle vältimise korraldamise lahendustega; |
| --- | --- |

i)

edendab riski hindamise tegevusi seoses selle vältimise korraldamise lahendustega;

| j) | aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega. |
| --- | --- |

j)

aitab kaasa koostööle kolmandate riikidega.

1.   Juhatus

Juhatusse kuulub igast liikmesriigist üks esindaja, komisjoni poolt määratud kolm esindajat ning komisjoni poolt soovitatud ja nõukogu poolt määratud kolm liiget, kellel ei ole hääleõigust ning kellest igaüks kuulub ühte järgmisesse rühma:

| a) | info- ja sidetehnoloogiatööstus; |
| --- | --- |

a)

info- ja sidetehnoloogiatööstus;

| b) | tarbijarühmad; |
| --- | --- |

b)

tarbijarühmad;

| c) | akadeemilised võrgu- ja infoturbe eksperdid. |
| --- | --- |

c)

akadeemilised võrgu- ja infoturbe eksperdid.

2.   Tegevdirektor

| 1. | Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu. |
| --- | --- |

1.

Ametit juhib tegevdirektor, kes on oma ülesannete täitmisel sõltumatu.

| 2. | Tegevdirektori ametiaeg on kuni viis aastat. |
| --- | --- |

2.

Tegevdirektori ametiaeg on kuni viis aastat.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

Kogutulu 2009 (2008): 8,1 miljonit eurot (8,4 miljonit eurot)

T1: Personal

Olemas: 5,2 miljonit eurot (4,7 miljonit eurot)

T2: Hooned, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud

Olemas: 0,5 miljonit eurot (0,7 miljonit eurot)

T3: Tegevuskulud

Olemas: 2,5 miljonit eurot (2,9 miljonit eurot)

Personali suurus 31. detsembril 2009

| — | 44 (44) ametikohta ametikohtade loetelus. |
| --- | --- |

—

44 (44) ametikohta ametikohtade loetelus.

43 (39) täidetud ametikohad;

| — | muu:






  — | 9 (12) lepingulised töötajad, |
| --- | --- | --- |

—

muu:

—

9 (12) lepingulised töötajad,

| — | 4 (5) lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, |
| --- | --- |

—

4 (5) lähetuses viibivad riiklikud eksperdid,

| — | 1 (2) koolitatavad |
| --- | --- |

—

1 (2) koolitatavad

Personal kokku: 57 (58)

Ülesanded

Põhiülesanded: 39,5 (15) (38)

haldus ja IT:

18,5 (20)

MTP 1
   (16)
  :   Euroopa elektroonilise teabe võrgustiku töökindluse parandamine

2009 võrdles MTP 1 leide samalaadsete rahvusvaheliste kogemuste ja tulemustega, andis välja suunised ja koostas konsensusel põhinevad soovitused pärast põhjalikku konsulteerimist asjakohaste sidusrühmadega. Soovitusi reklaamiti laialdaselt asjaomastele poliitikakujundajatele ja otsustajatele. Nimetatud MTP järgis ning toetas asjakohaselt ELi elektroonilise side direktiivide läbivaatamist ja uuendamist.

MTP 2:   liikmesriikidevahelise koostöö arendamine ja tõhustamine

2008. aastal olid MTP eesmärgid järgmised:

| a) | määratleda üleeuroopalised infoturbega seotud pädevusringkonnad sellistes valdkondades nagu teavitamine ja intsidentidele reageerimine; |
| --- | --- |

a)

määratleda üleeuroopalised infoturbega seotud pädevusringkonnad sellistes valdkondades nagu teavitamine ja intsidentidele reageerimine;

| b) | Euroopa võrgu- ja infoturbealaste heade tavade vahetamine; |
| --- | --- |

b)

Euroopa võrgu- ja infoturbealaste heade tavade vahetamine;

| c) | Euroopa võrgu- ja infoturbealase suutlikkuse suurendamine mikroettevõtetes. |
| --- | --- |

c)

Euroopa võrgu- ja infoturbealase suutlikkuse suurendamine mikroettevõtetes.

Eesmärk on olnud edendada koostööd liikmesriikide vahel, et parandada nende suutlikkust ning suurendada üldist sidusust ja koostalitlusvõimet.

MTP 3:   kujunevate riskide kindlaksmääramine usalduse ja usaldusväärsuse loomise eesmärgil

Amet paneb paika raamistiku, mis võimaldab otsustajatel paremini mõista ja hinnata uutest tehnoloogiatest ja rakendustest tekkivaid võimalikke riske. See aitab suurendada sidusrühmade usaldust ja kindlustunnet. 2009. aastal katsetati ja arendati edasi eelnevalt väljatöötatud kontseptsiooni. Lisaks jätkas amet seisukohti selgitavate dokumentide koostamist, et selgitada oma arvamusi uutest tehnoloogiatest ja rakendustest tekkida võivate riskide kohta. See MTP toimib lähtepunktina otsustajatele Euroopas ja võib-olla ka kaugemal.

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Amet soovib maksimeerida allhanke korras teostatavatest projektidest saadavat kasu ja kohaldab allhanke korras teostatava tegevusega seotud viivituste tagajärgede suhtes eriolukorras tegutsemise meetmeid. |
| --- | --- |

13.

Amet soovib maksimeerida allhanke korras teostatavatest projektidest saadavat kasu ja kohaldab allhanke korras teostatava tegevusega seotud viivituste tagajärgede suhtes eriolukorras tegutsemise meetmeid.

| 14. | Amet võtab kõik vajalikud meetmed, et vähendada samade vigade kordumise riski tulevikus. 2010. aasta esimeses kvartalis täiendati eelarve ümberpaigutuste järelevalve vahendit vastavalt ENISA finantsmääruse artiklile 23. |
| --- | --- |

14.

Amet võtab kõik vajalikud meetmed, et vähendada samade vigade kordumise riski tulevikus. 2010. aasta esimeses kvartalis täiendati eelarve ümberpaigutuste järelevalve vahendit vastavalt ENISA finantsmääruse artiklile 23.

| 15. | Amet tunnistab, et see tähelepanek on oluline. Kavandatakse ametlikku inventari haldamise menetlust ning 2010. aastal ootab käivitamist süsteem ABAC Assets (Euroopa Komisjoni loodud ühtlustatud tellimise, ostmise ja inventari haldamise vahend). |
| --- | --- |

15.

Amet tunnistab, et see tähelepanek on oluline. Kavandatakse ametlikku inventari haldamise menetlust ning 2010. aastal ootab käivitamist süsteem ABAC Assets (Euroopa Komisjoni loodud ühtlustatud tellimise, ostmise ja inventari haldamise vahend).

| 16. | Amet võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ja kohandab oma menetlused vastavalt. |
| --- | --- |

16.

Amet võtab teadmiseks kontrollikoja tähelepaneku ja kohandab oma menetlused vastavalt.

| 17. | Esimesel juhul võis ameti arvates hankemenetluse alusel lubada „sarnaseid teenuseid”. Novembris 2009 sõlmiti pärast kontrollikoja auditit avatud hankemenetluse tulemusel leping kvalifitseerunud teenusepakkujaga tema teenuste kasutamiseks. Amet tugevdab pingutusi sisekontrolli parandamiseks, võttes ressursside eraldamisel nõuetekohaselt arvesse prioriteete. |
| --- | --- |

17.

Esimesel juhul võis ameti arvates hankemenetluse alusel lubada „sarnaseid teenuseid”. Novembris 2009 sõlmiti pärast kontrollikoja auditit avatud hankemenetluse tulemusel leping kvalifitseerunud teenusepakkujaga tema teenuste kasutamiseks. Amet tugevdab pingutusi sisekontrolli parandamiseks, võttes ressursside eraldamisel nõuetekohaselt arvesse prioriteete.

---

(1)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusesse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamisaruanne koostati 10. juunil 2010 ning kontrollikoda sai selle kätte 1. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.enisa.europa.eu/about-enisa/accounting-finance.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  24 400 eurot.

12

(13)  Teenusleping ürituste/koosolekute organiseerimiseks, kogukulu 74 000 eurot.

13

(14)  Toetus C/03/09/CFP (80 000 eurot) ja leping P/26/09/TRM (30 000 eurot), vead ei mõjutanud menetluste tulemust.

14

(15)  Üks töötaja on poole kohaga hõivatud haldusega ja poole kohaga põhitegevusega.

15

(16)  Mitmeaastased temaatilised programmid (MTPd).

16

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/22 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/22

---

ARUANNE

Euroopa Lennundusohutusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/05

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 23 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 23 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–15 | 24 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 16 | 24 |
| Tabel ... | 25 |
| Ameti vastused ... | 27 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

23

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

23

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–15

24

MUUD KÜSIMUSED ...

16

24

Tabel ...

25

Ameti vastused ...

27

SISSEJUHATUS

| 1. | Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1). Ameti ülesanneteks on säilitada tsiviillennundusohutuse kõrge tase, tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane areng, kehtestada sertifitseerimisnõuded ja väljastada lennundustoodete sertifikaate (2). |
| --- | --- |

1.

Kölnis asuv Euroopa Lennundusohutusamet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (1). Ameti ülesanneteks on säilitada tsiviillennundusohutuse kõrge tase, tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane areng, kehtestada sertifitseerimisnõuded ja väljastada lennundustoodete sertifikaate (2).

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 122 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 102 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 509 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 440. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 122 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 102 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 509 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 440.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Ameti 2009. aasta töökava planeerimine ja kuluprognoosid põhinesid kaheksal põhitegevusel. Agentuuri tegevuseelarve (III jaotis – tegevuskulud) ülesehitus lähtus aga endiselt sisenditest. Eelarvemuudatuste tegemisel ei muudetud töökava isegi siis, kui neil oli oluline mõju tööjõu ja rahaliste vahendite jaotusele. Tegevuseelarve tegevuspõhise ülesehituse sisseviimine looks selge seose töökava ja finantsprognooside vahel ning parandaks nii järelevalvet tegevuse üle kui ka aruandlust. |
| --- | --- |

13.

Ameti 2009. aasta töökava planeerimine ja kuluprognoosid põhinesid kaheksal põhitegevusel. Agentuuri tegevuseelarve (III jaotis – tegevuskulud) ülesehitus lähtus aga endiselt sisenditest. Eelarvemuudatuste tegemisel ei muudetud töökava isegi siis, kui neil oli oluline mõju tööjõu ja rahaliste vahendite jaotusele. Tegevuseelarve tegevuspõhise ülesehituse sisseviimine looks selge seose töökava ja finantsprognooside vahel ning parandaks nii järelevalvet tegevuse üle kui ka aruandlust.

| 14. | III jaotisest (tegevuskulud, kogueelarve 13,6 miljonit eurot) kanti 2010. aastasse üle kulukohustusi summas 8,9 miljonit eurot (65 %). Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega ning näitab, et eelarveplaneerimine ja -kontroll vajavad veel parandamist. |
| --- | --- |

14.

III jaotisest (tegevuskulud, kogueelarve 13,6 miljonit eurot) kanti 2010. aastasse üle kulukohustusi summas 8,9 miljonit eurot (65 %). Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega ning näitab, et eelarveplaneerimine ja -kontroll vajavad veel parandamist.

| 15. | Amet haldab sertifitseerimisteenuseid, mida allhanke korras osutavad riiklikud lennuametid. Aasta lõpus tehtud vastavate viitvõlgade hindamine põhines oletusel selle kohta, kui suur osa tööst on lõpule viidud. Oletus ei olnud kooskõlas varasemate näitajatega. 2010. aasta finantsaruannete koostamisel peaks amet viitvõlgade hindamisel rakendama meetodit, mis põhineb osutatavate teenuste valmidusastmel. |
| --- | --- |

15.

Amet haldab sertifitseerimisteenuseid, mida allhanke korras osutavad riiklikud lennuametid. Aasta lõpus tehtud vastavate viitvõlgade hindamine põhines oletusel selle kohta, kui suur osa tööst on lõpule viidud. Oletus ei olnud kooskõlas varasemate näitajatega. 2010. aasta finantsaruannete koostamisel peaks amet viitvõlgade hindamisel rakendama meetodit, mis põhineb osutatavate teenuste valmidusastmel.

MUUD KÜSIMUSED

| 16. | Personalivaliku menetluste puhul ei olnud valimiskomisjonide otsused piisavalt põhjendatud ja dokumenteeritud, kuna vestlusele kutsumise ja reservnimekirja kandmise miinimumtingimusi ei määratud eelnevalt kindlaks, samuti puudusid protokollid. Selline tegevus ei taganud värbamismenetluste ja -otsuste läbipaistvust. |
| --- | --- |

16.

Personalivaliku menetluste puhul ei olnud valimiskomisjonide otsused piisavalt põhjendatud ja dokumenteeritud, kuna vestlusele kutsumise ja reservnimekirja kandmise miinimumtingimusi ei määratud eelnevalt kindlaks, samuti puudusid protokollid. Selline tegevus ei taganud värbamismenetluste ja -otsuste läbipaistvust.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 12. oktoobri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

president

Tabel

Euroopa Lennundusohutusamet (Köln)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Parlamendi ja nõukogu
  määruses (EÜ) nr 216/2008 määratletud ameti pädevus | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta. Nad teevad otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100) | Eesmärgid







  — | Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Parlamendi ja nõukogu

määruses (EÜ) nr 216/2008 määratletud ameti pädevus

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta. Nad teevad otsuse pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega ning Regioonide Komiteega.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100)

Eesmärgid

—

Säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase ja tagada tsiviillennundusohutuse nõuetekohane funktsioneerimine ja areng.

Ameti võetavad meetmed

| — | Esitab komisjonile arvamusi; |
| --- | --- |

—

Esitab komisjonile arvamusi;

| — | annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks; |
| --- | --- |

—

annab välja sertifitseerimistingimusi, sealhulgas lennukõlblikkuse tingimusi ja aktsepteeritavaid nõuete täitmise menetlusi ning mis tahes juhismaterjali käesoleva määruse ja selle rakenduseeskirjade täitmiseks;

| — | teeb otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta; |
| --- | --- |

—

teeb otsuseid lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise, pilootide sertifitseerimise, lennutegevusega tegelevate ettevõtjate sertifitseerimise, kolmandate riikide ettevõtjate, liikmesriikide kontrollimise ja ettevõtjate uurimise kohta;

| — | teostab standardiseerimiskontrolle liikmesriikide vastavates asutustes. |
| --- | --- |

—

teostab standardiseerimiskontrolle liikmesriikide vastavates asutustes.

1.   Haldusnõukogu

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist ja ühest komisjoni esindajast, loob huvitatud isikutest nõuandeorgani.

2.   Tegevdirektor

Juhib ametit; nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Apellatsiooninõukogu

Menetleb kaebusi seoses ameti otsustega sertifitseerimise, tasude ja lõivude ning ettevõtete kontrollidega.

4.   Välisaudit

Kontrollikoda.

5.   Eelarve täitmist kinnitav asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

Kogueelarve:

122 (102) miljonit eurot, sealhulgas:

laekunud tulu:

Tasudest ja lõivudest laekunud tulud:

54,9 (67,2) miljonit eurot (60 %)

Liidu toetus:

33,9 (30,5) miljonit eurot (37 %)

Muud tulud ja toetused:

3,9 (3,2) miljonit eurot (3 %).

Sihtotstarbelise tulu reserv tasude ja lõivudega seotud kulude jaoks: 29,5 (14,8) miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2009

Ametikohtade loetelus 506 (452) ajutise teenistuja ametikohta.

Täidetud ametikohad: 460 (403)

Muu personal: 56 (39), lepingulised töötajad: 49 (37), lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 6 (1) erinõustaja: 1 (1)

Ajutised teenistujad kokku: 460 (403)

| — | toetustest rahastatud: 185 |
| --- | --- |

—

toetustest rahastatud: 185

| — | lõivudest rahastatud: 275 |
| --- | --- |

—

lõivudest rahastatud: 275

Arvamused

5 arvamust seoses muudatustega määruses (EÜ) nr 2042/2003 ja määruses (EÜ) nr 1702/2003

Eeskirjade kehtestamisega seotud otsused

20 otsust, mis käsitlevad sertifitseerimistingimusi (13), nõuete täitmise vastuvõetavaid viise ja suuniseid (5), eeskirjade kehtestamise programmi (2)

Muid töötulemusi 2009. aastal (mõju eeskirjadele avaldub järgmistel aastatel)

24 volitust, 12 muudatusettepaneku teadet, 15 vastust kommentaaridele

Rahvusvaheline koostöö

21 töökorraldust Hiina (5), Vietnami (1), Taipei (1) ja ELi mittekuuluvate riikide (14) tsiviillennundusametitega Ühinenud Lennuametite ülesannete üleandmiseks.

13 kirja töökorralduse muutmise kohta. Muudatused puudutavad välismaiste õhusõidukite ohutushinnangu (SAFA) alast teabevahetust Euroopa tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) kuuluvate ja ELi mittekuuluvate riikidega. Kirjad on seotud uue õigusraamistikuga ja sisaldavad avaldust huvide konflikti kohta.

1 muudatus Jaapani tsiviillennundusameti ja Euroopa Lennundusohutusameti vahelises töökorralduses.

Osalemine läbirääkimistes ELi ja Brasiilia kahepoolse lennuohutust käsitleva kokkuleppe üle.

22 soovitust Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) riikide kirjade kohta.

Valmistati ette kaks koosolekut USA (FAA) ja Kanada (TCCA) lennundusametitega.

Sertifitseerimisotsused seisuga 31. detsember 2009

Tüübisertifikaate / piiratud tüübisertifikaate: 10

Täiendavaid tüübisertifikaate: 594

Lennukõlblikkust käsitlevaid direktiive: 244

Alternatiivse nõuete täitmise viisi sertifikaate: 82

Euroopa tehnilistele normatiividele vastavaid lube: 180

Olulisi muudatusi / remonditöid / tüübisertifikaatide tuletisi: 933

Väiksemaid muudatusi/remonditöid: 1 708

Õhusõiduki lennukäsiraamatuid: 407

Lennutingimuste kinnitamisi: 400

Load projekteerimisorganisatsioonidele: 509

Load hooldusorganisatsioonidele (kahepoolsed) (12): 1 372

Load hooldusorganisatsioonidele (väljastpoolt ELi) (12): 233

Load hooldusväljaõppe organisatsioonidele (12): 28

Load tootjaorganisatsioonidele (12): 20

Standardiseerimiskontrollid (riikide arv liigi kaupa) seisuga 31. detsember 2009

Hoolduse valdkonnas: 29

Tootmise valdkonnas: 13

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Ameti tegevuseelarve (eelkõige III jaotis) koosneb nii tegevustega kui ka sisenditega seotud eelarveridadest. Viimaste korral saab amet arvutada iga tegevuse kulud analüütilise kuluarvestussüsteemi abil. Amet jätkab täiel määral ka väljunditega seotud eelarvestruktuuri (tegevuspõhise eelarve) vastuvõtmise ettevalmistusi. |
| --- | --- |

13.

Ameti tegevuseelarve (eelkõige III jaotis) koosneb nii tegevustega kui ka sisenditega seotud eelarveridadest. Viimaste korral saab amet arvutada iga tegevuse kulud analüütilise kuluarvestussüsteemi abil. Amet jätkab täiel määral ka väljunditega seotud eelarvestruktuuri (tegevuspõhise eelarve) vastuvõtmise ettevalmistusi.

| 14. | Eelarveaasta jooksul suurendati eelarve III jaotist (operatiivtegevus) 6,7 miljoni euro võrra haldusnõukogu heakskiidetud ülekannete ja lisaeelarvete abil. Suurenenud mahuga tegevuse jaoks tuli algatada hankemenetlusi, mis võtavad aega ja mille tulemusel tuli teha summade ülekandmisi 2010. aastasse. Ülekantud kohustustest on ligikaudu 3,5 miljonit eurot seotud IT-kuludega, mis makstakse alles siis, kui projektid on rahuldavalt lõpetatud. |
| --- | --- |

14.

Eelarveaasta jooksul suurendati eelarve III jaotist (operatiivtegevus) 6,7 miljoni euro võrra haldusnõukogu heakskiidetud ülekannete ja lisaeelarvete abil. Suurenenud mahuga tegevuse jaoks tuli algatada hankemenetlusi, mis võtavad aega ja mille tulemusel tuli teha summade ülekandmisi 2010. aastasse. Ülekantud kohustustest on ligikaudu 3,5 miljonit eurot seotud IT-kuludega, mis makstakse alles siis, kui projektid on rahuldavalt lõpetatud.

| 15. | On õige märkida, et tegevuse delegeerimine allhanke korras riiklikele lennuametitele muudab osutatud teenuste kuluarvestuse teabe saamise (teatud juhtudel) keeruliseks. Jätkuvad läbirääkimised riiklike lennuametitega, et kehtestada teatud teenustele (vähe olulised muudatused, vähe olulised remonditööd, standardsed täiendavad tüübisertifikaadid, organisatsioonide järelevalve jt) kindlasummalised kokkuleppehinnad. See tagab teenuse allhankimise ajal usaldusväärse projektimaksumuse. |
| --- | --- |

15.

On õige märkida, et tegevuse delegeerimine allhanke korras riiklikele lennuametitele muudab osutatud teenuste kuluarvestuse teabe saamise (teatud juhtudel) keeruliseks. Jätkuvad läbirääkimised riiklike lennuametitega, et kehtestada teatud teenustele (vähe olulised muudatused, vähe olulised remonditööd, standardsed täiendavad tüübisertifikaadid, organisatsioonide järelevalve jt) kindlasummalised kokkuleppehinnad. See tagab teenuse allhankimise ajal usaldusväärse projektimaksumuse.

| 16. | Amet tegeles osutatud puudusega ning kõrvaldas selle, võttes kasutusele kindlad miinimumtingimused seoses vestlusele kutsutavate kandidaatide miinimumarvuga ja miinimumtingimused seoses kandidaatide kandmisega reservnimekirja. Mõlemaid miinimumtingimusi rakendatakse kõigis valikumenetlustes alates maist 2010. |
| --- | --- |

16.

Amet tegeles osutatud puudusega ning kõrvaldas selle, võttes kasutusele kindlad miinimumtingimused seoses vestlusele kutsutavate kandidaatide miinimumarvuga ja miinimumtingimused seoses kandidaatide kandmisega reservnimekirja. Mõlemaid miinimumtingimusi rakendatakse kõigis valikumenetlustes alates maist 2010.

---

(1)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ümberpaigutuste kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 13. juulil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 15. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.easa.europa.eu.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Ameti lubade väljastamisega seotud tegevus jaguneb järgmiselt: põhijärelevalve juba loa saanud organisatsioonide üle (uuendatakse iga 2 või 3 aasta tagant) ja uute lubadega seotud tegevus. Tabelis on toodud andmed lubade koguarvu kohta seisuga 31. detsember 2009.

12

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/28 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/28

---

ARUANNE

Euroopa Ravimiameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/06

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 29 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–16 | 29 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 17–19 | 30 |
| Tabel ... | 31 |
| Ameti vastused ... | 33 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

29

KINNITAV AVALDUS ...

3–16

29

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

17–19

30

Tabel ...

31

Ameti vastused ...

33

SISSEJUHATUS

| 1. | Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inimtervishoius kasutatavate või veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2). |
| --- | --- |

1.

Londonis asuv Euroopa Ravimiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu 22. juuli 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 2309/93, mis asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 726/2004 (1). Amet toimib võrgustiku kaudu ja koordineerib siseriiklike ametiasutuste poolt kättesaadavaks tehtud teadusressursse, et tagada inimtervishoius kasutatavate või veterinaarravimite hindamine ja järelevalve (2).

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve oli 194,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 182,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 664 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 587. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve oli 194,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 182,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 664 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 587.

16.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 16. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 17. | II eelarvejaotise (hooned, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud) kulukohustustest viidi 19,5 miljonit eurot ehk 38 % üle eelarveaastasse 2010. Arvestusandmete kohaselt vastas üle kantud assigneeringutest ligikaudu 14,8 miljonit eurot tegevustele, mis olid aasta lõpu seisuga veel ellu viimata (või mõnel juhul kaupadele, mis olid veel kätte saamata). Kirjeldatud olukord viitab sellele, et ameti II eelarvejaotisest rahastatavate tegevuste elluviimine toimub hilinemisega ega vasta eelarve aastasuse põhimõttele. |
| --- | --- |

17.

II eelarvejaotise (hooned, seadmed ja mitmesugused tegevuskulud) kulukohustustest viidi 19,5 miljonit eurot ehk 38 % üle eelarveaastasse 2010. Arvestusandmete kohaselt vastas üle kantud assigneeringutest ligikaudu 14,8 miljonit eurot tegevustele, mis olid aasta lõpu seisuga veel ellu viimata (või mõnel juhul kaupadele, mis olid veel kätte saamata). Kirjeldatud olukord viitab sellele, et ameti II eelarvejaotisest rahastatavate tegevuste elluviimine toimub hilinemisega ega vasta eelarve aastasuse põhimõttele.

| 18. | Omatulude osas leiti, et 10st kontrollitud tagasimaksenõudest kaks (väärtusega 226 200 eurot ja 110 200 eurot) väljastati väga suure hilinemisega (vastavalt 21 ja 5 kuud), mis on vastuolus ameti sise-eeskirjadega. See tulenes finants- ja teadusosakondade vahelise koordineerimise puudumisest. |
| --- | --- |

18.

Omatulude osas leiti, et 10st kontrollitud tagasimaksenõudest kaks (väärtusega 226 200 eurot ja 110 200 eurot) väljastati väga suure hilinemisega (vastavalt 21 ja 5 kuud), mis on vastuolus ameti sise-eeskirjadega. See tulenes finants- ja teadusosakondade vahelise koordineerimise puudumisest.

| 19. | Nagu märgitud kontrollikoja 2008. aasta eriaruandes, (16) on ameti pikaajaline poliitika olnud sõlmida vahetuskursi tähtpäevalepinguid, et kindlustada osa oma halduseelarvest (50 %) naelsterlingi vahetuskursi ebasoodsa kõikumise vastu. 2009. aastal oli tulemiaruandes kajastatud vahetuskursi muutustest põhjustatud kahjum kokku 0,9 miljonit eurot. Amet peaks kantud kahjumeid ja riske arvestades kaaluma oma rahaga seotud poliitika ülevaatamist. |
| --- | --- |

19.

Nagu märgitud kontrollikoja 2008. aasta eriaruandes, (16) on ameti pikaajaline poliitika olnud sõlmida vahetuskursi tähtpäevalepinguid, et kindlustada osa oma halduseelarvest (50 %) naelsterlingi vahetuskursi ebasoodsa kõikumise vastu. 2009. aastal oli tulemiaruandes kajastatud vahetuskursi muutustest põhjustatud kahjum kokku 0,9 miljonit eurot. Amet peaks kantud kahjumeid ja riske arvestades kaaluma oma rahaga seotud poliitika ülevaatamist.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 5. oktoobri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Ravimiamet (London)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Parlamendi ja nõukogu määruses
  (EÜ) nr 726/2004 määratletud ameti pädevus | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
  Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168) | Eesmärgid







  — | Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt ameti käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inimtervishoius kasutatavate ja veterinaarravimite kohta ja teostada ravimite üle järelevalvet. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Parlamendi ja nõukogu määruses

(EÜ) nr 726/2004 määratletud ameti pädevus

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

(2008. aasta andmed)

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ennetamisele ja inimeste tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168)

Eesmärgid

—

Koordineerida liikmesriikide ametivõimude poolt ameti käsutusse antud teadusressursse, et anda lube inimtervishoius kasutatavate ja veterinaarravimite kohta ja teostada ravimite üle järelevalvet.

| — | Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inimtervishoius kasutatavate või veterinaarravimite kohta. |
| --- | --- |

—

Anda liikmesriikidele ja Euroopa Liidu asutustele teaduslikku nõu inimtervishoius kasutatavate või veterinaarravimite kohta.

Ülesanded

| — | Koordineerida liidu müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist. |
| --- | --- |

—

Koordineerida liidu müügiloa andmise menetlusele alluvate ravimite teaduslikku hindamist.

| — | Koordineerida liidu kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve). |
| --- | --- |

—

Koordineerida liidu kinnitatud ravimite järelevalvet (ravimiohutuse järelevalve).

| — | Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes. |
| --- | --- |

—

Anda soovitusi veterinaarravimijääkide lubatavate piirmäärade kohta loomsetes toiduainetes.

| — | Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega. |
| --- | --- |

—

Koordineerida vastavustõendamist hea tootmistava, hea laboritava ja hea kliinilise tava põhimõtetega.

| — | Registreerida ravimimüügilubade staatus. |
| --- | --- |

—

Registreerida ravimimüügilubade staatus.

1.   Inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning viiest lisaliikmest, annab nõu kõikides inimtervishoius kasutatavate ravimite hindamist puudutavates küsimustes.

2.   Veterinaarravimite komitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides veterinaarravimite hindamist puudutavates küsimustes.

3.   Harva kasutatavate ravimite komitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, annab nõu kõikides harva kasutatavate ravimite hindamist puudutavates küsimustes.

4.   Taimsete ravimite komitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning viiest lisaliikmest, annab nõu kõikides taimsete ravimite hindamist puudutavates küsimustes.

5.   Pediaatriakomitee, mis koosneb ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest ning kuuest liikmest ja asendusliikmest, kes esindavad tervishoiutöötajaid ja patsientide ühinguid, vastutab pediaatriliste uuringute plaanide teadusliku hindamise ja heakskiitmise eest, samuti uuringust loobumise ja edasilükkamise süsteemi eest.

6.   Uudsete ravimeetodite komitee, mis koosneb viiest inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee liikmest ja nende viiest asendusliikmest, ühest iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kahest liikmest ja kahest asendusliikmest, kes esindavad arste, ning kahest liikmest ja kahest asendusliikmest, kes esindavad patsientide ühinguid, vastutab kõikide küsimuste eest, mis puudutavad uudsetes ravimeetodites kasutatavate ravimite hindamist, sertifitseerimist ja liigitamist.

7.   Haldusnõukogu koosneb iga liikmesriigi poolt nimetatud liikmest ja asendusliikmest, kahest komisjoni esindajast, kahest Euroopa Parlamendi poolt nimetatud esindajast, kahest patsientide ühingu esindajast, ühest arstide ühingu esindajast ja ühest veterinaararstide ühingu esindajast. Nõukogu võtab vastu töökava ja aasta üldaruande.

8.   Tegevdirektor nimetatakse ametisse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

9.   Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

10.   Välisaudit

Kontrollikoda.

11.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

194,389 miljonit eurot (182,895 miljonit eurot)

Liidu toetus: 18,7 % (18,8 %)

Personali suurus 31. detsembril 2009

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 530 (481)

Täidetud ametikohti:

511 (469)

Muud töötajad (lepingulised abitöötajad, lähetuses olevad riiklikud eksperdid, tööhõiveasutuse töötajad): 160 (104)

Personal kokku : 664 (587)

Jaotus vastavalt tööülesannetele

Põhiülesanded:

520 (483)

Haldusülesanded:

144 (104)

Inimtervishoius kasutatavad ravimid

| — | Müügiloa taotlused: 96 (103) |
| --- | --- |

—

Müügiloa taotlused: 96 (103)

| — | Positiivsed arvamused: 117 (68) |
| --- | --- |

—

Positiivsed arvamused: 117 (68)

| — | Keskmine hindamisaeg: 157 päeva (184 päeva) |
| --- | --- |

—

Keskmine hindamisaeg: 157 päeva (184 päeva)

| — | Arvamused pärast kinnitamist: 2 396(2 122) |
| --- | --- |

—

Arvamused pärast kinnitamist: 2 396(2 122)

| — | Ravimiohutuse järelevalve (EMP ja EMP-väliste riikide poolt heakskiitmiseks esitatud ravimi kõrvaltoimete aruanded): 252 117 aruannet (193 587 aruannet) |
| --- | --- |

—

Ravimiohutuse järelevalve (EMP ja EMP-väliste riikide poolt heakskiitmiseks esitatud ravimi kõrvaltoimete aruanded): 252 117 aruannet (193 587 aruannet)

| — | Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 425 (391) |
| --- | --- |

—

Perioodilised ajakohastatud ohutusaruanded: 425 (391)

| — | Lõplikud teadusalased nõuanded: 308 (263) |
| --- | --- |

—

Lõplikud teadusalased nõuanded: 308 (263)

| — | Vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseerimise menetlused: algatatud 16 307(14 522); positiivselt lahendatud 15 335(12 681) |
| --- | --- |

—

Vastastikuse tunnustamise ja detsentraliseerimise menetlused: algatatud 16 307(14 522); positiivselt lahendatud 15 335(12 681)

| — | Pediaatrilise uuringu plaani taotlused: 273 (271) taotlust 364 (395) näidustuse osas |
| --- | --- |

—

Pediaatrilise uuringu plaani taotlused: 273 (271) taotlust 364 (395) näidustuse osas

Veterinaarravimid

| — | Müügiloa taotlused: 15 (16) |
| --- | --- |

—

Müügiloa taotlused: 15 (16)

| — | Taotlused seoses variantidega: 113 (100) |
| --- | --- |

—

Taotlused seoses variantidega: 113 (100)

| — | Kontrollid: 233 (253) |
| --- | --- |

—

Kontrollid: 233 (253)

Taimsed ravimid

Ravimtaimede monograafiad: 17 (17)

Taimsete ainete, preparaatide ja nende kombinatsioonide nimekirjad: 0 (5)

Harva kasutatavad ravimid

| — | Taotlused: 164 (119) |
| --- | --- |

—

Taotlused: 164 (119)

| — | Positiivsed arvamused: 113 (86) |
| --- | --- |

—

Positiivsed arvamused: 113 (86)

VKEd

| — | Taotlused VKE staatuse saamiseks: 217 (242) |
| --- | --- |

—

Taotlused VKE staatuse saamiseks: 217 (242)

| — | Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlused: 80 (84) |
| --- | --- |

—

Tasu vähendamise või edasilükkamise taotlused: 80 (84)

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 11. | Arvestades pakkumismenetluste väga suurt arvu ja keerukust, eelkõige IT-valdkonnas, mis on kontrollikoja täheldatud vigade põhiallikas, ja püüdes korraldada pakkumismenetlusi ühetaolisemal viisil, kehtestab amet mitmeaastase hankekava ja rakendab rangemaid tehnilisi ja menetluslikke kontrollimeetmeid. EMA seisukoht on, et menetluste regulaarsuse täheldatud puudustel ei ole finantstagajärgi. |
| --- | --- |

11.

Arvestades pakkumismenetluste väga suurt arvu ja keerukust, eelkõige IT-valdkonnas, mis on kontrollikoja täheldatud vigade põhiallikas, ja püüdes korraldada pakkumismenetlusi ühetaolisemal viisil, kehtestab amet mitmeaastase hankekava ja rakendab rangemaid tehnilisi ja menetluslikke kontrollimeetmeid. EMA seisukoht on, et menetluste regulaarsuse täheldatud puudustel ei ole finantstagajärgi.

| 12. | Selleks väga keerukaks menetluseks kasutasid hindamiskomitee kõik liikmed ülevaatliku ja detailse hindamisjuhendi kavandit. Juhendit kasutati katsemenetlusena ja näib, et seda ei järgitud alati rangelt. Amet tunnistab, et hindamise lõpphinnetes oli viga.
  Kõnealuse menetluse tulemus oli raamlepingute sõlmimine pakkujatega nende paremusjärjekorras, mis koostati avatud menetluse käigus. Mõlemat pakkumist oli siiski kvaliteedi ja keskmise hinna suhtes oluliselt parandatud.
  Kontrollikoja tähelepanekuid arvesse võttes tagab amet edaspidi, et hankemenetluste tulemused kontrollitakse enne lepingute sõlmimist üle. |
| --- | --- |

12.

Selleks väga keerukaks menetluseks kasutasid hindamiskomitee kõik liikmed ülevaatliku ja detailse hindamisjuhendi kavandit. Juhendit kasutati katsemenetlusena ja näib, et seda ei järgitud alati rangelt. Amet tunnistab, et hindamise lõpphinnetes oli viga.

Kõnealuse menetluse tulemus oli raamlepingute sõlmimine pakkujatega nende paremusjärjekorras, mis koostati avatud menetluse käigus. Mõlemat pakkumist oli siiski kvaliteedi ja keskmise hinna suhtes oluliselt parandatud.

Kontrollikoja tähelepanekuid arvesse võttes tagab amet edaspidi, et hankemenetluste tulemused kontrollitakse enne lepingute sõlmimist üle.

| 13. | Nagu mainitud ülal punktis 12, kasutasid ka selles menetluses hindamiskomitee kõik liikmed ülevaatliku ja detailse hindamisjuhendi kavandit. Ka seda juhendit kasutati katsemenetluse osana. Hindamisjuhendi kavandit kasutades selgus, et see oli liiga range, millega kaasnesid ebamõistlikult madalad hinded.
  Tagantjärele võib lepingute mahtu silmas pidades öelda, et olnuks parem katsetada hindamisjuhendit väiksema hanketehingu korral.
  Järeldused põhinesid hindamiskomiteele laekunud pakkumiste ühetaolisel ja objektiivsel hinnangul. Amet siiski tunnistab, et hindamiskomitee aruandes oli valikukriteeriumide hindamise viis ebaselge.
  On võetud parandusmeetmeid, et vältida selliste probleemide kordumist. |
| --- | --- |

13.

Nagu mainitud ülal punktis 12, kasutasid ka selles menetluses hindamiskomitee kõik liikmed ülevaatliku ja detailse hindamisjuhendi kavandit. Ka seda juhendit kasutati katsemenetluse osana. Hindamisjuhendi kavandit kasutades selgus, et see oli liiga range, millega kaasnesid ebamõistlikult madalad hinded.

Tagantjärele võib lepingute mahtu silmas pidades öelda, et olnuks parem katsetada hindamisjuhendit väiksema hanketehingu korral.

Järeldused põhinesid hindamiskomiteele laekunud pakkumiste ühetaolisel ja objektiivsel hinnangul. Amet siiski tunnistab, et hindamiskomitee aruandes oli valikukriteeriumide hindamise viis ebaselge.

On võetud parandusmeetmeid, et vältida selliste probleemide kordumist.

| 14. | Hanked olid vajalikud teenuste ja hoolduse jätkamiseks ning kaupade hankimiseks, sest olemasolevad raamlepingud olid lõppemas. Läbirääkimismenetlustele ei olnud alternatiivi tehnilistel põhjustel. Läbirääkimiste põhieesmärk oli vähendada olemasolevate kaupade ja teenuste hindu. Läbirääkimiste tulemusel kujunes ameti jaoks mõne toote hind oluliselt väiksemaks, kui oli olnud varasema raamlepingu ajal. Kontrollikoja tähelepanekuid arvestades kinnitab amet, et alati koostatakse üksikasjalikud tehnilised nõuded. |
| --- | --- |

14.

Hanked olid vajalikud teenuste ja hoolduse jätkamiseks ning kaupade hankimiseks, sest olemasolevad raamlepingud olid lõppemas. Läbirääkimismenetlustele ei olnud alternatiivi tehnilistel põhjustel. Läbirääkimiste põhieesmärk oli vähendada olemasolevate kaupade ja teenuste hindu. Läbirääkimiste tulemusel kujunes ameti jaoks mõne toote hind oluliselt väiksemaks, kui oli olnud varasema raamlepingu ajal. Kontrollikoja tähelepanekuid arvestades kinnitab amet, et alati koostatakse üksikasjalikud tehnilised nõuded.

| 17. | Arvestades kontrollikoja tehtud tähelepanekuid eelarveaasta 2006 kohta, vaatas amet läbi eelkõige eelarve 2. jaotise üle kantud finantskohustused. Selle tulemusena kohandati mitme pärast 2007. aastat lõppeva mitmeaastase lepingu kestust nii, et lepingud algaksid eelarveaasta I kvartalis. Amet teeb jätkuvalt olulisi jõupingutusi eelarve ülekandmiste vähendamiseks. Võttes arvesse üldeelarve suurenemist, vähenesid 2. jaotise ülekandmised 42,6 protsendilt (2008–2009) 38,1 protsendile (2009–2010). Amet jätkab assigneeringute ülekandmise vähendamist ning aastast 2010 aastasse 2011 ülekantavad summad vähenevad eeldatavasti veelgi. |
| --- | --- |

17.

Arvestades kontrollikoja tehtud tähelepanekuid eelarveaasta 2006 kohta, vaatas amet läbi eelkõige eelarve 2. jaotise üle kantud finantskohustused. Selle tulemusena kohandati mitme pärast 2007. aastat lõppeva mitmeaastase lepingu kestust nii, et lepingud algaksid eelarveaasta I kvartalis. Amet teeb jätkuvalt olulisi jõupingutusi eelarve ülekandmiste vähendamiseks. Võttes arvesse üldeelarve suurenemist, vähenesid 2. jaotise ülekandmised 42,6 protsendilt (2008–2009) 38,1 protsendile (2009–2010). Amet jätkab assigneeringute ülekandmise vähendamist ning aastast 2010 aastasse 2011 ülekantavad summad vähenevad eeldatavasti veelgi.

| 18. | Kehtestatud on ajutised kontrollimeetmed, kuni uue SAP-finantsandmebaasi abil saab luua ja ajakohastada lõivude andmeid tegevusandmebaasist automaatselt, kui taotluste valideerimine on lõppenud.
  See märgib automaatselt viivitused pärast teaduslikke tegevusprotsesse ja enne lõivu rahalise sissenõudmise algatamist. |
| --- | --- |

18.

Kehtestatud on ajutised kontrollimeetmed, kuni uue SAP-finantsandmebaasi abil saab luua ja ajakohastada lõivude andmeid tegevusandmebaasist automaatselt, kui taotluste valideerimine on lõppenud.

See märgib automaatselt viivitused pärast teaduslikke tegevusprotsesse ja enne lõivu rahalise sissenõudmise algatamist.

| 19. | Ameti auditi nõuandekomitee vaatas rahapoliitika läbi, võttis selle vastu ja kiitis ametlikult heaks. |
| --- | --- |

19.

Ameti auditi nõuandekomitee vaatas rahapoliitika läbi, võttis selle vastu ja kiitis ametlikult heaks.

---

(1)  EÜT L 214, 24.8.1993, lk 1, ja ELT L 136, 30.4.2004, lk 1. Vastavalt viimati mainitud määrusele muudeti ameti esialgne nimi, Euroopa Ravimihindamisamet, Euroopa Ravimiametiks.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 30. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 30. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.emea.europa.eu/htms/general/manage/ar.htm.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Hinnanguline väärtus 30 miljonit eurot.

12

(13)  Hinnanguline väärtus 4 miljonit eurot.

13

(14)  Hinnanguline väärtus 5,3 miljonit eurot.

14

(15)  Hinnanguline väärtus 4 miljonit eurot.

15

(16)  ELT C 304, 15.12.2009, lk 27.

16

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/34 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/34

---

ARUANNE

Euroopa Kemikaaliameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/07

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 35 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 35 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13 | 36 |
| Tabel... | 37 |
| Ameti vastused... | 39 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

35

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

35

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13

36

Tabel...

37

Ameti vastused...

39

SISSEJUHATUS

| 1. | Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete (nii ainetena kui valmistuse või toote koostises esineva ainena) vaba ringlus, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2). Amet on rahaliselt komisjonist sõltumatu alates 1. jaanuarist 2008. |
| --- | --- |

1.

Helsingis asuv Euroopa Kemikaaliamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete (nii ainetena kui valmistuse või toote koostises esineva ainena) vaba ringlus, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. Samuti edendab amet ainete ohtlikkuse hindamise alternatiivsete meetodite arengut (2). Amet on rahaliselt komisjonist sõltumatu alates 1. jaanuarist 2008.

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 70,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 66,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 355 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 244. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 70,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 66,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 355 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 244.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 20 miljonit eurot (29 % assigneeringutest) kanti üle eelarveaastasse 2010. Lisaks 3,3 miljonit eurot (5 % assigneeringutest) tühistati. Vastavalt raamatupidamisarvestuse andmetele ei olnud aasta lõpuks veel läbi viidud tegevusi (või mõnel juhul ei olnud kaupu veel saadud) umbes 17,6 miljoni euro ulatuses (88 % ülekantud assigneeringutest). Selline olukord näitab puudusi ameti tegevuste läbiviimisel ja on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

20 miljonit eurot (29 % assigneeringutest) kanti üle eelarveaastasse 2010. Lisaks 3,3 miljonit eurot (5 % assigneeringutest) tühistati. Vastavalt raamatupidamisarvestuse andmetele ei olnud aasta lõpuks veel läbi viidud tegevusi (või mõnel juhul ei olnud kaupu veel saadud) umbes 17,6 miljoni euro ulatuses (88 % ülekantud assigneeringutest). Selline olukord näitab puudusi ameti tegevuste läbiviimisel ja on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Kemikaaliamet (Helsingi)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkond | Määruses (EÜ) nr 1907/2006 (REACH-määrus) ja määruses (EÜ) nr 1272/2008 (ainete ja valmistite klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine) sätestatud ameti pädevus | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | Pakutud tooted ja teenused eelarveaastal 2009

  (2008. aasta andmed) (12) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Kemikaaliameti asutamismääruse, REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 144. | Eesmärgid

  REACH-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete (nii ainetena kui valmistise või toote koostises esineva ainena) vaba ringlus, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. (REACH-määruse artikkel 1).
  Amet peaks olema keskne asutus, mis tagab, et kemikaale käsitlevad õigusaktid ja otsuste tegemise protsessid ning nende aluseks olev teaduslik baas oleksid kõikide sidusrühmade ja avalikkuse jaoks usaldusväärsed. Ametil peaks olema keskne roll käesoleva määruse alase suhtluse koordineerimisel ning selle rakendamisel. Seetõttu on oluline, et liidu asutused, liikmesriigid, laiem avalikkus ja huvitatud isikud ametit usaldaksid. Sel põhjusel on äärmiselt oluline tagada ameti sõltumatus, kõrge teaduslik, tehniline ja regulatiivne pädevus ning samuti läbipaistvus ja tõhusus. (REACH-määruse põhjendus 95) | Ülesanded

  Euroopa Kemikaaliamet asutatakse käesoleva määruse tehniliste, teaduslike ja haldusalaste aspektide juhtimiseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks liidu tasandil. (REACH-määruse artikkel 75).
  Samuti peab amet andma liikmesriikidele ja liidu asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse ametile vastavalt REACH-määruse sätetele. (REACH-määruse artikli 78 lõige 1)
  Samuti on Euroopa Kemikaaliametil kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded. Eelkõige peab amet andma liikmesriikidele ja liidu asutustele parimat võimalikku tehnilist nõu ning tööstusele ja liikmesriikide ametiasutustele tehnilisi ja teaduslikke suuniseid. | 1.   Haldusnõukogu

  Üks nõukogu nimetatud esindaja igast liikmesriigist ja komisjoni nimetatud maksimaalselt kuus esindajat, sh kolm huvitatud osapoolte hääleõiguseta isikut ning lisaks kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud sõltumatut isikut. (REACH-määruse artikkel 79)
  Ülesanded: kooskõlas REACH-määruse artikli 78 ja ametite raamfinantsmäärusega peamiselt iga-aastase ja mitmeaastase töökava, lõpliku eelarve, üldaruande ja sise-eeskirjade vastuvõtmine ning tegevdirektorist kõrgema distsiplinaarvõimu ametisse nimetamine, samuti ka apellatsiooninõukogu ja komitee liikmete ametisse nimetamine.

  2.   Tegevdirektor

  Ülesanded: REACH-määruse artikkel 83

  3.   Komiteed

  Euroopa Kemikaaliamet koosneb kolmest komiteest (riskihindamise, liikmesriikide ning sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee)
  Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punktid c–e.

  4.   Õiguskaitset käsitleva teabevahetuse foorum

  Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt f

  5.   Sekretariaat

  Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt g

  6.   Apellatsiooninõukogu

  Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt h

  7.   Välisaudit

  Kontrollikoda

  8.   Siseaudit

  Komisjoni siseauditi talitus

  9.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

  Parlament nõukogu soovitusel. | Eelarve (sh paranduseelarve)

  70,4 (66,4) miljonit eurot, sealhulgas:
  Sissetulek lõivudest
  2,2 (3,8) miljonit eurot,
  millest liidu osalus:
  66,6 (62,6) miljonit eurot

  Personali suurus seisuga 31. detsember 2009

  324 (220) ametikohta ametikohtade loetelus;
  Täidetud ametikohtade arv:
  293 (210)
  Muu personal: 62 (34)

  Lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid ja ameti töötajad
  Kogu personal: 355 (244),


  mis jaguneb vastavalt ülesannetele:







  — | Põhiülesanded: 237 (164) |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkond

Määruses (EÜ) nr 1907/2006 (REACH-määrus) ja määruses (EÜ) nr 1272/2008 (ainete ja valmistite klassifitseerimine, märgistamine ja pakendamine) sätestatud ameti pädevus

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

Pakutud tooted ja teenused eelarveaastal 2009

(2008. aasta andmed) (12)

Euroopa Kemikaaliameti asutamismääruse, REACH-määruse (EÜ) nr 1907/2006 õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 144.

Eesmärgid

REACH-määruse eesmärk on tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge tase ning samuti ainete (nii ainetena kui valmistise või toote koostises esineva ainena) vaba ringlus, edendades samas konkurentsivõimet ja innovatsiooni. (REACH-määruse artikkel 1).

Amet peaks olema keskne asutus, mis tagab, et kemikaale käsitlevad õigusaktid ja otsuste tegemise protsessid ning nende aluseks olev teaduslik baas oleksid kõikide sidusrühmade ja avalikkuse jaoks usaldusväärsed. Ametil peaks olema keskne roll käesoleva määruse alase suhtluse koordineerimisel ning selle rakendamisel. Seetõttu on oluline, et liidu asutused, liikmesriigid, laiem avalikkus ja huvitatud isikud ametit usaldaksid. Sel põhjusel on äärmiselt oluline tagada ameti sõltumatus, kõrge teaduslik, tehniline ja regulatiivne pädevus ning samuti läbipaistvus ja tõhusus. (REACH-määruse põhjendus 95)

Ülesanded

Euroopa Kemikaaliamet asutatakse käesoleva määruse tehniliste, teaduslike ja haldusalaste aspektide juhtimiseks ja mõningatel juhtudel ka nende teostamiseks ning nimetatud aspektidega seotud järjepidevuse tagamiseks liidu tasandil. (REACH-määruse artikkel 75).

Samuti peab amet andma liikmesriikidele ja liidu asutustele parimat võimalikku teaduslikku ja tehnilist nõu niisugustes kemikaalidega seotud küsimustes, mis kuuluvad tema töövaldkonda ning mis suunatakse ametile vastavalt REACH-määruse sätetele. (REACH-määruse artikli 78 lõige 1)

Samuti on Euroopa Kemikaaliametil kemikaalide klassifitseerimise ja märgistamise ülesanded. Eelkõige peab amet andma liikmesriikidele ja liidu asutustele parimat võimalikku tehnilist nõu ning tööstusele ja liikmesriikide ametiasutustele tehnilisi ja teaduslikke suuniseid.

1.   Haldusnõukogu

Üks nõukogu nimetatud esindaja igast liikmesriigist ja komisjoni nimetatud maksimaalselt kuus esindajat, sh kolm huvitatud osapoolte hääleõiguseta isikut ning lisaks kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud sõltumatut isikut. (REACH-määruse artikkel 79)

Ülesanded: kooskõlas REACH-määruse artikli 78 ja ametite raamfinantsmäärusega peamiselt iga-aastase ja mitmeaastase töökava, lõpliku eelarve, üldaruande ja sise-eeskirjade vastuvõtmine ning tegevdirektorist kõrgema distsiplinaarvõimu ametisse nimetamine, samuti ka apellatsiooninõukogu ja komitee liikmete ametisse nimetamine.

2.   Tegevdirektor

Ülesanded: REACH-määruse artikkel 83

3.   Komiteed

Euroopa Kemikaaliamet koosneb kolmest komiteest (riskihindamise, liikmesriikide ning sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee)

Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punktid c–e.

4.   Õiguskaitset käsitleva teabevahetuse foorum

Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt f

5.   Sekretariaat

Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt g

6.   Apellatsiooninõukogu

Ülesanded: REACH-määruse artikli 76 lõike 1 punkt h

7.   Välisaudit

Kontrollikoda

8.   Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus

9.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve (sh paranduseelarve)

70,4 (66,4) miljonit eurot, sealhulgas:

Sissetulek lõivudest

2,2 (3,8) miljonit eurot,

millest liidu osalus:

66,6 (62,6) miljonit eurot

Personali suurus seisuga 31. detsember 2009

324 (220) ametikohta ametikohtade loetelus;

Täidetud ametikohtade arv:

293 (210)

Muu personal: 62 (34)

Lepingulised töötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid ja ameti töötajad

Kogu personal: 355 (244),

mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

—

Põhiülesanded: 237 (164)

| — | Haldus- ja tugiülesanded: 118 (80) |
| --- | --- |

—

Haldus- ja tugiülesanded: 118 (80)

Uue ametina ettevalmistused ja suutlikkuse väljaarendamine registreerimise, hindamise, lubade andmise, piirangute tegemise, klassifitseerimise ja märgistamise alal ning seoses komiteedega.

REACHi infotehnoloogia- ja muude infotehnoloogiasüsteemide arendamine

Haldus- ja juhtimissüsteemide loomine

Eelregistreerimiste arv: 38 000(2 750 000) seoses 16 800(150 000) ainega; ettevõttega allkirjastatud 3 400(65 000)

Registreeritud toimikute arv (v.a tootmisalaseks uurimis- ja arendustegevuseks kasutatavad ained: 500 (70)

Päringute arv: 1 000(250)

Konsultatsioonipunktile esitatud küsimuste arv: 6 600(12 300)

Uute välja antud suunisdokumentide arv: 2 (6)

Välja antud ajakohastatud suuniste arv: 0 (10)

Lõpetatud vastavuskontrollide arv: 14 (1)

Liikmesriikide komitee ühehäälse otsusega vastu võetud kokkulepete arv: 15 (15)

Piirkondliku nõuandekomitee (RAC) ja spongioosse entsefalopaatia nõuandekomitee (SEAC) arvamuste arv: 1

Kandidaatainete loetellu kantud ainete arv: 15 (15)

Soovituslikud ained, mis lisatakse REACH-määruse XIV lisas olevasse eelisainete loetellu: 1

Ettepanekud harmoniseeritud klassifitseerimise ja märgistamise kohta: 30 (14)

Allikas: ameti edastatud teave

AMETI VASTUSED

| 13. | 2009. aasta assigneeringute kogusummast kanti üle 29 % (2008. aastal oli vastav näitaja 22 %) ning tühistati 5 % (2008. aastal 23 %), mis näitab kogueelarve tõhusamat täitmist. Kemikaaliametil oli ettenägematuid viivitusi osa tegevuste elluviimisel ning lepingute sõlmimisel, mille tõttu tuli eelarvevahendeid üle kanda. Kemikaaliamet jätkab planeerimise arendamist ning hangete ja eelarve täitmise jälgimist eesmärgiga vähendada veelgi 2010. aastast ülekantavaid assigneeringuid. |
| --- | --- |

13.

2009. aasta assigneeringute kogusummast kanti üle 29 % (2008. aastal oli vastav näitaja 22 %) ning tühistati 5 % (2008. aastal 23 %), mis näitab kogueelarve tõhusamat täitmist. Kemikaaliametil oli ettenägematuid viivitusi osa tegevuste elluviimisel ning lepingute sõlmimisel, mille tõttu tuli eelarvevahendeid üle kanda. Kemikaaliamet jätkab planeerimise arendamist ning hangete ja eelarve täitmise jälgimist eesmärgiga vähendada veelgi 2010. aastast ülekantavaid assigneeringuid.

---

(1)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 16. juunil 2010 ja ja kontrollikoda sai selle kätte 29. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://echa.europa.eu/publications/annual_accounts_en.asp.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Võimaluse korral on arvandmeid ümardatud ülespoole/allapoole kõige lähema 10-ni, 100-ni või 1 000-ni.

12

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/40

---

ARUANNE

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2010/C 338/08

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 41 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 41 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–16 | 42 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 17 | 42 |
| Tabel ... | 43 |
| Agentuuri vastused ... | 45 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

41

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

41

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–16

42

MUUD KÜSIMUSED ...

17

42

Tabel ...

43

Agentuuri vastused ...

45

SISSEJUHATUS

| 1. | Varssavis asuv Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi agentuur) asutati nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2). |
| --- | --- |

1.

Varssavis asuv Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (edaspidi agentuur) asutati nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2007/2004 (1). Agentuuri peamine ülesanne on koordineerida liikmesriikide tegevusi välispiiri haldamise valdkonnas (operatiivkoostöö toetamine, tehniline ja praktiline abi, riskianalüüs) (2).

| 2. | Agentuuri 2009. aasta eelarve oli 89 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 71,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 226 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 185. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2009. aasta eelarve oli 89 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 71,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 226 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 185.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 2009. aastal suurenes eelarve 17,2 miljoni euro võrra, mis on eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 28 %. Siiski tuli 27 miljoni euro ulatuses assigneeringuid järgmisesse aastasse üle kanda ja 13,9 miljoni euro ulatuses assigneeringuid (12) tühistada. Ka 2008. aastal tuli 13 miljoni euro ulatuses assigneeringuid tühistada. See tähendab, et agentuuril tuleb assigneeringute kasutamist veel parandada. |
| --- | --- |

13.

2009. aastal suurenes eelarve 17,2 miljoni euro võrra, mis on eelmise aastaga võrreldes ligikaudu 28 %. Siiski tuli 27 miljoni euro ulatuses assigneeringuid järgmisesse aastasse üle kanda ja 13,9 miljoni euro ulatuses assigneeringuid (12) tühistada. Ka 2008. aastal tuli 13 miljoni euro ulatuses assigneeringuid tühistada. See tähendab, et agentuuril tuleb assigneeringute kasutamist veel parandada.

| 14. | Tegevuskuludeks (III jaotis) ette nähtud kulukohustustest (25,5 miljonit eurot) kanti järgmisse eelarveaastasse üle lõpetatud tegevusega seotud 3,4 miljonit eurot, mis oleks tulnud kulukohustustest vabastada. |
| --- | --- |

14.

Tegevuskuludeks (III jaotis) ette nähtud kulukohustustest (25,5 miljonit eurot) kanti järgmisse eelarveaastasse üle lõpetatud tegevusega seotud 3,4 miljonit eurot, mis oleks tulnud kulukohustustest vabastada.

| 15. | Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti 28 eelarvesisest ümberpaigutust. Aasta lõpu seisuga ei olnud II jaotise (halduskulud) 39 eelarvereast kuut veel kasutatud ja 35 % vastavatest assigneeringutest tühistati. |
| --- | --- |

15.

Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti 28 eelarvesisest ümberpaigutust. Aasta lõpu seisuga ei olnud II jaotise (halduskulud) 39 eelarvereast kuut veel kasutatud ja 35 % vastavatest assigneeringutest tühistati.

| 16. | Agentuuri raamatupidamise aastaaruande kohaselt tehti 7,5 miljoni euro ulatuses ettemakseid piirivalveasutuste operatiivtegevuse finantseerimiseks. Kaheksast tegevusest koosneva valimi audit näitas, et eelarvestamisel hinnati kulusid 27 % võrra tegelikest suuremana. 2009. aastal lõpetatud tegevuste puhul tuli liigselt makstud ettemaksete tagasisaamiseks esitada üle 40 tagasimaksenõude. |
| --- | --- |

16.

Agentuuri raamatupidamise aastaaruande kohaselt tehti 7,5 miljoni euro ulatuses ettemakseid piirivalveasutuste operatiivtegevuse finantseerimiseks. Kaheksast tegevusest koosneva valimi audit näitas, et eelarvestamisel hinnati kulusid 27 % võrra tegelikest suuremana. 2009. aastal lõpetatud tegevuste puhul tuli liigselt makstud ettemaksete tagasisaamiseks esitada üle 40 tagasimaksenõude.

MUUD KÜSIMUSED

| 17. | Nagu 2008. aastalgi, (13) maksti 2009. aastal välja üle 28 miljoni euro ühepoolsete toetuse andmise otsuste alusel, millele oli alla kirjutanud agentuur. Sellist liiki finantsinstrumenti ei ole asutuste kehtivates eeskirjades ette nähtud. Komisjoni 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 652/2008 artikli 75 lõikes 2 (14) on sätestatud, et toetuste saamiseks on nõutav ühenduse asutuse ja abisaaja vaheline kirjalik leping. Kontrollikoja tähelepanekust lähtuvalt sõlmiti liikmesriikide piirivalveasutustega partnerluse raamleping ja selle uue finantsinstrumendi raames maksti välja ligikaudu 0,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

17.

Nagu 2008. aastalgi, (13) maksti 2009. aastal välja üle 28 miljoni euro ühepoolsete toetuse andmise otsuste alusel, millele oli alla kirjutanud agentuur. Sellist liiki finantsinstrumenti ei ole asutuste kehtivates eeskirjades ette nähtud. Komisjoni 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 652/2008 artikli 75 lõikes 2 (14) on sätestatud, et toetuste saamiseks on nõutav ühenduse asutuse ja abisaaja vaheline kirjalik leping. Kontrollikoja tähelepanekust lähtuvalt sõlmiti liikmesriikide piirivalveasutustega partnerluse raamleping ja selle uue finantsinstrumendi raames maksti välja ligikaudu 0,3 miljonit eurot.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Varssavi)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruses (EÜ) nr 2007/2004 määratletud agentuuri pädevus | Juhtimine | 2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nõukogu võtab vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise ning samuti nende talituste ja komisjoni vahelise halduskoostöö tagamiseks käesolevas jaotises käsitletavates valdkondades....
  Liit töötab välja poliitika, mille eesmärk on:
  ...






  b) | tagada isikute kontrollimine ja tõhusa valve teostamine välispiiride ületamisel; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruses (EÜ) nr 2007/2004 määratletud agentuuri pädevus

Juhtimine

2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Nõukogu võtab vastu meetmeid liikmesriikide pädevate talituste vahelise ning samuti nende talituste ja komisjoni vahelise halduskoostöö tagamiseks käesolevas jaotises käsitletavates valdkondades....

Liit töötab välja poliitika, mille eesmärk on:

...

b)

tagada isikute kontrollimine ja tõhusa valve teostamine välispiiride ületamisel;

| c) | kehtestada järk-järgult välispiiride integreeritud piirivalvesüsteem. |
| --- | --- |

c)

kehtestada järk-järgult välispiiride integreeritud piirivalvesüsteem.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 74 ja 77)

Eesmärgid

Agentuur asutati liikmesriikide välispiiri ühendatud juhtimise arendamiseks.

Agentuur:

| a) | hõlbustab ja kergendab välispiiri haldamist käsitlevate olemasolevate ja tulevaste meetmete tõhusamat rakendamist; |
| --- | --- |

a)

hõlbustab ja kergendab välispiiri haldamist käsitlevate olemasolevate ja tulevaste meetmete tõhusamat rakendamist;

| b) | tagab liikmesriikide tegevuse koordineerimise nimetatud meetmete rakendamisel, andes oma panuse isikute kontrolli ja liikmesriikide välispiiri valve tõhusa, kõrge ja ühetaolise taseme saavutamiseks; |
| --- | --- |

b)

tagab liikmesriikide tegevuse koordineerimise nimetatud meetmete rakendamisel, andes oma panuse isikute kontrolli ja liikmesriikide välispiiri valve tõhusa, kõrge ja ühetaolise taseme saavutamiseks;

| c) | annab komisjonile ja liikmesriikidele välispiiri haldamises vajalikku tehnilist abi ja kogemusi ning edendab liikmesriikidevahelist solidaarsust. |
| --- | --- |

c)

annab komisjonile ja liikmesriikidele välispiiri haldamises vajalikku tehnilist abi ja kogemusi ning edendab liikmesriikidevahelist solidaarsust.

Peamised ülesanded

| 1) | Koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel; |
| --- | --- |

1)

Koordineerida liikmesriikidevahelist operatiivkoostööd välispiiri haldamisel;

| 2) | abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel, sealhulgas ühiste õppestandardite väljatöötamisel; |
| --- | --- |

2)

abistada liikmesriike piirivalvurite koolitamisel, sealhulgas ühiste õppestandardite väljatöötamisel;

| 3) | teha riskianalüüse; |
| --- | --- |

3)

teha riskianalüüse;

| 4) | jälgida välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arengut; |
| --- | --- |

4)

jälgida välispiiri kontrolli ja valve seisukohalt oluliste uuringute arengut;

| 5) | abistada liikmesriike olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi; |
| --- | --- |

5)

abistada liikmesriike olukorras, mil välispiiril on vaja tõhustatud tehnilist ja operatiivabi;

| 6) | anda liikmesriikidele vajalikku abi ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks. |
| --- | --- |

6)

anda liikmesriikidele vajalikku abi ühiste tagasisaatmisoperatsioonide korraldamiseks.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis:

| — | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | kaks komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

kaks komisjoni esindajat;

| — | üks piiratud hääleõigusega esindaja igast Schengeni riigist (Norra, Island). |
| --- | --- |

—

üks piiratud hääleõigusega esindaja igast Schengeni riigist (Norra, Island).

2.   Tegevdirektor

Määratud haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

88,8 miljonit eurot (71,2 miljonit eurot)

| * | millest liidu osalus 85,0 miljonit eurot (68 miljonit eurot) |
| --- | --- |

*

millest liidu osalus 85,0 miljonit eurot (68 miljonit eurot)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2009

| * | Ametikohtade loetelus: 117 (94) |
| --- | --- |

*

Ametikohtade loetelus: 117 (94)

| * | Täidetud ametikohti: 100 (75) |
| --- | --- |

*

Täidetud ametikohti: 100 (75)

Muu personal:

| | Kavandatud lepingulised töötajad: 68 (50) |
| --- | --- |

Kavandatud lepingulised töötajad: 68 (50)

| | millest täidetud: 60 (44) |
| --- | --- |

millest täidetud: 60 (44)

| | Kavandatud lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 70 (70) |
| --- | --- |

Kavandatud lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 70 (70)

| | millest täidetud: 66 (66) |
| --- | --- |

millest täidetud: 66 (66)

Personal kokku: 255 (214),

millest täidetud: 226 (185).

Personal jaguneb vastavalt ülesannetele:

| * | põhiülesanded: 157 (126) |
| --- | --- |

*

põhiülesanded: 157 (126)

| * | haldus: 69 (59) |
| --- | --- |

*

haldus: 69 (59)

Riskianalüüs: 14 pikaajalise strateegia hinnangut, 4 kvartaliaruannet, 294 ühisoperatsioonide alast analüütilist väljaannet (sh iganädalased ülevaated), 64 muud liiki aruannet, sh ülevaated agentuuri juhtkonnale ja kaasabi teistele organisatsioonidele või institutsioonidele. Korraldati 4 korralist Frontexi riskianalüüsi võrgustiku ja 2 piirkonnaekspertide koosolekut. Korraldati 6 FronBAC’i koolituskursust, milles osales kokku 108 liikmesriikide ja riskianalüüsi üksuse analüütikut.

Operatiivkoostöö: 16 ühisoperatsiooni, 2 pilootprojekti ja 32 tagasisaatmisoperatsiooni. Operatiivtegevuse päevi kokku 5 086. Lisaks korraldati 4 konverentsi.

Koolitus: 192 agentuuri vahenditel põhinevat koolitusüritust; ligikaudu 250 000 piirivalveametnikku liikmesriikidest / Schengeni riikidest / kolmandatest riikidest osales koolitusüritustel, mille korraldas agentuur või liikmesriik või milles sai osaleda agentuuri õppekaval/koolitusvahenditel põhineva iseõppimise teel.

Jätkati piirivalve kiirreageerimisrühmade loomise mehhanismi sissejuhatavate koolituskursuste, õpikodade (5) ja Rapid-rühma täiemahuliste harjutuste (2) läbiviimise abil.

Frontexi vaatluskeskus, ainus teabevahetuspunkt välispartneritega, rakendas portaali Frontex-One-Stop-Shop (kõik teenused ühest kohast) – veebipõhist teabe jagamise portaali, mida kasutab 28 riiki ja 250 kasutajat. Frontexi vaatluskeskus hakkas pakkuma olukorra jälgimise ja kriisiseire teenust (9 tundi / 7 päeva), esitades sise- ja välisklientidele aruandeid varase ohuhoiatuse ja olukorra ülevaadetega. Igapäevaseid infolehti jagati 300 kontole, sh paljudele välisportaalidele, mille kaudu jagatakse kõnealuseid aruandeid palju suuremale arvule välisklientidele.

Teadus- ja arendustöö üksus korraldas 6 laiaulatuslikku õpikoda/konverentsi ja alustas 2010. aastaks ette nähtud kolme järelmeetmealase sündmuse ettevalmistamist. Üksus osales rohkem kui 180 organisatsioonisisesel ja -välisel seminaril, konverentsil ja töökohtumisel. Üksus avaldas 10 aruannet, 4 uurimust ja 1 brošüüri/käsiraamatu. Üksus algatas 5 uut projekti ja jätkas ühe 2008. aasta suurprojekti teostamist. Üksus tõhustas ka ettevalmistustööd seoses Euroopa piiride seiresüsteemi suure katseprojektiga. Üksus korraldas töövisiidid Lätti, Leetu, Eestisse ja Kreekasse.

Koostöö ELi mittekuuluvate partnerriikidega: töökorralduse sõlmimine Albaania, Serbia, Montenegro, Bosnia ja Hertsegoviina, Ameerika Ühendriikide, Valgevene ja endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga. Sõlmiti koostöökava Moldovaga.

Jätkati ja tugevdati koostööd ELi ametite ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. 2009. aasta lõpu seisuga oli allkirjastatud töökorraldused Europoli, Interpoli, Euroopa Liidu Nõukogus loodud ELi vaatluskeskuse (SGC Sitcen), Euroopa Politseikolledži (CEPOL), Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni (IOM), Rahvusvahelise Rändepoliitika Arendamise Keskuse (ICMPD), ÜRO pagulaste ülemkomissari (UNHCR), Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuriga (CFCA). Sõlmiti vastastikuse mõistmise memorandum õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadiga liikmesriikide migratsiooniteenistuste turvalise veebipõhise teabevahetusvõrgu (ICONET) loomise kohta. Tollikoostöö töörühmaga (CCWP) lepiti kokku koordineerimismehhanism nõukogu dokumendi suhtes. Kirjutati alla koostöökavale Europoli ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooniga (IOM) ning kahele teenustaseme kokkuleppele Teadusuuringute Ühiskeskusega.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | Agentuur parandab jätkuvalt oma eelarve kavandamist ja rakendamist. 2010. aasta esimesel poolaastal on täheldatud märkimisväärseid edusamme, mis tulenevad liikmesriikidega koostöös toimuva tegevuse efektiivsemast jälgimisest. |
| --- | --- |

13.

Agentuur parandab jätkuvalt oma eelarve kavandamist ja rakendamist. 2010. aasta esimesel poolaastal on täheldatud märkimisväärseid edusamme, mis tulenevad liikmesriikidega koostöös toimuva tegevuse efektiivsemast jälgimisest.

| 14. | Agentuur on märkimisväärselt parandanud üldiselt maksetega seotud sisemenetlusi ja sellest lähtuvalt assigneeringute ülekandmist. 2010. aastal ei tohiks selliseid olukordi enam olla. |
| --- | --- |

14.

Agentuur on märkimisväärselt parandanud üldiselt maksetega seotud sisemenetlusi ja sellest lähtuvalt assigneeringute ülekandmist. 2010. aastal ei tohiks selliseid olukordi enam olla.

| 15. | Ülekandmine rubriigis 2 tehti eesmärgiga viia halduskulude praegune ulatus ja seaduspära kooskõlla agentuuri vajadustega. |
| --- | --- |

15.

Ülekandmine rubriigis 2 tehti eesmärgiga viia halduskulude praegune ulatus ja seaduspära kooskõlla agentuuri vajadustega.

| 16. | Agentuur rahastab oma tegevust vastavalt liikmesriikidega koostöös valminud tegevuskavadele. Vahel tuleb väiksema osalemise tõttu ettemaksed tagasi nõuda. Tegevuseelarve õigsust parandatakse pidevalt. |
| --- | --- |

16.

Agentuur rahastab oma tegevust vastavalt liikmesriikidega koostöös valminud tegevuskavadele. Vahel tuleb väiksema osalemise tõttu ettemaksed tagasi nõuda. Tegevuseelarve õigsust parandatakse pidevalt.

| 17. | Agentuur kehtestas liikmesriikidega sõlmitud kokkuleppe uue õigusliku vormi, mis vastab kavandatud eesmärkidele. |
| --- | --- |

17.

Agentuur kehtestas liikmesriikidega sõlmitud kokkuleppe uue õigusliku vormi, mis vastab kavandatud eesmärkidele.

---

(1)  ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 22. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 12. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.frontex.europa.eu/budget_ja_finance/

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  2009. aasta assigneeringud 6,7 miljoni ulatuses ja 2008. aastast üle kantud assigneeringud 7,2 miljoni ulatuses.

12

(13)  2008. aasta aastaaruande punkt 15 (ELT C 304, 15.12.2009, lk 38).

13

(14)  ELT L 181, 10.7.2008, lk 23.

14

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/46 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/46

---

ARUANNE

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2010/C 338/09

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 47 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 47 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 48 |
| Tabel ... | 49 |
| Agentuuri vastused ... | 51 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

47

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

47

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

48

Tabel ...

49

Agentuuri vastused ...

51

SISSEJUHATUS

| 1. | Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi agentuur) loodi nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Bilbaos asuv Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (edaspidi agentuur) loodi nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2062/94 (1). Agentuuri ülesandeks on koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu tööohutuse ja töötervishoiu valdkonna prioriteetide kohta, toetada poliitika väljatöötamise ja elluviimisega tegelevaid riiklikke ja liidu organisatsioone ning anda informatsiooni ennetavate meetmete kohta (2).

| 2. | Agentuuri 2009. aasta eelarve ulatus 15 miljoni euroni; eelmise aasta eelarve oli ligikaudu sama suur. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 68 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 64. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2009. aasta eelarve ulatus 15 miljoni euroni; eelmise aasta eelarve oli ligikaudu sama suur. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 68 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 64.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | III jaotisest (tegevuskulud) kanti 47 % kulukohustustest (3,5 miljonit eurot) üle järgmisesse 2010. aasta eelarvesse. Vastavalt raamatupidamisandmetele on ülekantud assigneeringutest ligikaudu kaks miljonit seotud tegevusega, mida ei ole aasta lõpuks veel teostatud. Selline olukord näitas puudusi agentuuri eelarve III jaotisest rahastatud tegevuste rakendamisel ja on vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

III jaotisest (tegevuskulud) kanti 47 % kulukohustustest (3,5 miljonit eurot) üle järgmisesse 2010. aasta eelarvesse. Vastavalt raamatupidamisandmetele on ülekantud assigneeringutest ligikaudu kaks miljonit seotud tegevusega, mida ei ole aasta lõpuks veel teostatud. Selline olukord näitas puudusi agentuuri eelarve III jaotisest rahastatud tegevuste rakendamisel ja on vastuolus aastasuse põhimõttega.

| 14. | 2008. aastast üle kantud assigneeringud summas 0,7 miljoni eurot, s.o 18 % (2008. aastal 10 protsenti) tuli tühistada. Tühistamismäära suurenemine näitab taas, et agentuur peab rangemalt järgima aastasuse põhimõtet. |
| --- | --- |

14.

2008. aastast üle kantud assigneeringud summas 0,7 miljoni eurot, s.o 18 % (2008. aastal 10 protsenti) tuli tühistada. Tühistamismäära suurenemine näitab taas, et agentuur peab rangemalt järgima aastasuse põhimõtet.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur (Bilbao)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Nõukogu 18. juuli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 2062/94, mida on muudetud 24. juuni 2005. aasta nõukogu määrusega (EÜ) nr 1112/2005 määratletud agentuuri pädevus | Juhtimine | 2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sotsiaalsätted

  Liit ja liikmesriigid [...] võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat suurt tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.
  Pidades silmas artikli 151 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:






  a) | eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Nõukogu 18. juuli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 2062/94, mida on muudetud 24. juuni 2005. aasta nõukogu määrusega (EÜ) nr 1112/2005 määratletud agentuuri pädevus

Juhtimine

2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Sotsiaalsätted

Liit ja liikmesriigid [...] võtavad oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, inimressursside arendamise, pidades silmas kestvat suurt tööhõivet ja tööturult väljatõrjumise tõkestamist.

Pidades silmas artikli 151 eesmärkide saavutamist, toetab ja täiendab liit liikmesriikide meetmeid järgmistes valdkondades:

a)

eelkõige töökeskkonna parandamine, et kaitsta töötajate tervist ja turvalisust;

| b) | töötingimused; |
| --- | --- |

b)

töötingimused;

| e) | töötajate teavitamine ja ärakuulamine; |
| --- | --- |

e)

töötajate teavitamine ja ärakuulamine;

| h) | tööturult välja tõrjutud isikute integreerimine, ilma et see piiraks artikli 166 kohandamist; |
| --- | --- |

h)

tööturult välja tõrjutud isikute integreerimine, ilma et see piiraks artikli 166 kohandamist;

| i) | meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl; |
| --- | --- |

i)

meeste ja naiste võrdõiguslikkus seoses nende võimalustega tööturul ja kohtlemisega tööl;

| j) | sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine; |
| --- | --- |

j)

sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemine;

(Väljavõtted Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitest 151 ja 153).

Eesmärgid

Kuna vastavalt aluslepingu ja tööohutuse ja -tervishoiu hilisemate tegevusprogrammide sätetele soodustatakse eriti töökeskkonna parandamist, et tagada töötaja turvalisus ja tervisekaitse, on agentuuri eesmärk anda liidu asutustele, liikmesriikidele ja selles valdkonnas tegutsejatele vajalikku tehnilist, teaduslikku ja majandusalast infot tööohutuse ja töötervishoiu valdkonnas.

Ülesanded

| — | Koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu prioriteetide ja teadustöö kohta. |
| --- | --- |

—

Koguda ja levitada informatsiooni riiklike ja liidu prioriteetide ja teadustöö kohta.

| — | Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas. |
| --- | --- |

—

Edendada koostööd ning info vahetamist, sealhulgas koolitusprogrammide osas.

| — | Anda liidu asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et koostada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

—

Anda liidu asutustele ja liikmesriikidele vajalikku informatsiooni, et koostada ja rakendada poliitikat, pidades silmas eelkõige õigusaktide mõju väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.

| — | Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta. |
| --- | --- |

—

Pakkuda teavet ennetusmeetmete kohta.

| — | Aidata kaasa liidu strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa liidu strateegiate ja tegevusprogrammide väljatöötamisele.

| — | Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik. |
| --- | --- |

—

Luua riikide teabe- ja teemakeskusi hõlmav võrgustik.

1.   Juhatus

Koosseis

| — | 1 iga liikmesriigi valitsust esindav liige; |
| --- | --- |

—

1 iga liikmesriigi valitsust esindav liige;

| — | 1 tööandjate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

1 tööandjate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist;

| — | 1 töötajate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

1 töötajate organisatsioonide esindaja igast liikmesriigist;

| — | 3 komisjoni esindavat liiget. |
| --- | --- |

—

3 komisjoni esindavat liiget.

Esimesed kolm eespool nimetatud liiget ja asendusliiget nimetatakse ametisse tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee liikmete ja asendusliikmete hulgast.

Ülesanne

Juhatus võtab vastu agentuuri tööprogrammi, eelarve ja üldise aastaaruande.

2.   Büroo

Koosseis

| — | eesistuja ja kolm ase-eesistujat; |
| --- | --- |

—

eesistuja ja kolm ase-eesistujat;

| — | koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast; |
| --- | --- |

—

koordinaatorid kõigist kolmest huvirühmast;

| — | üks liige igast rühmast ja komisjonist. |
| --- | --- |

—

üks liige igast rühmast ja komisjonist.

Ülesanne

Järelevalve juhatuse otsuste ettevalmistuse ja järelkontrolli üle.

3.   Direktor

Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul.

4.   Komisjonid

Tööprogrammi ja eelarve puhul kohustuslik konsultatsioon komisjoni ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega.

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

| — | 15,0 miljonit eurot (14,9 miljonit eurot), |
| --- | --- |

—

15,0 miljonit eurot (14,9 miljonit eurot),

Sealhulgas:

| — | liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 92,6 % (96,5 %) |
| --- | --- |

—

liidu toetus tööhõive peadirektoraadilt: 92,6 % (96,5 %)

| — | liidu toetus laienemise peadirektoraadilt: 6,5 % (2,4 %) |
| --- | --- |

—

liidu toetus laienemise peadirektoraadilt: 6,5 % (2,4 %)

| — | muu 0,9 % (1,1 %) |
| --- | --- |

—

muu 0,9 % (1,1 %)

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

44 (44) töökohta ametikohtade loetelus,

millest täidetud töökohti: 42 (41)

täitmata töökohti: 2 (3)

26 (23) muud töökohta (lepingulised töötajad, kellest ühte rahastatakse sihtotstarbelistest vahenditest, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal ja praktikandid).

Personal kokku: 68 (64),

mis jaguneb vastavalt ülesannetele:

põhiülesanded: 50 (45)

haldusülesanded: 9 (10)

mitmesugused ülesanded: 9 (9)

Euroopa riskijälgimise vaatluskeskus (ERO):

| — | Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmava töö lõpuleviimine: 31 riiki, 36 000 intervjuud. Esimesed tulemused esitati nõukogu koosolekul; |
| --- | --- |

—

Euroopa ettevõtete uusi ja tekkivaid riske hõlmava töö lõpuleviimine: 31 riiki, 36 000 intervjuud. Esimesed tulemused esitati nõukogu koosolekul;

| — | väljaanded ärgmise kohta: tekkivad keemiariskid, nanoosakesed, stressiga seonduvad asjaolud ja andmed, bioloogilised tegurid ja pandeemia, tööinspektsioonide strateegiline planeerimine, koristuse ja puhastusega tegelevate töötajate tööohutus ja töötervishoid, inimese ja masina kokkupuutest tulenev risk; uurimuslik ülevaade kokkupuute kohta kaadmiumi, mutageenide ja reproduktiivtoksiliste ainetega töökohal ELi liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

—

väljaanded ärgmise kohta: tekkivad keemiariskid, nanoosakesed, stressiga seonduvad asjaolud ja andmed, bioloogilised tegurid ja pandeemia, tööinspektsioonide strateegiline planeerimine, koristuse ja puhastusega tegelevate töötajate tööohutus ja töötervishoid, inimese ja masina kokkupuutest tulenev risk; uurimuslik ülevaade kokkupuute kohta kaadmiumi, mutageenide ja reproduktiivtoksiliste ainetega töökohal ELi liikmesriikide tasandil;

| — | prognoosiv uuring: keskkonnasõbralike töökohtadega seonduvate tehnoloogiliste uuenduste mõju tööohutuse ja töötervishoiu seisukohalt (tähtaeg 2010); |
| --- | --- |

—

prognoosiv uuring: keskkonnasõbralike töökohtadega seonduvate tehnoloogiliste uuenduste mõju tööohutuse ja töötervishoiu seisukohalt (tähtaeg 2010);

| — | andmete kogumine naiste tööohutuse ja töötervishoiu kohta töökohal; |
| --- | --- |

—

andmete kogumine naiste tööohutuse ja töötervishoiu kohta töökohal;

| — | seminarid tekkivate keemiariskide ning vägivalla ja ahistamise teemadel. |
| --- | --- |

—

seminarid tekkivate keemiariskide ning vägivalla ja ahistamise teemadel.

Töökeskkonna alane teave:

| — | andmete kogumine ja riskihindamisvahendite andmebaas agentuuri veebilehel; |
| --- | --- |

—

andmete kogumine ja riskihindamisvahendite andmebaas agentuuri veebilehel;

| — | kahe aruande ja teabelehtede avaldamine riskihindamise kohta; |
| --- | --- |

—

kahe aruande ja teabelehtede avaldamine riskihindamise kohta;

| — | elektroonse interaktiivse riskihindamisvahendi jätkuv väljatöötamine |
| --- | --- |

—

elektroonse interaktiivse riskihindamisvahendi jätkuv väljatöötamine

| — | (ON-line Interactive Risk Assessment Tool); |
| --- | --- |

—

(ON-line Interactive Risk Assessment Tool);

| — | koristuse ja puhastusega tegelevate töötajate tervise kahjustamise ärahoidmist käsitleva aruande avaldamine ja selleteemaline seminar; |
| --- | --- |

—

koristuse ja puhastusega tegelevate töötajate tervise kahjustamise ärahoidmist käsitleva aruande avaldamine ja selleteemaline seminar;

| — | koolide õppekavas tööohutuse ja töötervishoiu kajastamist ja vastavaid liikmesriikide tegevusi käsitleva aruande avaldamine; |
| --- | --- |

—

koolide õppekavas tööohutuse ja töötervishoiu kajastamist ja vastavaid liikmesriikide tegevusi käsitleva aruande avaldamine;

| — | noorte töötajate riski vältimist käsitleva aruande avaldamine (tegevuspõhimõtted, programmid ja töötavad); |
| --- | --- |

—

noorte töötajate riski vältimist käsitleva aruande avaldamine (tegevuspõhimõtted, programmid ja töötavad);

| — | noorte töötajate vaimse tervise ja tervisliku töökoha edendamisega seonduvate juhtumite kogumine tööohutuse ja töötervishoiu edendamise projekti raames; |
| --- | --- |

—

noorte töötajate vaimse tervise ja tervisliku töökoha edendamisega seonduvate juhtumite kogumine tööohutuse ja töötervishoiu edendamise projekti raames;

| — | agentuuri veebilehel õigusloome alase osa ülevaatamine ja arendamine; |
| --- | --- |

—

agentuuri veebilehel õigusloome alase osa ülevaatamine ja arendamine;

| — | osalemine seminaridel, konverentsidel ja muudel üritustel. |
| --- | --- |

—

osalemine seminaridel, konverentsidel ja muudel üritustel.

Teabeedastus, kampaaniate korraldamine ja tutvustustöö:

tervisliku töökoha kampaania „Good for you. Good for Business” – Euroopa riskihindamise kampaania: hea tava auhinna üritus (Tšehhi eesistumise ajal); lõppkohtumine (Rootsi eesistumise ajal);

| — | mitmekeelsed veebipõhised ja trükitud tööohutuse ja töötervishoiu alased infomaterjalid; töötervishoiu ja tööohutuse alased tööriistad ja teenused; |
| --- | --- |

—

mitmekeelsed veebipõhised ja trükitud tööohutuse ja töötervishoiu alased infomaterjalid; töötervishoiu ja tööohutuse alased tööriistad ja teenused;

| — | teadlikkust edendavad tegevused: töötervishoiu ja tööohutuse küsitluse tulemuste propageerimine, fotokonkurss; dokumentaalfilmi auhind; |
| --- | --- |

—

teadlikkust edendavad tegevused: töötervishoiu ja tööohutuse küsitluse tulemuste propageerimine, fotokonkurss; dokumentaalfilmi auhind;

| — | järelevalve ja hindamine: tervisliku töökoha kampaania reaalajas hindamine, veebilehe ülevaade ja võrdlev analüüs. |
| --- | --- |

—

järelevalve ja hindamine: tervisliku töökoha kampaania reaalajas hindamine, veebilehe ülevaade ja võrdlev analüüs.

Võrgustamine ja kooskõlastamine:

| — | teabekeskuste võrgustiku edasiarendamine; |
| --- | --- |

—

teabekeskuste võrgustiku edasiarendamine;

| — | suhtlus Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

—

suhtlus Euroopa ja rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| — | institutsioonilise suutlikkuse arendamine kandidaat- ja võimalikes kandidaatriikides. |
| --- | --- |

—

institutsioonilise suutlikkuse arendamine kandidaat- ja võimalikes kandidaatriikides.

Allikas: agentuuri poolt edastatud teave.

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | Agentuur tunnistab vajadust vähendada ülekantud summasid maksimaalselt, pidades silmas agentuuri projektide rakendamisperioodi. Selle tulemusel peaksid vähenema tühistatud kulukohustuste assigneeringud.
  Seetõttu sätestas juhatus 2010. aasta alguses igakuise aruandlusmehhanismi, et jälgida iga-aastase tööprogrammi tegevuste ning vastava eelarve täitmist.
  Erilist tähelepanu pööratakse aasta lõpuks täitmata jäänud kohustustele, et suunata kasutamata summad järgmiste rahaliste ja õiguslike kohustuste täitmiseks. |
| --- | --- |

13.

Agentuur tunnistab vajadust vähendada ülekantud summasid maksimaalselt, pidades silmas agentuuri projektide rakendamisperioodi. Selle tulemusel peaksid vähenema tühistatud kulukohustuste assigneeringud.

Seetõttu sätestas juhatus 2010. aasta alguses igakuise aruandlusmehhanismi, et jälgida iga-aastase tööprogrammi tegevuste ning vastava eelarve täitmist.

Erilist tähelepanu pööratakse aasta lõpuks täitmata jäänud kohustustele, et suunata kasutamata summad järgmiste rahaliste ja õiguslike kohustuste täitmiseks.

---

(1)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust muudeti viimati nõukogu 24. juuni 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 1112/2005 (ELT L 184, 15.7.2005, lk 5).

1

(2)  Tabelis on esitatud teavitamise eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 17. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 22. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://osha.europa.eu/en/about/finance/.

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/52 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/52

---

ARUANNE

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/10

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 53 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 53 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 54 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 15–16 | 54 |
| Tabel ... | 55 |
| Ameti vastused ... | 57 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

53

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

53

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

54

MUUD KÜSIMUSED ...

15–16

54

Tabel ...

55

Ameti vastused ...

57

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (1). Ameti ülesanneteks on meresõiduohutuse kõrge taseme tagamine ja laevade põhjustatud merereostuse vältimine, komisjonile ja liikmesriikidele tehnilise abi andmine, liidu õigusaktide rakendamise jälgimine, nagu ka nende mõjususe hindamine (2).

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 53,3 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 50,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 212 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 211. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 53,3 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 50,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 212 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 211.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Nagu 2008. aastalgi, (12) ei olnud eelarve koostamise menetlused piisavalt ranged, mistõttu tehti märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ümberpaigutusi (13). Ühe sihtotstarbelistest tuludest rahastatava programmi (14) kulude katteks tehti 260 000 euro suurune eelarvesisene ümberpaigutus Euroopa Komisjoni toetuse arvelt. See võimaldas suurendada 2010. aastasse üle kantavate assigneeringute summat ja vähendada komisjonile tagasi makstavat summat. Puudused saastetõrjemeetmete (15) ja uute laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (16) tegevuse kavandamises ja järelevalves tõid kaasa maksete assigneeringute tühistamise summas 6,6 miljonit eurot. |
| --- | --- |

13.

Nagu 2008. aastalgi, (12) ei olnud eelarve koostamise menetlused piisavalt ranged, mistõttu tehti märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ümberpaigutusi (13). Ühe sihtotstarbelistest tuludest rahastatava programmi (14) kulude katteks tehti 260 000 euro suurune eelarvesisene ümberpaigutus Euroopa Komisjoni toetuse arvelt. See võimaldas suurendada 2010. aastasse üle kantavate assigneeringute summat ja vähendada komisjonile tagasi makstavat summat. Puudused saastetõrjemeetmete (15) ja uute laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (16) tegevuse kavandamises ja järelevalves tõid kaasa maksete assigneeringute tühistamise summas 6,6 miljonit eurot.

| 14. | Ühe projekti puhul võeti eelarveline kulukohustus (498 780 euro) 2009. aasta eelarve suhtes, kuid juriidiline kohustus võeti 2010. aastal. Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

14.

Ühe projekti puhul võeti eelarveline kulukohustus (498 780 euro) 2009. aasta eelarve suhtes, kuid juriidiline kohustus võeti 2010. aastal. Selline olukord on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KÜSIMUSED

| 15. | Rohkem kui 75 % aasta jooksul alustatud hankemenetlustest (17) olid läbirääkimistega menetlused ning olid enamasti põhjendatud finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklites 126 ja 127 toodud eranditega. Sellistest menetlustest peab ameti finantsmääruse artikli 30 kohaselt teatama eelarvepädevatele institutsioonidele. |
| --- | --- |

15.

Rohkem kui 75 % aasta jooksul alustatud hankemenetlustest (17) olid läbirääkimistega menetlused ning olid enamasti põhjendatud finantsmääruse rakenduseeskirjade artiklites 126 ja 127 toodud eranditega. Sellistest menetlustest peab ameti finantsmääruse artikli 30 kohaselt teatama eelarvepädevatele institutsioonidele.

| 16. | Värbamismenetluste auditi käigus avastati puuduseid: kirjalike testide anonüümsuse nõudest ei olnud kinni peetud, vestlusele kutsuti eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele mittevastanud kandidaadid ning kandidaatide selekteerimiseks mõeldud kriteeriume ei rakendatud järjepidevalt. Selline tegevus seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse. |
| --- | --- |

16.

Värbamismenetluste auditi käigus avastati puuduseid: kirjalike testide anonüümsuse nõudest ei olnud kinni peetud, vestlusele kutsuti eelnevalt kindlaksmääratud tingimustele mittevastanud kandidaadid ning kandidaatide selekteerimiseks mõeldud kriteeriume ei rakendatud järjepidevalt. Selline tegevus seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel 1

Euroopa Meresõiduohutuse Amet (Lissabon)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003 ja (EÜ) nr 724/2004, määratletud ameti pädevus | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühine transpordipoliitika

  „Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta.”

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100) | Eesmärgid







  — | Tagada meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1406/2002, mida on muudetud määrustega (EÜ) nr 1644/2003 ja (EÜ) nr 724/2004, määratletud ameti pädevus

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Ühine transpordipoliitika

„Euroopa Parlament ja nõukogu võivad seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada kohased sätted mere- ja lennutranspordi kohta.”

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 100)

Eesmärgid

—

Tagada meresõiduohutuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaoline ja tõhus tase;

| — | anda liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge; |
| --- | --- |

—

anda liikmesriikidele ja komisjonile tehno- ja teadustuge;

| — | kontrollida asjaomaste liidu õigusaktide rakendamist antud valdkonnas ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust; |
| --- | --- |

—

kontrollida asjaomaste liidu õigusaktide rakendamist antud valdkonnas ning hinnata kehtivate meetmete tõhusust;

| — | kehtestada tegevusmeetodid reostusega võitlemiseks Euroopa vetes. |
| --- | --- |

—

kehtestada tegevusmeetodid reostusega võitlemiseks Euroopa vetes.

Ülesanded

Ametil on suur hulk ülesandeid, mis on seotud meresõiduohutuse, meresõidu turvalisuse ning laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja selle vastu võitlemisega.

Esiteks on ameti ülesandeks aidata komisjoni mh klassifitseerimisühinguid, sadamariigi kontrollimeetmeid, ELi sadamates laevajäätmete vastuvõttu, merendusseadmete sertifitseerimist, laevade ohutust, ELis ja väljaspool toimuvat meremeeste koolitust ja laevaliikluse seiret puudutavate ELi õigusaktide rakendamisel.

Teiseks arendab ja opereerib amet ELi tasandil merendusalaseid infosüsteeme. Olulisteks näideteks sellistest süsteemidest on SafeSeaNet’i laevaliikluse seiresüsteem aluste ning nende lasti jälgimiseks; laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (LRIT) Euroopa andmekeskus ELi lippude all seilavate aluste identifitseerimiseks ja jälgimiseks; ELi sadamariigi kontrolli meetmete rakendamiseks vajalik infosüsteem THETIS.

Samaaegselt on loodud süsteem merereostuse vältimiseks, selleks valmisolekuks ja sellele reageerimiseks, mis sisaldab Euroopa pidevas valmisolekus olevaid reostustõrjelaevu ja Euroopa satelliidipõhist õlireostuse jälgimise süsteemi (CleanSeaNet), mille mõlema eesmärgiks on ELi ranniku ja vete mõjus kaitse laevade põhjustatud merereostuse eest.

Kolmandaks annab amet komisjonile tehno- ja teadustuge seoses meresõiduohutuse ja laevade põhjustatud merereostusega, hinnates pidevalt kehtivate meetmete mõjusust ning uuendades olemasolevaid välja töötades uusi õigusakte. Amet pakub ka tuge liikmesriikidele, toetab nendevahelist koostööd ning levitab parimaid lahendusi. Liikmesriikide ekspertidele pakutakse laialdast koolitusprogrammi. Samal ajal pakutakse uutele liikmesriikidele ja kandidaatriikidele abi ELi õigusaktide ülevõtmisel ja rakendamisel.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist ja neli hääleõiguseta esindajat vastavast erialasektorist.

Ülesanded

| — | Mitmeaastase personalipoliitika kava, aastaeelarve, tööprogrammi, aastaaruande ja ameti üksikasjaliku reostuseks valmisoleku ja reostuse tõkestamise kava vastuvõtmine. |
| --- | --- |

—

Mitmeaastase personalipoliitika kava, aastaeelarve, tööprogrammi, aastaaruande ja ameti üksikasjaliku reostuseks valmisoleku ja reostuse tõkestamise kava vastuvõtmine.

| — | Järelevalve tegevdirektori töö üle. |
| --- | --- |

—

Järelevalve tegevdirektori töö üle.

2.   Tegevdirektor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt. Komisjon võib välja pakkuda ühe või mitu kandidaati.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

48,3 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid

(50,2 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid)

53,3 miljonit eurot maksete assigneeringuid

(50,2 miljonit eurot maksete assigneeringuid)

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

Alalised ja ajutised töötajad:

192 (181)

Lepingulised töötajad

27 (27)

Riiklikud eksperdid

15 (15)

| — | 37 seminari ja muud üritust (seminaridel osalejaid ca 900) |
| --- | --- |

—

37 seminari ja muud üritust (seminaridel osalejaid ca 900)

| — | 34 erinevat koolituskursust (sh 4 kursust sadamariigi kontrolli ametnikele, mille tulemusel koolitati 486 riiklikku eksperti (neist 230 sadamariigi kontrolli ametnikku) |
| --- | --- |

—

34 erinevat koolituskursust (sh 4 kursust sadamariigi kontrolli ametnikele, mille tulemusel koolitati 486 riiklikku eksperti (neist 230 sadamariigi kontrolli ametnikku)

| — | 113 kontrollkäiku ja visiiti |
| --- | --- |

—

113 kontrollkäiku ja visiiti

| — | Süsteem SafeSeaNet täielikult töökorras |
| --- | --- |

—

Süsteem SafeSeaNet täielikult töökorras

| — | 2 275 satelliitpildi tellimine ja analüüsimine CleanSeaNet'i kaudu |
| --- | --- |

—

2 275 satelliitpildi tellimine ja analüüsimine CleanSeaNet'i kaudu

| — | Laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (LRIT) Euroopa andmekeskus alustas tööd |
| --- | --- |

—

Laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (LRIT) Euroopa andmekeskus alustas tööd

| — | 13 reostustõrjelaevade lepingut (2009. aastal 2 uut lepingut) |
| --- | --- |

—

13 reostustõrjelaevade lepingut (2009. aastal 2 uut lepingut)

| — | 47 õppust ja 12 harjutust reostustõrjelaevadega |
| --- | --- |

—

47 õppust ja 12 harjutust reostustõrjelaevadega

| — | Ameti meresõidu tugiteenused töötavad ööpäevaringselt 7 päeva nädalas |
| --- | --- |

—

Ameti meresõidu tugiteenused töötavad ööpäevaringselt 7 päeva nädalas

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Amet jätkab jõupingutusi, et parandada eelarve kavandamist ja selle jälgimist ning ühtlasi vähendada eelarveliste summade ülekandmisi. Et amet oli erandlikus olukorras, pidi ta lisaks eelarvelisele toetusele tegema Equasisele ülekandmise teel kättesaadavaks ka assigneeringud. Vastavalt Equasise järelevalvekomitee kinnitusele jäävad need vahendid EMSA-le, kui projekt lõpeb või viiakse üle teise haldusüksusesse, ja neid kasutatakse meresõiduohutuse ülesannete täitmiseks.
  IMO otsustas muuta kaugtuvastus- ja kaugseiresüsteemi (LRIT) käikuvõtmise kuupäeva 1. jaanuarilt1. juuliks 2009. Et vastavate laevaregistrite suurus ei olnud teada ja laevade kasutuselevõtt oli oodatust aeglasem, ei saanud laevade väiksema arvu tõttu eelarveassigneeringuid ära kasutada. |
| --- | --- |

13.

Amet jätkab jõupingutusi, et parandada eelarve kavandamist ja selle jälgimist ning ühtlasi vähendada eelarveliste summade ülekandmisi. Et amet oli erandlikus olukorras, pidi ta lisaks eelarvelisele toetusele tegema Equasisele ülekandmise teel kättesaadavaks ka assigneeringud. Vastavalt Equasise järelevalvekomitee kinnitusele jäävad need vahendid EMSA-le, kui projekt lõpeb või viiakse üle teise haldusüksusesse, ja neid kasutatakse meresõiduohutuse ülesannete täitmiseks.

IMO otsustas muuta kaugtuvastus- ja kaugseiresüsteemi (LRIT) käikuvõtmise kuupäeva 1. jaanuarilt1. juuliks 2009. Et vastavate laevaregistrite suurus ei olnud teada ja laevade kasutuselevõtt oli oodatust aeglasem, ei saanud laevade väiksema arvu tõttu eelarveassigneeringuid ära kasutada.

| 14. | Kuigi projekt saadeti lepingupartnerile allkirjastamiseks 2009. aasta lõpus, jõudsid lõplikult allkirjastatud dokumendid ametisse 2010. aasta alguses. Amet on võtnud vajalikud meetmed, et sellised erandlikud olukorrad tulevikus ei korduks, nt annab amet lepingupartnerile selged juhised lepingute allkirjastamistähtpäevade kohta. |
| --- | --- |

14.

Kuigi projekt saadeti lepingupartnerile allkirjastamiseks 2009. aasta lõpus, jõudsid lõplikult allkirjastatud dokumendid ametisse 2010. aasta alguses. Amet on võtnud vajalikud meetmed, et sellised erandlikud olukorrad tulevikus ei korduks, nt annab amet lepingupartnerile selged juhised lepingute allkirjastamistähtpäevade kohta.

| 15. | Amet on juba võtnud vajalikud meetmed ja aruanne eelarvepädevale asutusele on nüüd kooskõlas finantsmääruse sätetega. |
| --- | --- |

15.

Amet on juba võtnud vajalikud meetmed ja aruanne eelarvepädevale asutusele on nüüd kooskõlas finantsmääruse sätetega.

| 16. | Amet on võtnud vajalikud meetmed: värbamismenetlust on ajakohastatud ning on muudetud veelgi läbipaistvamaks ja diskrimineerimist välistavaks. |
| --- | --- |

16.

Amet on võtnud vajalikud meetmed: värbamismenetlust on ajakohastatud ning on muudetud veelgi läbipaistvamaks ja diskrimineerimist välistavaks.

---

(1)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 13. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 25. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.emsa.europa.eu.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  2008. aasta aastaaruande punkt 13 (ELT C 304, 15.12.2009, lk 55).

12

(13)  2009. aastal tehti 49 assigneeringute ümberpaigutust.

13

(14)  Projekti Equasis kaasrahastavad kolm liikmesriiki ja neli kolmandat riiki.

14

(15)  Süsteemi Clean Seanet maksete assigneeringuid vähendati summas 1,3 miljonit eurot.

15

(16)  Laevade kaugtuvastuse ja kaugseire (LRIT) Euroopa andmekeskus, maksete assigneeringuid vähendati summas 1,3 miljonit eurot.

16

(17)  2009. aastal alustati 53 hankemenetlust, millest 40 olid läbirääkimistega menetlused, millest omakorda 22 põhinesid eranditel.

17

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/58 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/58

---

ARUANNE

Euroopa Keskkonnaagentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2010/C 338/11

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 59 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 59 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–15 | 60 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 16 | 60 |
| Tabel ... | 61 |
| Agentuuri vastused ... | 64 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

59

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

59

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–15

60

MUUD KÜSIMUSED ...

16

60

Tabel ...

61

Agentuuri vastused ...

64

SISSEJUHATUS

| 1. | Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaagentuur (edaspidi agentuur) asutati nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Agentuur vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2). |
| --- | --- |

1.

Kopenhaagenis asuv Euroopa Keskkonnaagentuur (edaspidi agentuur) asutati nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 (1). Agentuur vastutab vaatlusvõrgu loomise eest, mis annab komisjonile, liikmesriikidele ja laiemale üldsusele usaldusväärset teavet keskkonna seisundi kohta. Teave peaks eelkõige võimaldama Euroopa Liidul ja liikmesriikidel rakendada keskkonnakaitse meetmeid ja hinnata nende mõjusust (2).

| 2. | Agentuuri 2009. aasta eelarve suurus oli 39,9 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 37,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 133 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 123. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2009. aasta eelarve suurus oli 39,9 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 37,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 133 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 123.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti enamikust eelarveridadest märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ümberpaigutamisi (12). Mõne sellise ümberpaigutamise tagajärjel toimusid suurenemised ja vähenemised samadel eelarveridadel (13). Teatavaid assigneeringuid ei kasutatud ning need paigutati aasta jooksul ümber teistele eelarveridadele (14). See näitab, et eelarve ja tööprogrammi vaheline seos vajab tugevdamist. |
| --- | --- |

13.

Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti enamikust eelarveridadest märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ümberpaigutamisi (12). Mõne sellise ümberpaigutamise tagajärjel toimusid suurenemised ja vähenemised samadel eelarveridadel (13). Teatavaid assigneeringuid ei kasutatud ning need paigutati aasta jooksul ümber teistele eelarveridadele (14). See näitab, et eelarve ja tööprogrammi vaheline seos vajab tugevdamist.

| 14. | 23. detsembril 2009 suurendati ümberpaigutamistega eelarverida 2100 (rent) 364 355,02 eurot, et (30. detsembril 2009) maksta agentuuri ruumide rent 2010. aasta esimese kvartali eest 2009. aasta eelarvest. Selline praktika on vastuolus aastasuse põhimõttega ja sellega vähendati komisjonile tagasi makstavat summat. |
| --- | --- |

14.

23. detsembril 2009 suurendati ümberpaigutamistega eelarverida 2100 (rent) 364 355,02 eurot, et (30. detsembril 2009) maksta agentuuri ruumide rent 2010. aasta esimese kvartali eest 2009. aasta eelarvest. Selline praktika on vastuolus aastasuse põhimõttega ja sellega vähendati komisjonile tagasi makstavat summat.

| 15. | Auditiga leiti puudusi kumuleerunud tegevuskulude eelarvestamisel. Kontrollitud artiklite valim (15) oli 147 000 euro võrra üle hinnatud. Operatiivtalituste edastatud teabe täpsust tuleb aastalõpu tegevuse jooksul parandada. |
| --- | --- |

15.

Auditiga leiti puudusi kumuleerunud tegevuskulude eelarvestamisel. Kontrollitud artiklite valim (15) oli 147 000 euro võrra üle hinnatud. Operatiivtalituste edastatud teabe täpsust tuleb aastalõpu tegevuse jooksul parandada.

MUUD KÜSIMUSED

| 16. | Värbamismenetlustes leiti puudusi: töökuulutustes ei täpsustatud reservnimekirjadesse kantavate kandidaatide maksimaalset arvu. Kirjalike testide ja vestluste küsimused ei olnud enne avalduste läbivaatamist kindlaks määratud. Valimiskomisjonide otsused olid ebapiisavalt dokumenteeritud, vestlusele kutsumise või reservnimekirja kandmise künniseid ei olnud varasemalt kehtestatud ja protokollid ei olnud täielikud. Selline praktika ohustas värbamismenetluse läbipaistvust. |
| --- | --- |

16.

Värbamismenetlustes leiti puudusi: töökuulutustes ei täpsustatud reservnimekirjadesse kantavate kandidaatide maksimaalset arvu. Kirjalike testide ja vestluste küsimused ei olnud enne avalduste läbivaatamist kindlaks määratud. Valimiskomisjonide otsused olid ebapiisavalt dokumenteeritud, vestlusele kutsumise või reservnimekirja kandmise künniseid ei olnud varasemalt kehtestatud ja protokollid ei olnud täielikud. Selline praktika ohustas värbamismenetluse läbipaistvust.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Keskkonnaagentuur (Kopenhaagen)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1210/90 määratletud agentuuri pädevus | Juhtimine | 2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud peamised tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskkonnapoliitika

  Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu. Liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. (...) Oma (...) poliitikat ette valmistades võtab liit arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, liidu eri piirkondade keskkonnatingimusi, meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid, liidu kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut (...).

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191) | Eesmärgid







  — | Luua Euroopa keskkonnateabe ja keskkonnavaatluse alane võrk, mis annab liidule ja liikmesriikidele:






  1. | objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:






  a) | rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1210/90 määratletud agentuuri pädevus

Juhtimine

2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud peamised tooted ja teenused

Keskkonnapoliitika

Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa keskkonna kvaliteedi säilitamisele, kaitsele ja parandamisele, inimese tervise kaitsmisele ning loodusressursside kaalutletud ja mõistlikule kasutamisele, meetmete edendamisele rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu. Liidu keskkonnapoliitika, võttes arvesse liidu eri piirkondade olukorra mitmekesisust, seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme. See rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma. (...) Oma (...) poliitikat ette valmistades võtab liit arvesse kättesaadavaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid, liidu eri piirkondade keskkonnatingimusi, meetme võtmise või võtmata jätmise potentsiaalseid tulusid ja kulusid, liidu kui terviku majanduslikku ja sotsiaalset arengut ning tema piirkondade tasakaalustatud arengut (...).

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 191)

Eesmärgid

—

Luua Euroopa keskkonnateabe ja keskkonnavaatluse alane võrk, mis annab liidule ja liikmesriikidele:

1.

objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, et nad saaksid:

a)

rakendada vajalikke keskkonnakaitse meetmeid;

| b) | hinnata nende rakendamist; |
| --- | --- |

b)

hinnata nende rakendamist;

| c) | kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud; |
| --- | --- |

c)

kindlustada, et avalikkus on keskkonna seisundist hästi informeeritud;

| 2. | vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge. |
| --- | --- |

2.

vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge.

Ülesanded

| — | Koostöös liikmesriikidega asutada Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk ja koordineerida selle tegevust. |
| --- | --- |

—

Koostöös liikmesriikidega asutada Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk ja koordineerida selle tegevust.

| — | Anda liidule ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

Anda liidule ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks.

| — | Osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet. |
| --- | --- |

—

Osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet.

| — | Nõustada üksikuid liikmesriike nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel. |
| --- | --- |

—

Nõustada üksikuid liikmesriike nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel.

| — | Talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta liidu territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust. |
| --- | --- |

—

Talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta liidu territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust.

| — | Kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega. |
| --- | --- |

—

Kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega.

| — | Soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse. |
| --- | --- |

—

Soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist rahvusvahelistesse programmidesse.

| — | Avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta. |
| --- | --- |

—

Avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, muutuste ja väljavaadete kohta.

| — | Stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ära hoida või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist. |
| --- | --- |

—

Stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist, teabevahetust tehnoloogia abil, et ära hoida või vähendada keskkonnale tekitatud kahju, samuti keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist.

| — | Tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil. |
| --- | --- |

—

Tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis:

| — | üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | kaks komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

kaks komisjoni esindajat;

| — | kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud teadlast. |
| --- | --- |

—

kaks Euroopa Parlamendi poolt nimetatud teadlast.

Ülesanded

võtta vastu mitmeaastased ja iga-aastased tööprogrammid ja tagada nende rakendamine.

2.   Tegevdirektor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Teaduskomitee

Koosneb pädevatest keskkonnaspetsialistidest, kelle määrab ametisse haldusnõukogu.

4.   Välisaudit

Kontrollikoda.

5.   Eelarve täitmist kinnitav asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

39,9 miljonit eurot

(37,1 miljonit eurot).

Liidu toetus

87 % (85 %)

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus:

133 (123)

Täidetud ametikohad: 121 (116), millele lisaks muud ametikohad 56 (51) (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid).

Personali suurus kokku: 133 (123) määratud järgmiste ülesannete täitmiseks:

Ülesanded

| — | põhiülesanded: 89 (80) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 89 (80)

| — | haldusülesanded: 43 (42) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 43 (42)

| — | segaülesanded: 1 (1). |
| --- | --- |

—

segaülesanded: 1 (1).

| — | EKA Signaalid 2009, keskkonnaalased võtmeküsimused Euroopas. |
| --- | --- |

—

EKA Signaalid 2009, keskkonnaalased võtmeküsimused Euroopas.

| — | Detsembris Kopenhaagenis peetud kliimamuutuste konverentsil Euroopa Liidu delegatsiooni, Euroopa Parlamendi liikmete ja teiste osalejate toetamine. |
| --- | --- |

—

Detsembris Kopenhaagenis peetud kliimamuutuste konverentsil Euroopa Liidu delegatsiooni, Euroopa Parlamendi liikmete ja teiste osalejate toetamine.

| — | Eye-on Earth portaali käivitamine detsembris. |
| --- | --- |

—

Eye-on Earth portaali käivitamine detsembris.

| — | A global setting for European environmental monitoring – measuring what we must manage. Rahvusvaheline konverents, mai 2009. |
| --- | --- |

—

A global setting for European environmental monitoring – measuring what we must manage. Rahvusvaheline konverents, mai 2009.

| — | Kasvuhoonegaaside heitkogustega seonduvad suundumused ja prognoosid Euroopas 2009. aastal |
| --- | --- |

—

Kasvuhoonegaaside heitkogustega seonduvad suundumused ja prognoosid Euroopas 2009. aastal

| — | Piirkondlikud kliimamuutused ja nendega kohanemine – Alpid ja muutused veevarudes. |
| --- | --- |

—

Piirkondlikud kliimamuutused ja nendega kohanemine – Alpid ja muutused veevarudes.

| — | Iga-aastane Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside andmekogu 1990–2006 ja 2009. aasta andmekogu aruanne. |
| --- | --- |

—

Iga-aastane Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside andmekogu 1990–2006 ja 2009. aasta andmekogu aruanne.

| — | Üleeuroopaline osoonist tingitud õhusaaste 2008. aasta suvel. |
| --- | --- |

—

Üleeuroopaline osoonist tingitud õhusaaste 2008. aasta suvel.

| — | Süsteemi Noise Observation and Information System for Europe (NOISE) (mürajälgimis- ja -teabesüsteem) käivitamine. |
| --- | --- |

—

Süsteemi Noise Observation and Information System for Europe (NOISE) (mürajälgimis- ja -teabesüsteem) käivitamine.

| — | Suplusvee kvaliteet – suplushooaeg 2008. |
| --- | --- |

—

Suplusvee kvaliteet – suplushooaeg 2008.

| — | Elukvaliteedi tagamine Euroopa linnades. |
| --- | --- |

—

Elukvaliteedi tagamine Euroopa linnades.

| — | Edusammud Euroopa 2010. aasta bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärgi suunas. |
| --- | --- |

—

Edusammud Euroopa 2010. aasta bioloogilise mitmekesisusega seotud eesmärgi suunas.

| — | Looking back on looking forward – arengustsenaariumide ülevaade. |
| --- | --- |

—

Looking back on looking forward – arengustsenaariumide ülevaade.

| — | Transport teelahkmel: TERM 2008: transporti ja keskkonda iseloomustavad näitajad Euroopa Liidus |
| --- | --- |

—

Transport teelahkmel: TERM 2008: transporti ja keskkonda iseloomustavad näitajad Euroopa Liidus

| — | Euroopa veevarud – võitlus veepuuduse ja põuaga. |
| --- | --- |

—

Euroopa veevarud – võitlus veepuuduse ja põuaga.

| — | Jäätmete prügilatesse ladestamise vältimine – ELi jäätmekäitluspoliitika mõjusus. |
| --- | --- |

—

Jäätmete prügilatesse ladestamise vältimine – ELi jäätmekäitluspoliitika mõjusus.

| — | Waste without borders in the EU? Transboundary shipments of waste (Piirideta jäätmed ELis? Jäätmete piiriülesed veod). |
| --- | --- |

—

Waste without borders in the EU? Transboundary shipments of waste (Piirideta jäätmed ELis? Jäätmete piiriülesed veod).

| — | Territoriaalne ühtekuuluvus – ELi ühtekuuluvuspoliitika keskkonnaaspektide analüüs valitud riikides. |
| --- | --- |

—

Territoriaalne ühtekuuluvus – ELi ühtekuuluvuspoliitika keskkonnaaspektide analüüs valitud riikides.

| — | Developments on Gross Domestic Product and beyond (sisemajanduse kogutoodangu ja muud arengud) (sh seminar 2009. aasta novembris). |
| --- | --- |

—

Developments on Gross Domestic Product and beyond (sisemajanduse kogutoodangu ja muud arengud) (sh seminar 2009. aasta novembris).

Euroopa Keskkonnaagentuur jätkas tihedat koostööd keskkonna peadirektoraadi, Eurostati ja Teadusuuringute Ühiskeskusega vastavat nelja asutust hõlmavas töörühmas („Group of Four”), et täiustada keskkonnaalast aruandlust. Euroopa Keskkonnaagentuuril on juhtiv osa viies järgmises valdkonnas: kliimamuutused, õhu kvaliteet, vee- ja merekeskkond, bioloogiline mitmekesisus ja maakasutus.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | Ümberpaigutamise otsuste tegemisel lähtutakse alati tegevusvajadustest ja muutustest, püüdes võimalikult hästi vastata huvirühmade vajadustele, mis muutuvad kogu aasta vältel.
  Eelkõige algas 2009. aastaga uus viie aasta strateegiaplaan, milles kasutatakse tegevuseelarve jaoks uut ülesehitust, mis kajastab EEA tööprogrammi paremini. Seega ei saanud mitmes valdkonnas lähtuda prognooside tegemisel senisest kogemusest. EEA suutis siiski piirata jaotistevahelisi ümberpaigutamisi tasemele 2,3 % assigneeringutest, mis on tunduvalt alla EEA finantsmääruses sätestatud piiri 10 %. |
| --- | --- |

13.

Ümberpaigutamise otsuste tegemisel lähtutakse alati tegevusvajadustest ja muutustest, püüdes võimalikult hästi vastata huvirühmade vajadustele, mis muutuvad kogu aasta vältel.

Eelkõige algas 2009. aastaga uus viie aasta strateegiaplaan, milles kasutatakse tegevuseelarve jaoks uut ülesehitust, mis kajastab EEA tööprogrammi paremini. Seega ei saanud mitmes valdkonnas lähtuda prognooside tegemisel senisest kogemusest. EEA suutis siiski piirata jaotistevahelisi ümberpaigutamisi tasemele 2,3 % assigneeringutest, mis on tunduvalt alla EEA finantsmääruses sätestatud piiri 10 %.

| 14. | Agentuur võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. |
| --- | --- |

14.

Agentuur võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks.

| 15. | Agentuur jätkab sisekontrolli tõhustamist, et parandada kumuleerunud kulude arvestamist. |
| --- | --- |

15.

Agentuur jätkab sisekontrolli tõhustamist, et parandada kumuleerunud kulude arvestamist.

| 16. | Käesoleval ajal tegeleb agentuur valikukomisjonide meetodite ümbertöötamisega, et tagada valikumenetluste suurem läbipaistvus.
  Iga valikumenetluse alguses meenutatakse valikukomisjonile tema kohustust otsused täielikult ja nõuetekohaselt dokumenteerida. Agentuur jätkab valikumenetluste dokumenteerimise parandamist. |
| --- | --- |

16.

Käesoleval ajal tegeleb agentuur valikukomisjonide meetodite ümbertöötamisega, et tagada valikumenetluste suurem läbipaistvus.

Iga valikumenetluse alguses meenutatakse valikukomisjonile tema kohustust otsused täielikult ja nõuetekohaselt dokumenteerida. Agentuur jätkab valikumenetluste dokumenteerimise parandamist.

---

(1)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 25. mail 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 5. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.eea.europa.eu/about-us/documents/administrativedocuments/eea-accounts-for-the-year-2009/.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Koguväärtusega 3,3 miljonit eurot (eelarvejaotistes ja nende vahel tehtud ümberpaigutamised) ehk 8 % agentuuri eelarvest.

12

(13)  17. detsembril 2009 suurendati eelarverida 3324„Tõlked”73 070,42 euro võrra ja vähendati 23. detsembril 200960 000 euro võrra. Eelarverida 3401„Keskkonnaküsimused” vähendati 71,6 % (501 354 eurot).

13

3324

3401

(14)  Eelarveridade 3405„Euroopa Keskkonnaagentuuri valitsemistava ja partnerlused” ning 3406„Euroopa Keskkonnaagentuuri sisene juhtimine ja haldus” esialgseid assigneeringuid (summas 250 082 eurot) ei kasutatud ning need paigutati aasta jooksul ümber teistele eelarveridadele.

14

3405

3406

(15)  Valimi koguväärtus: 1 202 000 eurot.

15

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/65

---

ARUANNE

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

2010/C 338/12

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 66 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 66 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 13 | 67 |
| Tabel ... | 68 |
| Täitevasutuse vastused ... | 70 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

66

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

66

MUUD KÜSIMUSED ...

13

67

Tabel ...

68

Täitevasutuse vastused ...

70

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsusega 2005/56/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist (2). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) asutati komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsusega 2005/56/EÜ (1). Täitevasutus juhib komisjoni poolt heakskiidetud hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seonduvaid programme, mis hõlmab ka tehniliste projektide üksikasjalikku elluviimist (2).

| 2. | Pärast kahe paranduseelarve vastuvõtmist oli täitevasutuse 2009. aasta halduseelarve 47,7 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 38,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas täitevasutuses 414 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 362. |
| --- | --- |

2.

Pärast kahe paranduseelarve vastuvõtmist oli täitevasutuse 2009. aasta halduseelarve 47,7 miljonit eurot; eelmisel aastal oli see 38,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas täitevasutuses 414 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 362.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

MUUD KÜSIMUSED

| 13. | Personalivaliku menetluste puhul ei määratletud vestlusele kutsumise ja reservnimekirja kandmise miinimumtingimusi eelnevalt, vaid kinnitati valimiskomisjonide poolt pärast kandidaatide hindamist ja järjestamist. Selline teguviis ohustab värbamismenetluste läbipaistvust. |
| --- | --- |

13.

Personalivaliku menetluste puhul ei määratletud vestlusele kutsumise ja reservnimekirja kandmise miinimumtingimusi eelnevalt, vaid kinnitati valimiskomisjonide poolt pärast kandidaatide hindamist ja järjestamist. Selline teguviis ohustab värbamismenetluste läbipaistvust.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus (Brüssel)

| Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsuses (2005/56/EÜ) määratud täitevasutuse pädevus | Juhtimine | 2009. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aasta tegevused ja väljundid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.

  (Lepingu artikli 165 lõige 1)

  Euroopa Liit rakendab kutseõppepoliitikat.

  (Lepingu artikli 166 lõige 1)

  Euroopa Liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.

  (Lepingu artikli 167 lõige 1)

  Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.

  (Lepingu artikli 173 lõige 1) | Eesmärgid

  Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmed meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.
  Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid programme.
  Täitevasutus vastutab teatavate tegevuslõikude juhtimise eest mainitud programmides (näiteks „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „Meediakoolitus”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” ja „Väliskoostöö alaprogramm”). Sellega seoses rakendab täitevasutus liidu abi, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel. | Ülesanded







  — | Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine oma tegutsemise jooksul liidu programmide rakendamise kontekstis. |

Euroopa Liidu toimimise lepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Komisjoni 14. jaanuari 2005. aasta otsuses (2005/56/EÜ) määratud täitevasutuse pädevus

Juhtimine

2009. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aasta tegevused ja väljundid

Euroopa Liit aitab kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele.

(Lepingu artikli 165 lõige 1)

Euroopa Liit rakendab kutseõppepoliitikat.

(Lepingu artikli 166 lõige 1)

Euroopa Liit aitab kaasa liikmesriikide kultuuri õitsengule.

(Lepingu artikli 167 lõige 1)

Euroopa Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõimelisuseks vajalikud tingimused.

(Lepingu artikli 173 lõige 1)

Eesmärgid

Hariduse, kultuuri ja tööstuspoliitika raamistikus on võetud mitmed meetmed edendamaks haridust, kutseõpet, audiovisuaalvaldkonda, kultuuri, noorsoovaldkonda ja kodanikuaktiivsust Euroopa Liidus. Nimetatud meetmete põhieesmärgid on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust ja aidata kaasa konkurentsivõimele, majanduskasvule ja Euroopa rahvaste vahel tihedama liidu loomisele.

Nimetatud meetmed sisaldavad mitmeid erinevaid programme.

Täitevasutus vastutab teatavate tegevuslõikude juhtimise eest mainitud programmides (näiteks „Elukestev õpe”, „Kultuur”, „Aktiivsed noored”, „Kodanike Euroopa”, „Meediakoolitus”, „MEDIA”, „Erasmus Mundus” ja „Väliskoostöö alaprogramm”). Sellega seoses rakendab täitevasutus liidu abi, välja arvatud programmi hindamine, strateegilised uuringud ja muud ülesanded, mis nõuavad otsustusõigust poliitiliste valikute täideviimisel.

Ülesanded

—

Täitevasutusele usaldatud konkreetsete projektide juhtimine oma tegutsemise jooksul liidu programmide rakendamise kontekstis.

| — | Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud liidu programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud. |
| --- | --- |

—

Eelarve täitmisega seotud dokumentide vastuvõtmine kulude ja tulude osas ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõnede või kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud liidu programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud.

| — | Liidu programmide rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile. |
| --- | --- |

—

Liidu programmide rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile.

| — | Euroopa haridusalase teabevõrgu Eurydice rakendamine liidu tasandil; selles teabevõrgus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega, uuringute ja trükiste väljaandmisega. |
| --- | --- |

—

Euroopa haridusalase teabevõrgu Eurydice rakendamine liidu tasandil; selles teabevõrgus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega, uuringute ja trükiste väljaandmisega.

1.   Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest.

Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase töökava. Lisaks võtab vastu täitevasutuse halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

2.   Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmist kinnitav asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

Täitevasutuse 2009. aasta halduseelarve oli 48 miljonit eurot (38 miljonit eurot 2008. aastal) (rahastatakse 100 % ulatuses Euroopa Liidu üldeelarvest).

Täitevasutus haldas 629 miljoni euro suurust summat, mis oli seotud komisjoni poolt täitevasutusele delegeeritud programmide ja projektidega (492 miljonit eurot 2008. aastal)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2009

| 1) | Ajutised töötajad: | ametikohtade loetelus 99 ajutist ametikohta (2008. aastal 92 ametikohta) |
| --- | --- | --- |

1)

ametikohtade loetelus 99 ajutist ametikohta (2008. aastal 92 ametikohta)

| | Täidetud ametikohti: 91 (2008. aastal 85). |
| --- | --- |

Täidetud ametikohti: 91 (2008. aastal 85).

| 2) | Lepingulised töötajad
  327 lepingulist töötajat (2008. aastal 303)

  Täidetud ametikohti:
  323 (2008. aastal 277) |
| --- | --- |

2)

327 lepingulist töötajat (2008. aastal 303)

Täidetud ametikohti:

323 (2008. aastal 277)

| 3) | Personal kokku:
  414 täidetud ametikohta (2008. aastal 362)



  Ülesannete jaotus


  Põhitegevus: 340
  Haldusülesanded: 74 |
| --- | --- |

3)

414 täidetud ametikohta (2008. aastal 362)

Ülesannete jaotus

Põhitegevus: 340

Haldusülesanded: 74

| — | 2009. aasta tegevused ja tulemused:






  — | täitevasutuse halduseelarve: kulukohustusi võeti 46 miljoni euro väärtuses (97 %); 41 miljonit eurot (85 %) maksti põhitegevusega seotud personali-, infrastruktuuri- ja halduskulude katmiseks; |
| --- | --- | --- |

—

2009. aasta tegevused ja tulemused:

—

täitevasutuse halduseelarve: kulukohustusi võeti 46 miljoni euro väärtuses (97 %); 41 miljonit eurot (85 %) maksti põhitegevusega seotud personali-, infrastruktuuri- ja halduskulude katmiseks;

| — | tegevuseelarve: 625 miljoni euro väärtuses (99,3 %) võeti kulukohustusi toetuste väljamaksmiseks ja lepingute sõlmimiseks, ning välja maksti 528 miljonit eurot (99,9 %); |
| --- | --- |

—

tegevuseelarve: 625 miljoni euro väärtuses (99,3 %) võeti kulukohustusi toetuste väljamaksmiseks ja lepingute sõlmimiseks, ning välja maksti 528 miljonit eurot (99,9 %);

| — | rakendati rida lihtsustamismeetmeid, et abisaajate jaoks haldusprotsesse ja menetlusi parandada ning asutusesisest töökorda ühtlustada ja ladusamaks muuta. Meetmed hõlmavad lepingute sõlmimist otsuse alusel, ühekordsete ja kindlasummaliste maksete kasutuselevõttu, taotluste elektroonilist esitamist, partnerlust raamlepingute alusel, toetuste otstarbekohastamist ja eksperdiarvamuste koondamist. |
| --- | --- |

—

rakendati rida lihtsustamismeetmeid, et abisaajate jaoks haldusprotsesse ja menetlusi parandada ning asutusesisest töökorda ühtlustada ja ladusamaks muuta. Meetmed hõlmavad lepingute sõlmimist otsuse alusel, ühekordsete ja kindlasummaliste maksete kasutuselevõttu, taotluste elektroonilist esitamist, partnerlust raamlepingute alusel, toetuste otstarbekohastamist ja eksperdiarvamuste koondamist.

| — | 2009. aasta väljundid:






  — | seoses kõikide perioodi 2007–2013 programmidega avaldati 31 konkursikutset ja 3 programmijuhist. Asjakohased valikumenetlused korraldati vastavalt ajakavale; |
| --- | --- | --- |

—

2009. aasta väljundid:

—

seoses kõikide perioodi 2007–2013 programmidega avaldati 31 konkursikutset ja 3 programmijuhist. Asjakohased valikumenetlused korraldati vastavalt ajakavale;

| — | 8 teabepäeva ja rida projektide avakoosolekuid; |
| --- | --- |

—

8 teabepäeva ja rida projektide avakoosolekuid;

| — | toetuse andmiseks valiti välja ligikaudu 4 100 projekti; |
| --- | --- |

—

toetuse andmiseks valiti välja ligikaudu 4 100 projekti;

| — | sõlmiti 4 700 lepingut; |
| --- | --- |

—

sõlmiti 4 700 lepingut;

| — | tehti ca7 960 makset; |
| --- | --- |

—

tehti ca7 960 makset;

| — | suleti 5 462 projekti; |
| --- | --- |

—

suleti 5 462 projekti;

| — | käivitati 6 uuringute ja teenustega seotud pakkumismenetlust/hankemenetlust; |
| --- | --- |

—

käivitati 6 uuringute ja teenustega seotud pakkumismenetlust/hankemenetlust;

| — | suleti 154 auditit, käivitati 98 uut auditit ja viidi läbi kõik planeeritud kohapealsed kontrollid. |
| --- | --- |

—

suleti 154 auditit, käivitati 98 uut auditit ja viidi läbi kõik planeeritud kohapealsed kontrollid.

Allikas: täitevasutuse edastatud teave.

TÄITEVASUTUSE VASTUS

| 13. | Täitevasutus võttis arvesse kontrollikoja tulemused ja muutis oma personalivaliku menetlust, nii et vaba töökoha kuulutuses on edaspidi märgitud mitte üksnes reservnimekirja kantavate, vaid ka kõrgeima punktisumma saavutanud ja vestlusele kutsutavate kandidaatide arv. |
| --- | --- |

13.

Täitevasutus võttis arvesse kontrollikoja tulemused ja muutis oma personalivaliku menetlust, nii et vaba töökoha kuulutuses on edaspidi märgitud mitte üksnes reservnimekirja kantavate, vaid ka kõrgeima punktisumma saavutanud ja vestlusele kutsutavate kandidaatide arv.

---

(1)  ELT L 24, 27.1.2005, lk 35.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte täitevasutuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

7

(8)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 31. mail 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 9. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.europa.eu/agencies/executive_agencies/eacea/index_en.htm.

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/71 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/71

---

ARUANNE

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/13

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS... | 1–2 | 72 |
| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 72 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 73 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 15 | 73 |
| Tabel ... | 74 |
| Ameti vastused ... | 76 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS...

1–2

72

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ...

3–12

72

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

73

MUUD KÜSIMUSED ...

15

73

Tabel ...

74

Ameti vastused ...

76

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „amet”) asutati komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsusega 2008/37/EÜ (1). Amet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed” haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas (2). Amet sai täieliku sõltumatuse 2009. aastal. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „amet”) asutati komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsusega 2008/37/EÜ (1). Amet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2017 eriprogrammi „Ideed” haldamiseks eesliiniuuringute valdkonnas (2). Amet sai täieliku sõltumatuse 2009. aastal.

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve oli 18,3 miljonit eurot. Ameti töötajate arv aasta lõpu seisuga oli 262. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve oli 18,3 miljonit eurot. Ameti töötajate arv aasta lõpu seisuga oli 262.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Ameti 2009. aasta esialgset eelarvet (18,3 miljonit eurot) vähendati 3,9 miljoni euro võrra 2009. aasta oktoobris ning see tagastati komisjonile programmi „Ideed” raames. Lõplik eelarve täitmise maht oli 13,4 miljonit eurot. Amet peaks oma värbamis- ja tegevuskulude eelarveprognoosid rajama realistlikumatele eeldustele. |
| --- | --- |

13.

Ameti 2009. aasta esialgset eelarvet (18,3 miljonit eurot) vähendati 3,9 miljoni euro võrra 2009. aasta oktoobris ning see tagastati komisjonile programmi „Ideed” raames. Lõplik eelarve täitmise maht oli 13,4 miljonit eurot. Amet peaks oma värbamis- ja tegevuskulude eelarveprognoosid rajama realistlikumatele eeldustele.

| 14. | Kolmel 2010. aastasse üle kantud assigneeringutega seotud juhul ei olnud tarnijad lepingulistest kohustustest hoolimata ostutellimusi allkirjastanud (12). Mitmed algselt 2010. aastasse kavandatud teenustega seotud lepingud (13) allkirjastati 2009. aasta viimastel päevadel. Korduvate halduskulude (14) puhul kasutati 2008. aastast üle kantud assigneeringuid 2009. aastal tarbitavate teenuste eest maksmiseks (15). Nimetatud olukorrad olid vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

14.

Kolmel 2010. aastasse üle kantud assigneeringutega seotud juhul ei olnud tarnijad lepingulistest kohustustest hoolimata ostutellimusi allkirjastanud (12). Mitmed algselt 2010. aastasse kavandatud teenustega seotud lepingud (13) allkirjastati 2009. aasta viimastel päevadel. Korduvate halduskulude (14) puhul kasutati 2008. aastast üle kantud assigneeringuid 2009. aastal tarbitavate teenuste eest maksmiseks (15). Nimetatud olukorrad olid vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

MUUD KÜSIMUSED

| 15. | Värbamismenetlused olid puudulikud. Teated vabade ametikohtade kohta ei täpsustanud reservnimekirja kantavate kandidaatide maksimaalset arvu ega nimekirjade kehtivusperioodi. Valimiskomisjoni otsused olid ebapiisavalt põhjendatud ja dokumenteeritud. Ühes valikumenetluses tehti intervjuu kahe kandidaadiga, vaatamata asjaolule, et neid otsustati „intervjuule mitte kutsuda”. Üks nimetatud kandidaatidest võeti ametisse tööle. |
| --- | --- |

15.

Värbamismenetlused olid puudulikud. Teated vabade ametikohtade kohta ei täpsustanud reservnimekirja kantavate kandidaatide maksimaalset arvu ega nimekirjade kehtivusperioodi. Valimiskomisjoni otsused olid ebapiisavalt põhjendatud ja dokumenteeritud. Ühes valikumenetluses tehti intervjuu kahe kandidaadiga, vaatamata asjaolule, et neid otsustati „intervjuule mitte kutsuda”. Üks nimetatud kandidaatidest võeti ametisse tööle.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (Brüssel)

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsuses 2008/37/EÜ määratletud ameti pädevus | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu mitmeaastase raamprogrammi, milles esitatakse liidu kogu tegevus. Raamprogrammis:






  — | seatakse teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, mis tuleb saavutada artiklis 180 ettenähtud tegevusega, ja määratakse kindlaks asjakohased prioriteedid, |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsuses 2008/37/EÜ määratletud ameti pädevus

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

1.

Pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega võtavad Euroopa Parlament ja nõukogu vastu mitmeaastase raamprogrammi, milles esitatakse liidu kogu tegevus. Raamprogrammis:

—

seatakse teaduslikud ja tehnoloogilised eesmärgid, mis tuleb saavutada artiklis 180 ettenähtud tegevusega, ja määratakse kindlaks asjakohased prioriteedid,

| — | näidatakse niisuguse tegevuse üldsuunad, |
| --- | --- |

—

näidatakse niisuguse tegevuse üldsuunad,

| — | määratakse maksimaalne üldmaht ja üksikasjalikud eeskirjad liidu finantsosaluseks raamprogrammis ning vastavad osad, mis on nähtud ette iga tegevuse puhul. |
| --- | --- |

—

määratakse maksimaalne üldmaht ja üksikasjalikud eeskirjad liidu finantsosaluseks raamprogrammis ning vastavad osad, mis on nähtud ette iga tegevuse puhul.

| 2. | Olukorra muutudes raamprogrammi kohandatakse või täiendatakse. |
| --- | --- |

2.

Olukorra muutudes raamprogrammi kohandatakse või täiendatakse.

| 3. | Raamprogramm viiakse ellu eriprogrammide kaudu, mis arendatakse välja iga tegevuse piires. Igas eriprogrammis määratakse kindlaks selle rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja selle kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. Eriprogrammides fikseeritud vajalike vahendite summa ei või ületada maksimaalset üldmahtu, mis on määratud raamprogrammi ja iga tegevuse jaoks. |
| --- | --- |

3.

Raamprogramm viiakse ellu eriprogrammide kaudu, mis arendatakse välja iga tegevuse piires. Igas eriprogrammis määratakse kindlaks selle rakendamise üksikasjalikud eeskirjad ja selle kestus ning nähakse ette vajalikud vahendid. Eriprogrammides fikseeritud vajalike vahendite summa ei või ületada maksimaalset üldmahtu, mis on määratud raamprogrammi ja iga tegevuse jaoks.

| 4. | Nõukogu võtab eriprogrammid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega. |
| --- | --- |

4.

Nõukogu võtab eriprogrammid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 182)

Eesmärgid

Amet vastutab eriprogrammi „Ideed” haldamisega seotud ülesannete täitmise eest (vt nõukogu otsus 2006/972/EÜ) nõukogu otsusega 1982/2006/EÜ vastu võetud liidu teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi (2007–2013) raames.

Ülesanded

Liidu teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi eriprogrammi „Ideed” raames vastutab amet järgmiste ülesannete täitmise eest (vt komisjoni otsus K(2008) 5694, 8. oktoober 2008):

| a) | andmete kogumine, töötlemine ja levitamine, ning eelkõige eriprogrammi „Ideed” elluviimise suunamiseks vajaliku teabe koostamine, analüüsimine ning komisjonile ja sõltumatule teadusnõukogule edastamine, samuti eesliiniuuringute valdkonna poliitika väljatöötamine, ning komisjoni ja sõltumatu teadusnõukogu abistamine kontaktide loomisel liidu teiste programmide, liikmesriikide või organisatsioonidega; |
| --- | --- |

a)

andmete kogumine, töötlemine ja levitamine, ning eelkõige eriprogrammi „Ideed” elluviimise suunamiseks vajaliku teabe koostamine, analüüsimine ning komisjonile ja sõltumatule teadusnõukogule edastamine, samuti eesliiniuuringute valdkonna poliitika väljatöötamine, ning komisjoni ja sõltumatu teadusnõukogu abistamine kontaktide loomisel liidu teiste programmide, liikmesriikide või organisatsioonidega;

| b) | komisjoni tehtavale programmi mõju hindamisele ja võetud meetmete mõju kontrollimisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

b)

komisjoni tehtavale programmi mõju hindamisele ja võetud meetmete mõju kontrollimisele kaasaaitamine;

| c) | uuringute ja hindamiste tegemine, eelkõige Euroopa Teadusnõukogu tegevusega seotud komisjoni aastaaruande, eriprogrammi „Ideed” eesmärkide täitmise ning programmi rakendamise vahehindamise toetamiseks, ning sõltumatule teadusnõukogule ja komisjonile edastatavate hindamiste puhul võetavate järelmeetmete ettevalmistamisele ja rakendamisele kaasaaitamine; |
| --- | --- |

c)

uuringute ja hindamiste tegemine, eelkõige Euroopa Teadusnõukogu tegevusega seotud komisjoni aastaaruande, eriprogrammi „Ideed” eesmärkide täitmise ning programmi rakendamise vahehindamise toetamiseks, ning sõltumatule teadusnõukogule ja komisjonile edastatavate hindamiste puhul võetavate järelmeetmete ettevalmistamisele ja rakendamisele kaasaaitamine;

| d) | sõltumatule teadusnõukogule ja komisjonile eriprogrammi „Ideed” rakendamisega seotud soovituste projektide koostamine; |
| --- | --- |

d)

sõltumatule teadusnõukogule ja komisjonile eriprogrammi „Ideed” rakendamisega seotud soovituste projektide koostamine;

| e) | teabe, teabevahetuse ja tegevuste jagamise kavandamine ja rakendamine; |
| --- | --- |

e)

teabe, teabevahetuse ja tegevuste jagamise kavandamine ja rakendamine;

| f) | eriprogrammiga „Ideed” seonduvate komisjoni finantsotsuste puhul tehtavas ettevalmistustegevuses osalemine; |
| --- | --- |

f)

eriprogrammiga „Ideed” seonduvate komisjoni finantsotsuste puhul tehtavas ettevalmistustegevuses osalemine;

1.   Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Võtab pärast komisjoni heakskiidu saamist vastu ameti iga-aastase tööprogrammi, halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

2.   Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu

Vastavalt nõukogu otsusele 2007/134/EÜ kehtestab Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu muu hulgas programmi teadustöö üldstrateegia ning tal on täielik voli otsustada, milliseid teadusuuringuid rahastatakse kooskõlas otsuse 2006/972/EÜ artikli 6 lõikega 6, samuti tagab ta tegevuse kvaliteedi teaduslikust vaatenurgast. Ilma et see piiraks komisjoni vastutust, on nõukogu ülesandeks aasta tööprogrammi koostamine, vastastikuse eksperdihinnangu menetluse kehtestamine ning samuti eriprogrammi „Ideed” rakendamise järelevalve ja kvaliteedikontroll.

3.   Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt neljaks aastaks.

4.   Euroopa Kontrollikoda

Kontrollikoda.

5.   Eelarve täitmist kinnitav asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

Ameti 2009. aasta halduseelarve oli 14,4 miljonit eurot.

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

31. detsembri 2009 seisuga oli ameti personali suurus 262 töötajat:

| — | 93 ajutised töötajad (13 lähetuses viibivad ja 80 välistöötajat), |
| --- | --- |

—

93 ajutised töötajad (13 lähetuses viibivad ja 80 välistöötajat),

| — | 162 lepingulised töötajad, |
| --- | --- |

—

162 lepingulised töötajad,

| — | 7 lähetuses viibivad riiklikud eksperdid. |
| --- | --- |

—

7 lähetuses viibivad riiklikud eksperdid.

| 1. | Programmi „Ideed” rakendatakse järgmiselt: kõigepealt avaldatakse iga-aastased konkursikutsed, sellele järgnevad (välisekspertide tehtav) hindamine, läbirääkimised, toetuslepingute allkirjastamine ning lõpuks toetatavate projektide järelevalve. Kõikide konkursikutsete puhul sõlmitakse mitmeid toetuslepinguid, mille eeldatav projektitsükli pikkus on viis aastat. 2009. aasta lõpus hallati pärast mitme konkursi lõpetamist nelja „partiid”. Esimene aruandlustsükkel käivitati 2007. aasta alustamistoetusteks. |
| --- | --- |

1.

Programmi „Ideed” rakendatakse järgmiselt: kõigepealt avaldatakse iga-aastased konkursikutsed, sellele järgnevad (välisekspertide tehtav) hindamine, läbirääkimised, toetuslepingute allkirjastamine ning lõpuks toetatavate projektide järelevalve. Kõikide konkursikutsete puhul sõlmitakse mitmeid toetuslepinguid, mille eeldatav projektitsükli pikkus on viis aastat. 2009. aasta lõpus hallati pärast mitme konkursi lõpetamist nelja „partiid”. Esimene aruandlustsükkel käivitati 2007. aasta alustamistoetusteks.

| 2. | 2009. aasta konkursikutsete väljastamine seoses eriprogrammi „Ideed” tööprogrammiga. (Alustamistoetused ja edasijõudnutetoetus): 2009. aastal esitati 4 083 taotlust, millest 2 503 alustamistoetuse ja 1 583 edasijõudnutetoetuse saamiseks. Nimetatud taotlustest olid 3 918 taotlust abikõlblikud ning neid hinnati hindamiskomisjonides. 449 taotluse puhul otsustati toetust anda. |
| --- | --- |

2.

2009. aasta konkursikutsete väljastamine seoses eriprogrammi „Ideed” tööprogrammiga. (Alustamistoetused ja edasijõudnutetoetus): 2009. aastal esitati 4 083 taotlust, millest 2 503 alustamistoetuse ja 1 583 edasijõudnutetoetuse saamiseks. Nimetatud taotlustest olid 3 918 taotlust abikõlblikud ning neid hinnati hindamiskomisjonides. 449 taotluse puhul otsustati toetust anda.

| 3. | Eriprogrammi „Ideed” ja rakendusameti tegevusega seotud teabe koostamine ja levitamine 2009. aastal. |
| --- | --- |

3.

Eriprogrammi „Ideed” ja rakendusameti tegevusega seotud teabe koostamine ja levitamine 2009. aastal.

| 4. | Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu toetuseks: ajavahemikus 15. juulist kuni 31. detsembrini 2009 korraldati kaks sõltumatu teadusnõukogu plenaaristungit – üks oktoobris Brüsselis ja teine detsembris Rehovotis (Iisrael). Sõltumatu teadusnõukogu strateegilise diskussiooni toetamiseks analüüsis amet koos sõltumatu teadusnõukogu peasekretäriga ameti esimese kolme tegevusaasta jooksul saadud kogemusi. 2009. aasta juulis toimunud sõltumatu teadusnõukogu plenaaristungil loodi kolm uut Euroopa Teadusnõukogu töörühma; amet korraldas töörühmade koosolekud teemadel „Suhted tööstusega”, „Avatud juurdepääs”, „Kolmandate riikide osalemine” ja „Sooline tasakaal” (eelnevalt olemas). Amet koostas koos eespool nimetatud töörühmade liikmetega mitu dokumenti, mis sisaldasid töörühmade käsitletud eriteemadega seotud analüüsi ja põhisõnumeid. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Teadusnõukogu sõltumatu teadusnõukogu toetuseks: ajavahemikus 15. juulist kuni 31. detsembrini 2009 korraldati kaks sõltumatu teadusnõukogu plenaaristungit – üks oktoobris Brüsselis ja teine detsembris Rehovotis (Iisrael). Sõltumatu teadusnõukogu strateegilise diskussiooni toetamiseks analüüsis amet koos sõltumatu teadusnõukogu peasekretäriga ameti esimese kolme tegevusaasta jooksul saadud kogemusi. 2009. aasta juulis toimunud sõltumatu teadusnõukogu plenaaristungil loodi kolm uut Euroopa Teadusnõukogu töörühma; amet korraldas töörühmade koosolekud teemadel „Suhted tööstusega”, „Avatud juurdepääs”, „Kolmandate riikide osalemine” ja „Sooline tasakaal” (eelnevalt olemas). Amet koostas koos eespool nimetatud töörühmade liikmetega mitu dokumenti, mis sisaldasid töörühmade käsitletud eriteemadega seotud analüüsi ja põhisõnumeid.

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Amet on juba võtnud kasutusele vahendid, millega parandada oma eelarveprognoose. |
| --- | --- |

13.

Amet on juba võtnud kasutusele vahendid, millega parandada oma eelarveprognoose.

| 14. | Amet töötab välja hangete kavandamise ja jälgimise süsteemi, mis hõlbustab iga aasta hangete töövoo kontrollimist. |
| --- | --- |

14.

Amet töötab välja hangete kavandamise ja jälgimise süsteemi, mis hõlbustab iga aasta hangete töövoo kontrollimist.

| 15. | Amet töötab välja suunised, millega ära hoida märgitud puudusi. Kõnealusel juhul laiendati intervjuule kutsutavate kandidaatide nimekirja, et lõplikul valikul oleks kandidaate rohkem. Amet tunnistab, et see otsus oli asjakohaselt dokumenteerimata. |
| --- | --- |

15.

Amet töötab välja suunised, millega ära hoida märgitud puudusi. Kõnealusel juhul laiendati intervjuule kutsutavate kandidaatide nimekirja, et lõplikul valikul oleks kandidaate rohkem. Amet tunnistab, et see otsus oli asjakohaselt dokumenteerimata.

---

(1)  ELT L 9, 12.1.2008, lk 15.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkonnast ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 11, 16.01.2003, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

7

(8)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

8

(9)  Ametite raamatupidamise aastaaruande ja raamatupidamisarvestuse esitlusviisi käsitlevad eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 (mida viimati muudeti 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15)) IV jaotise 1. peatükis.

9

(10)  Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 1. juulil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://cfca.europa.eu.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Koguväärtus: 168 378 eurot.

12

(13)  Koguväärtus: 227 878 eurot.

13

(14)  Koguväärtus: 320 600 eurot.

14

(15)  Ameti finantsmääruse artikli 7 lõige 3.

15

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/77 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/77

---

ARUANNE

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

2010/C 338/14

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 78 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 78 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13 | 79 |
| Tabel ... | 80 |
| Rakendusameti vastused ... | 82 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

78

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

78

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13

79

Tabel ...

80

Rakendusameti vastused ...

82

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) loodi komisjoni 26. oktoobri 2006. aasta otsusega 2007/60/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/593/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. november 2006 kuni 31. detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas. Rakendusamet on rahaliselt sõltumatu alates 15. aprillist 2008 (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (edaspidi „rakendusamet”) loodi komisjoni 26. oktoobri 2006. aasta otsusega 2007/60/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/593/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. november 2006 kuni 31. detsember 2015 liidu tegevuse juhtimiseks üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas. Rakendusamet on rahaliselt sõltumatu alates 15. aprillist 2008 (3).

| 2. | Rakendusameti 2009. aasta halduseelarve suurus oli 8,9 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 5,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas rakendusametis 91 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 67. |
| --- | --- |

2.

Rakendusameti 2009. aasta halduseelarve suurus oli 8,9 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 5,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas rakendusametis 91 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 67.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 2009. aastal suurenes rakendusameti halduskulude eelarve (II jaotis) 1,3 miljoni euro võrra (0,8 miljoni euro suurune kasv võrreldes 2008. aastaga ning 0,5 miljoni euro suurune ülekanne I jaotisest). II jaotise raames kandis rakendusamet järgmisse aastasse assigneeringuid summas 0,8 miljonit eurot ja tühistas samas summas assigneeringud. Antud olukord oli vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

2009. aastal suurenes rakendusameti halduskulude eelarve (II jaotis) 1,3 miljoni euro võrra (0,8 miljoni euro suurune kasv võrreldes 2008. aastaga ning 0,5 miljoni euro suurune ülekanne I jaotisest). II jaotise raames kandis rakendusamet järgmisse aastasse assigneeringuid summas 0,8 miljonit eurot ja tühistas samas summas assigneeringud. Antud olukord oli vastuolus aastasuse põhimõttega.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet (Brüssel)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Komisjoni 26. oktoobri 2006. aasta otsuses 2007/60/EÜ määratletud rakendusameti pädevus | Juhtimine | 2009. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid | Pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Selleks et aidata saavutada artiklites 26 ja 174 märgitud eesmärke ning võimaldada liidu kodanikel, majandustegevuses osalejatel ning regionaalsetel ja kohalikel kogukondadel saada täit kasu sisepiirideta ala rajamisest, aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Komisjoni 26. oktoobri 2006. aasta otsuses 2007/60/EÜ määratletud rakendusameti pädevus

Juhtimine

2009. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid

Pakutud tooted ja teenused

1.

Selleks et aidata saavutada artiklites 26 ja 174 märgitud eesmärke ning võimaldada liidu kodanikel, majandustegevuses osalejatel ning regionaalsetel ja kohalikel kogukondadel saada täit kasu sisepiirideta ala rajamisest, aitab liit kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas.

| 2. | Avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemis on liidu meetmed suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele. Eelkõige võetakse arvesse vajadust siduda saared, raskesti ligipääsetavad ja perifeersed piirkonnad liidu keskregioonidega. |
| --- | --- |

2.

Avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemis on liidu meetmed suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele. Eelkõige võetakse arvesse vajadust siduda saared, raskesti ligipääsetavad ja perifeersed piirkonnad liidu keskregioonidega.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 170)

| 1. | Selleks et saavutada artiklis 170 seatud eesmärke, liit:






  — | sätestab suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid; need suunised määravad kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid; |
| --- | --- | --- |

1.

Selleks et saavutada artiklis 170 seatud eesmärke, liit:

—

sätestab suunised, mis hõlmavad üleeuroopaliste võrkude valdkonnas kavandatud eesmärke, prioriteete ja üldmeetmeid; need suunised määravad kindlaks ühist huvi pakkuvad projektid;

| — | rakendab kõiki meetmeid, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks niisuguste võrkude koostoimimisvõime tagamiseks; |
| --- | --- |

—

rakendab kõiki meetmeid, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks niisuguste võrkude koostoimimisvõime tagamiseks;

| — | võib toetada eelkõige teostatavusuuringute, laenutagatiste või intressitoetuste näol liikmesriikide rahastatavaid ühist huvi pakkuvaid projekte, mis on kindlaks määratud esimeses taandes märgitud suuniste raames; liit võib samuti kaasa aidata transpordi infrastruktuuri alaste eriprojektide rahastamisele liikmesriikides artikli 177 kohaselt loodud Ühtekuuluvusfondi kaudu. |
| --- | --- |

—

võib toetada eelkõige teostatavusuuringute, laenutagatiste või intressitoetuste näol liikmesriikide rahastatavaid ühist huvi pakkuvaid projekte, mis on kindlaks määratud esimeses taandes märgitud suuniste raames; liit võib samuti kaasa aidata transpordi infrastruktuuri alaste eriprojektide rahastamisele liikmesriikides artikli 177 kohaselt loodud Ühtekuuluvusfondi kaudu.

Liidu tegevus võtab arvesse projektide potentsiaalset majanduslikku elujõulisust.

| 2. | Koostöös komisjoniga kooskõlastavad liikmesriigid omavahel riigi tasandil järgitavat poliitikat, millel võib olla oluline mõju artiklis 170 seatud eesmärkide saavutamisele. Tihedas koostöös liikmesriikidega võib komisjon teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks. |
| --- | --- |

2.

Koostöös komisjoniga kooskõlastavad liikmesriigid omavahel riigi tasandil järgitavat poliitikat, millel võib olla oluline mõju artiklis 170 seatud eesmärkide saavutamisele. Tihedas koostöös liikmesriikidega võib komisjon teha kasulikke algatusi sellise kooskõlastamise edendamiseks.

| 3. | Liit võib otsustada teha koostööd kolmandate riikidega vastastikust huvi pakkuvate projektide edendamiseks ning võrkude koostoimimisvõime tagamiseks. |
| --- | --- |

3.

Liit võib otsustada teha koostööd kolmandate riikidega vastastikust huvi pakkuvate projektide edendamiseks ning võrkude koostoimimisvõime tagamiseks.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 171)

Eesmärgid

Üleeuroopalise Transpordivõrgu Rakendusamet vastutab komisjoni üleeuroopalise transpordivõrgu programmi tehnilise ja rahalise rakendamise eest. Rakendusameti ülesanne on parandada üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimise tõhusust väiksema maksumuse juures; tugevdada seoseid üleeuroopalise transpordivõrgu ja ekspertide kogu vahel; tagada kõrgetasemeline asjatundlikkus ja lihtsustada spetsialiseerunud personali värbamist; tagada rahastamise parem kooskõlastus liidu teiste vahenditega; parandada paindlikkust ja lihtsustada üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnaga seotud tegevuse elluviimist; parandada liidu tegevuse nähtavust üleeuroopalise transpordivõrgu valdkonnas; lisada väärtust üleeuroopalise transpordivõrgu programmide haldamisele.

Ülesanded

| a) | Üleeuroopalise transpordivõrgu eelarvest kaasrahastatavate projektide ja ürituste tehnilise ja rahalise halduse tagamine; |
| --- | --- |

a)

Üleeuroopalise transpordivõrgu eelarvest kaasrahastatavate projektide ja ürituste tehnilise ja rahalise halduse tagamine;

| b) | kogu üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimiseks ja kavandamiseks vajaliku teabe kogumine, analüüsimine ja edastamine komisjonile; |
| --- | --- |

b)

kogu üleeuroopalise transpordivõrgu elluviimiseks ja kavandamiseks vajaliku teabe kogumine, analüüsimine ja edastamine komisjonile;

| c) | tehniline abi projekti korraldajatele ja üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenugarantii eest vastutavale finantsasutusele; |
| --- | --- |

c)

tehniline abi projekti korraldajatele ja üleeuroopalise transpordivõrgu projektide laenugarantii eest vastutavale finantsasutusele;

| d) | komisjoni poolt taotletava tehnilise ja haldusabi pakkumine. |
| --- | --- |

d)

komisjoni poolt taotletava tehnilise ja haldusabi pakkumine.

Rakendusameti eest vastutav liikuvuse ja transpordi peadirektoraat tegeleb ka edaspidi üleeuroopalise transpordivõrguga seotud poliitika kavandamise ja institutsiooniliste ülesannetega.

1.   Juhtkomitee

Rakendusameti tegevuse üle teostab järelevalvet juhtkomitee, mis praegu koosneb viiest liikmest ja ühest vaatlejast. Juhtkomitee liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks. Juhtkomitee tuleb kokku neli korda aastas. Teatud menetlused või otsused tuleb enne rakendamist juhtkomitee poolt heaks kiita. Siia kuuluvad näiteks halduseelarve, ametikohtade loetelu, töökava, aasta tegevusaruanne, kõiki tulusid ja kulusid kajastav esialgne raamatupidamise aastaaruanne, välishindamise aruanne, mitmete eeskirjade ja meetmete heakskiitmine jne. Mitmetest muudest tegevustest peab juhtkomiteed teavitatama. Erakorraliste ja pakiliste juhtumite korral tehakse otsused kirjaliku menetluse alusel.

2.   Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt viieks aastaks.

3.   Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ja rakendusameti siseauditi talitus.

4.   Välisaudit

Kontrollikoda.

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

| A) | 8 miljardit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest) TEN-T eelarvele, mis on seotud perioodi 2007–2013 finantsperspektiiviga.
  555,6 miljonit eurot täitmata kulukohustusi, mis on seotud perioodi 2000–2006 finantsperspektiiviga.
  Rakendusamet täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel. |
| --- | --- |

A)

8 miljardit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest) TEN-T eelarvele, mis on seotud perioodi 2007–2013 finantsperspektiiviga.

555,6 miljonit eurot täitmata kulukohustusi, mis on seotud perioodi 2000–2006 finantsperspektiiviga.

Rakendusamet täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel.

| B) | 8,86 miljonit eurot (100 % liidu toetus) halduseelarves, mida rakendusamet täidab sõltumatult. |
| --- | --- |

B)

8,86 miljonit eurot (100 % liidu toetus) halduseelarves, mida rakendusamet täidab sõltumatult.

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

Ajutised teenistujad:

| | 32 ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 31 (97 %). |
| --- | --- |

32 ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 31 (97 %).

| | Lepingulised töötajad: 67 kavandatud ametikohta, millest täidetud ametikohti 60 (90 %). |
| --- | --- |

Lepingulised töötajad: 67 kavandatud ametikohta, millest täidetud ametikohti 60 (90 %).

Personal kokku: 99 (91 täidetud ametikohta)

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| a) | põhiülesanded:
  64 (59 täidetud ametikohta) |
| --- | --- |

a)

põhiülesanded:

64 (59 täidetud ametikohta)

| b) | haldusülesanded:
  16 (15 täidetud ametikohta) |
| --- | --- |

b)

haldusülesanded:

16 (15 täidetud ametikohta)

| c) | Finantskontroll/arvestus: 19 (17 täidetud ametikohta) |
| --- | --- |

c)

Finantskontroll/arvestus: 19 (17 täidetud ametikohta)

TEN-T rakenduamet seadis endale 2009. aastaks viis eesmärki: neist kõige tähtsam oli üleeuroopalise transpordivõrgu programmi ning projektide juhtimise ja elluviimise tõhususe edasiseks parandamiseks vajalike meetmete arendamine. Teine eesmärk oli seotud 2009. aasta projektikonkursside eduka organiseerimise ja juhtimisega (sh Euroopa majanduse elavdamise kava). Kolmas puudutas 2007. ja 2008. aasta projektikonkursside raames valitud projektide järelkäsitlust ning edukat rakendamist. Neljas oli seotud suurema rõhuasetusega info- ja kommunikatsiooniprojektidele selleks, et TEN-T programmi kõigile sidusrühmadele tutvustada. Viies ning viimane eesmärk oli rakendusameti lõpliku tegevusstruktuuri paikapanek ning konsolideerimine.

Lisaks viidi 2009. aastal ellu mitmeid 2008. aasta töökavast ülekantud tegevusi: liikuvuse ja transpordi peadirektoraadilt enne rakendusameti autonoomiat saadud maksetaotlused; rakendusameti veebilehe loomine ning üleeuroopalise transpordivõrgu programmi nähtavuse suurendamine; rakendusameti personalikomitee loomine ja personali juhtimise rakenduseeskirjade valmimine; geoinfosüsteemi arendamine, statistilised rakendused ja uuenduslikud rahastamismeetodid.

Rakendusamet tegeles ka lisaülesannetega: töötajad abistasid liikuvuse ja transpordi peadirektoraati 2009. aasta projektikonkursi projektide valiku lõpetamisel, Euroopa majanduse elavdamise kava otsuste vastuvõtmisel ja töökavade ettevalmistamisel järgmiste 2010. aasta projektikonkursside jaoks: mitmeaastane programm, iga-aastane laenugarantiide instrument ning 2020. aasta Euroopa energeetika, kliimamuutuste ja infrastruktuuride fond. Rakendusamet aitas kaasa mitmeaastase kavandamise projektide portfelli 2010. aasta kontrollimise metoodika tegemisele.

Allikas: rakendusameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Tühistatud assigneeringud (0,8 miljonit eurot) plaaniti kulutada uutes ruumides tehtavateks töödeks. Pärast arutamist komisjoniga selgus, et töid ei ole võimalik teha. Ülekantud assigneeringud (0,8 miljonit eurot) hõlmavad 2009. aastal võetud juriidilisi kohustusi, mis täidetakse ja/või mille kohta esitatakse arved alles 2010. aastal. |
| --- | --- |

13.

Tühistatud assigneeringud (0,8 miljonit eurot) plaaniti kulutada uutes ruumides tehtavateks töödeks. Pärast arutamist komisjoniga selgus, et töid ei ole võimalik teha. Ülekantud assigneeringud (0,8 miljonit eurot) hõlmavad 2009. aastal võetud juriidilisi kohustusi, mis täidetakse ja/või mille kohta esitatakse arved alles 2010. aastal.

---

(1)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 88.

1

(2)  ELT L 190,18.7.2008, lk 35.

2

(3)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

3

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

8

(9)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

10

(11)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

11

(12)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 29. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 5. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://tentea.ec.europa.eu/en/about_us/mission__introduction/key_documents.htm.

12

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/83 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/83

---

ARUANNE

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos täitevasutuse vastustega

2010/C 338/15

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 84 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 84 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13 | 85 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 14 | 85 |
| Tabel ... | 86 |
| Täitevasutuse vastused ... | 89 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

84

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

84

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13

85

MUUD KÜSIMUSED ...

14

85

Tabel ...

86

Täitevasutuse vastused ...

89

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) on endine Aruka Energeetika Rakendusamet. Täitevasutuse mandaati ja tegevuse tähtaega muudeti pärast komisjoni 31. mai 2007. aasta otsust 2007/372/EÜ, (1) millega muudeti 23. detsembri 2003. aasta otsust 2004/20/EÜ (2). Täitevasutus loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2015 liidu tegevuse juhtimiseks energeetika, ettevõtluse ja uuendustegevuse ning loodussäästliku kaubaveo valdkonnas (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (edaspidi „täitevasutus”) on endine Aruka Energeetika Rakendusamet. Täitevasutuse mandaati ja tegevuse tähtaega muudeti pärast komisjoni 31. mai 2007. aasta otsust 2007/372/EÜ, (1) millega muudeti 23. detsembri 2003. aasta otsust 2004/20/EÜ (2). Täitevasutus loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2004 kuni 31. detsembrini 2015 liidu tegevuse juhtimiseks energeetika, ettevõtluse ja uuendustegevuse ning loodussäästliku kaubaveo valdkonnas (3).

| 2. | Täitevasutuse 2009. aasta eelarve suurus oli 13,3 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 11,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas täitevasutuses 141 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 131. |
| --- | --- |

2.

Täitevasutuse 2009. aasta eelarve suurus oli 13,3 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 11,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas täitevasutuses 141 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 131.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 2009. aasta esialgset 14,9 miljoni euro suurust eelarvet vähendati 1,6 miljoni euro võrra oktoobris 2009, (13) peamiselt personalivajaduse ülehindamise tõttu (912 500 eurot) ja osa tegevuste ülevõtmise tõttu komisjoni poolt. Olukord on sarnane 2008. aastal täheldatuga (14) ning annab tunnistust vajadusest rangema lähenemise kasutamisele personalivajaduse hindamisel. |
| --- | --- |

13.

2009. aasta esialgset 14,9 miljoni euro suurust eelarvet vähendati 1,6 miljoni euro võrra oktoobris 2009, (13) peamiselt personalivajaduse ülehindamise tõttu (912 500 eurot) ja osa tegevuste ülevõtmise tõttu komisjoni poolt. Olukord on sarnane 2008. aastal täheldatuga (14) ning annab tunnistust vajadusest rangema lähenemise kasutamisele personalivajaduse hindamisel.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | Värbamismenetluste audit näitas, et intervjuule pääsevad kandidaadid – ligi 80 % kandidaate lükatakse selles etapis tagasi – valis välja üks žüriiliige. Lisaks ei olnud valikuprotsessi järgmisesse etappi pääsemise lävendid enne hindamismenetluse algust paika pandud. Selline tava seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse. |
| --- | --- |

14.

Värbamismenetluste audit näitas, et intervjuule pääsevad kandidaadid – ligi 80 % kandidaate lükatakse selles etapis tagasi – valis välja üks žüriiliige. Lisaks ei olnud valikuprotsessi järgmisesse etappi pääsemise lävendid enne hindamismenetluse algust paika pandud. Selline tava seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus (Brüssel)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Täitevasutuse pädevus vastavalt komisjoni otsusele 2004/20/EÜ, mida muudeti otsusega 2007/372/EÜ | Juhtimine | 2009. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa järgmiste eesmärkide taotlemisele:






  — | keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Täitevasutuse pädevus vastavalt komisjoni otsusele 2004/20/EÜ, mida muudeti otsusega 2007/372/EÜ

Juhtimine

2009. aastal täitevasutuse käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Liidu keskkonnapoliitika aitab kaasa järgmiste eesmärkide taotlemisele:

—

keskkonna säilitamine, kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine,

| — | inimtervise kaitsmine, |
| --- | --- |

—

inimtervise kaitsmine,

| — | loodusvarade heaperemehelik ja mõistlik kasutamine, |
| --- | --- |

—

loodusvarade heaperemehelik ja mõistlik kasutamine,

| — | meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu. |
| --- | --- |

—

meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega ja eelkõige võidelda kliimamuutuste vastu.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõige 1)

Liit ja liikmesriigid tagavad liidu tööstuse konkurentsivõime seisukohalt vajalikud tingimused.

Sel eesmärgil ning kooskõlas avatud ja konkurentsile rajatud turgude süsteemiga püüavad nad:

| — | kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega, |
| --- | --- |

—

kiirendada tööstuse kohanemist struktuurimuutustega,

| — | ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut kogu liidu ulatuses, |
| --- | --- |

—

ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks algatuslikkust ja ettevõtjate, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut kogu liidu ulatuses,

| — | ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks ettevõtjatevahelist koostööd |
| --- | --- |

—

ergutada sellise keskkonna tekkimist, mis soodustaks ettevõtjatevahelist koostööd

| — | edendada innovatsiooni, teadustegevuse ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist. |
| --- | --- |

—

edendada innovatsiooni, teadustegevuse ja tehnoloogia arendamise poliitika tööstusliku potentsiaali paremat ärakasutamist.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 173 lõige 1)

Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt, ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, kehtestavad transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 90 rakendamiseks:

| a) | ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; |
| --- | --- |

a)

ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes;

| b) | tingimused, mille kohaselt võivad mitteresidendist vedajad pakkuda liikmesriigis veoteenuseid; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille kohaselt võivad mitteresidendist vedajad pakkuda liikmesriigis veoteenuseid;

| c) | meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

c)

meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks;

| d) | kõik muud asjakohased sätted. |
| --- | --- |

d)

kõik muud asjakohased sätted.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1)

Eesmärgid

Euroopa Liit on Lissaboni majanduskasvu- ja tööhõivestrateegia raames võtnud meetmeid konkurentsi ja uuendustegevuse edendamiseks ning arendamiseks. Need meetmed sisaldavad konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (2007–2013) kehtestamist (otsus nr 1639/2006/EÜ), eelkõige koos programmiga „Arukas energeetika – Euroopa” (IEE) ning ettevõtluse ja uuendustegevuse programmiga (EIP). Meetmed hõlmavad ka „Marco Polo” programmi loomist (määrus (EÜ) nr 1692/2006).

Peamised eesmärgid on soodustada ettevõtete, eelkõige VKEde konkurentsivõimet; edendada igat liiki uuendustegevust, kaasa arvatud ökoinnovatsioon; edendada energiatõhusust ning uute ja taastuvate energiaallikate kasutamist kõigis sektorites, kaasa arvatud transport.

Nende ELi programmide raames vastutab täitevasutus nende ülesannete täitmise eest, mis on seotud programmist tuleneva ELi abiga, välja arvatud programmi hindamine, seadusandluse järelevalve ja strateegilised uuringud või muu tegevus, mis kuulub komisjoni ainupädevusse.

Ülesanded

Nende ELi programmide elluviimine, mis on delegeeritud komisjonilt täitevasutusele:

| — | eriprojektide kõikide etappide juhtimine; |
| --- | --- |

—

eriprojektide kõikide etappide juhtimine;

| — | kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ELi programmide haldamiseks, eelkõige eelarve täitmine, sealhulgas lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud tegevus; |
| --- | --- |

—

kõikide toimingute teostamine, mis on vajalikud ELi programmide haldamiseks, eelkõige eelarve täitmine, sealhulgas lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud tegevus;

| — | programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile ning projektidevahelise sünergia edendamine; |
| --- | --- |

—

programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile ning projektidevahelise sünergia edendamine;

| — | EIP osas ka Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimise ja arendamise eest vastutamine, uuenduste ja ökoinnovatsiooni katse- ja turustamisprojektid ja kõrge standardiseerimisastmega uuendustegevused (IP Base'i projekt). |
| --- | --- |

—

EIP osas ka Euroopa ettevõtlusvõrgustiku projektide juhtimise ja arendamise eest vastutamine, uuenduste ja ökoinnovatsiooni katse- ja turustamisprojektid ja kõrge standardiseerimisastmega uuendustegevused (IP Base'i projekt).

1.   Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Võtab komisjoni heakskiidul vastu täitevasutuse iga-aastase tööprogrammi. Lisaks võtab vastu täitevasutuse halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

2.   Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

| A) | 203,1 (204,8) miljonit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest). Täitevasutus täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel:






  — | aruka energeetika programm 72,1 (55,8) miljonit eurot, |
| --- | --- | --- |

A)

203,1 (204,8) miljonit eurot (100 % Euroopa Liidu üldeelarvest). Täitevasutus täidab tegevuseelarvet komisjoni vastutusel:

—

aruka energeetika programm 72,1 (55,8) miljonit eurot,

| — | EIP ökoinnovatsioonile 32,2 (27,9) miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

EIP ökoinnovatsioonile 32,2 (27,9) miljonit eurot,

| — | EIP ettevõtlusvõrgustike programmile 32,0 (82,8) miljonit eurot, |
| --- | --- |

—

EIP ettevõtlusvõrgustike programmile 32,0 (82,8) miljonit eurot,

| — | „Marco Polo” programmile 66,9 (38,3) miljonit eurot. |
| --- | --- |

—

„Marco Polo” programmile 66,9 (38,3) miljonit eurot.

| B) | 13,3 (11,5) miljonit eurot (100 % liidu toetus) halduseelarvesse, mida täitevasutus täidab sõltumatult. |
| --- | --- |

B)

13,3 (11,5) miljonit eurot (100 % liidu toetus) halduseelarvesse, mida täitevasutus täidab sõltumatult.

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

37 (36) kohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 28 (27).

Lepingulised töötajad 110 (108) kavandatud kohta, 113 (104) oli täidetud.

Personal kokku: 141 (131)

Jaotus vastavalt tööülesannetele

| a) | põhiülesanded:
  118 (110) |
| --- | --- |

a)

põhiülesanded:

118 (110)

| b) | haldusülesanded:
  23 (21). |
| --- | --- |

b)

haldusülesanded:

23 (21).

Arukas energeetika – Euroopa (IEE) programm: täitevasutus teostas järelevalvet 388 aruka energeetika programmi üle ja kirjutas alla 57 uuele toetuslepingule, mis olid seotud 2008. aasta konkursikutsetega. 2009. aasta konkursikutsetega seoses valis täitevasutus 372 esitatud projektist välja 59 projekti. Nagu igal aastal, korraldati Euroopa teabepäev (400 osalejat) ning külastati liikmesriikide teabepäevi (15 teabepäeva 2 500 osalejaga). Viimaste puhul suurenes külastatavus eelmise aastaga võrreldes 70 %.

Täitevasutus edastas teavet programmi ja selle tulemuste kohta IEE programmi veebilehel, mille külastuste arv (2 miljonit) suurenes 66 %, uue otsinguid võimaldava projektiandmebaasi kaudu, viie uue projektibrošüüri kaudu, kahe uue Intelligent Energy News Review' väljaande kaudu ja üheksa elektroonilise uudisteate kaudu (13 600 tellijat). Alates septembrist on täitevasutus hallanud ka säästva energia kampaaniat. Mitmete kanalite kaudu andis täitevasutus komisjonile aruka energia projektide kohta tagasisidet, näiteks ehitiste energiatõhusust käsitleva direktiivi kohta.

EIP programm – Euroopa ettevõtlusvõrgustik, mis käivitati 2008. aasta alguses, on keskseks teenuspunktiks ELi firmade ja VKEde äri- ja uuendustegevuste vajaduste rahuldamisel. Täitevasutus haldab 92 käimasolevat projekti koos 532 partneriga ning toetust VKEde teadlikkuse tõstmiseks intellektuaalomandi õiguste ja nende rakendamise kohta. Lisaks haldab täitevasutus kaheksat koostöölepingut järgmiste riikidega: Armeenia, Tšiili, Hiina, Egiptus, Venemaa, Šveits, Süüria ja Ameerika Ühendriigid.

Võrgustiku elavdamiseks töötas täitevasutus välja võrgustiku visuaalse identiteedi ja selle haruvõrgud, koostas uudistevideo (2,2 miljonit vaatajat), viis infolehte ja viis läbi mitmeid koolitusi võrgustikupartneritele, millest ühel koolitati koolitajaid. Koos ELi eesistujariigi Rootsiga viis täitevasutus läbi iga-aastase konverentsi, millest võttis osa üle 800 inimese ja kus anti välja auhind parimate tavade eest.

Seoses ökoinnovatsiooni turustamisprojektidega teostas täitevasutus 2008. aasta konkursikutse järel algatatud 44 käimasoleva projekti järelevalvet. 2009. aasta konkursikutse tõi ligi 50 % rohkem taotlusi (202) kui eelmine. Seda reklaamiti ühe Euroopa teabepäeva ja 13 riikliku teabepäeva raames, kus osales 1 355 inimest (8 % rohkem kui eelmisel aastal). Programmi veebilehte külastati pool miljonit korda nagu eelmiselgi aastal, kuid elektroonilise uudisteate tellijate arv suurenes 65 % (5 100). Teavitamisele aitasid kaasa ka uus kujundus, plakatid ning flaierid.

„Marco Polo” programm: täitevasutus teostas 64 käimasoleva projekti järelevalvet ja sõlmis 28 uut 2008. aasta konkursikutsega seotud toetuslepingut. 2009. aastal korraldas täitevasutus esimese Euroopa teabepäeva, millel osales 3 000 inimest; 2009. aasta konkursikutse tõi 70 taotlust, mis on 60 % rohkem kui eelmisel aastal. Täitevasutus teavitab programmist asjaomase veebilehe kaudu (ligikaudu 0,4 miljonit külastust, s.o 25 % rohkem kui eelmisel aastal) ja elektrooniliste uuditeadete abil (1 300 tellijat, mis on 57 % rohkem kui eelmisel aastal). Teavitamisele aitas kaasa ka piirkondlik konverents, 17 üle Euroopa toimunud „Marco Polo” programmiga seotud üritust, uus kujundus, brošüür ja infoleht ning ka video (5 miljonit vaatajat).

Allikas: täitevasutuse edastatud teave.

ASUTUSE VASTUSED

| 13. | 2009. aasta esialgne eelarve põhines töötajate hinnangulisel arvul, mis oli esitatud asutuse ülesandeid laiendavas komisjoni otsuses sisalduvas finantskalkulatsioonis. Tegelikkuses võeti töötajaid aasta jooksul tööle vastavalt asjaomastelt peadirektoraatidelt üle võetud ülesannete üha laienevatele vajadustele. |
| --- | --- |

13.

2009. aasta esialgne eelarve põhines töötajate hinnangulisel arvul, mis oli esitatud asutuse ülesandeid laiendavas komisjoni otsuses sisalduvas finantskalkulatsioonis. Tegelikkuses võeti töötajaid aasta jooksul tööle vastavalt asjaomastelt peadirektoraatidelt üle võetud ülesannete üha laienevatele vajadustele.

| 14. | EACI kohandab valikumenetlust kontrollikoja tähelepanekuga töölevõtmise eelvalikuetapi ja selle dokumenteerimise kohta. Kuigi kõlblikkus- ja valikukriteeriumid määratakse õiguskindluse tagamiseks enne valikumenetlust, määratakse lävendid siiski pärast kõigi avalduste läbivaatamist, sest nende ainus eesmärk on hoida intervjueeritavate kandidaatide arv mõistlikuna. |
| --- | --- |

14.

EACI kohandab valikumenetlust kontrollikoja tähelepanekuga töölevõtmise eelvalikuetapi ja selle dokumenteerimise kohta. Kuigi kõlblikkus- ja valikukriteeriumid määratakse õiguskindluse tagamiseks enne valikumenetlust, määratakse lävendid siiski pärast kõigi avalduste läbivaatamist, sest nende ainus eesmärk on hoida intervjueeritavate kandidaatide arv mõistlikuna.

---

(1)  ELT L 140, 1.6.2007, lk 52.

1

(2)  ELT L 5, 9.1.2004, lk 85.

2

(3)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte täitevasutuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

3

Tabelis

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (EÜT L 297, 22.9.2004, lk 6).

8

(9)  Määruse (EÜ) nr 1653/2002 artikkel 29.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15), ning on tervikuna täitevasutuse finantsmäärusse integreeritud.

10

(11)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

11

(12)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 23. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 30. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.europa.eu/agencies/executive_agencies/eaci/index_en.htm.

12

Euroopa Liidu Teatajas

(13)  Paranduseelarve 1/2009 (ELT L 333, 17.12.2009, lk 35).

13

(14)  Vt aruanne 2008. aasta raamatupidamise aastaaruande kohta, punkt 13 (ELT C 304, 15.12.2009, lk 77).

14

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/90 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/90

---

ARUANNE

Teadusuuringute Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/16

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 91 |
| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 91 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 92 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 15 | 92 |
| Tabel ... | 93 |
| Ameti vastused ... | 95 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

91

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ...

3–12

91

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

92

MUUD KÜSIMUSED ...

15

92

Tabel ...

93

Ameti vastused ...

95

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „amet”) asutati komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsusega 2008/46/EÜ (1). Amet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks (2). 15. juulil 2009 andis komsjon ametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia. |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Teadusuuringute Rakendusamet (edaspidi „amet”) asutati komisjoni 14. detsembri 2007. aasta otsusega 2008/46/EÜ (1). Amet loodi piiratud ajaks, mis algas 1. jaanuaril 2008 ning lõpeb 31. detsembril 2017, liidu teatud teadusuuringute haldamiseks (2). 15. juulil 2009 andis komsjon ametile ametlikult administratiivse ja tegevusautonoomia.

| 2. | Ameti 2009. aasta lõplik halduseelarve oli 21,6 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 310 töötajat. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta lõplik halduseelarve oli 21,6 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 310 töötajat.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 2009. aasta oktoobris vähendati ameti algset 2009. aasta 25,8 miljoni euro suurust eelarvet lisaeelarvega 4,2 miljoni euro võrra. Personalikulude assigneeringuid vähendati pea 3 miljoni euro (18 %) suuruses summas. See näitab, et ameti personalikulude eelarveprognoos põhines ebarealistlikel värbamisplaanidel. 2009. aasta töökava, mille eelduseks oli 88 ajutist teenistujat ja 261 lepingulist töötajat, ei kohandatud tegelikule väiksemale töötajate arvule (2009. aasta 31. detsembri seisuga oli ametis tegelikult 72 ajutist teenistujat ning 238 lepingulist töötajat). |
| --- | --- |

13.

2009. aasta oktoobris vähendati ameti algset 2009. aasta 25,8 miljoni euro suurust eelarvet lisaeelarvega 4,2 miljoni euro võrra. Personalikulude assigneeringuid vähendati pea 3 miljoni euro (18 %) suuruses summas. See näitab, et ameti personalikulude eelarveprognoos põhines ebarealistlikel värbamisplaanidel. 2009. aasta töökava, mille eelduseks oli 88 ajutist teenistujat ja 261 lepingulist töötajat, ei kohandatud tegelikule väiksemale töötajate arvule (2009. aasta 31. detsembri seisuga oli ametis tegelikult 72 ajutist teenistujat ning 238 lepingulist töötajat).

| 14. | 2010. aasta eelarvesse üle kantud kulukohustuste analüüs näitas, et esialgsete kulukohustuste automaatsed ülekanded olid liiga suured. Umbes 770 000 euro (28 % kontrollitud kulukohustustest) suuruse summa puhul puudusid õiguslikud kohustused või puudutasid nende alla kuuluvad teenused 2010. aasta eelarvet. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

14.

2010. aasta eelarvesse üle kantud kulukohustuste analüüs näitas, et esialgsete kulukohustuste automaatsed ülekanded olid liiga suured. Umbes 770 000 euro (28 % kontrollitud kulukohustustest) suuruse summa puhul puudusid õiguslikud kohustused või puudutasid nende alla kuuluvad teenused 2010. aasta eelarvet. Selline olukord on vastuolus aastasuse põhimõttega.

MUUD KÜSIMUSED

| 15. | Töötajate valikumenetluste puhul ei olnud teadetes vabade ametikohtade kohta määratud reservnimekirjadesse kantavate kandidaatide arvu. Valimiskomisjonide otsused ei olnud küllaldaselt põhjendatud ja dokumenteeritud, sest vestlusele kutsumise või reservnimekirja kandmise tingimused ei olnud eelnevalt kindlaks määratud ning koosolekute kokkuvõtted puudusid. Selline tegevus seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse. |
| --- | --- |

15.

Töötajate valikumenetluste puhul ei olnud teadetes vabade ametikohtade kohta määratud reservnimekirjadesse kantavate kandidaatide arvu. Valimiskomisjonide otsused ei olnud küllaldaselt põhjendatud ja dokumenteeritud, sest vestlusele kutsumise või reservnimekirja kandmise tingimused ei olnud eelnevalt kindlaks määratud ning koosolekute kokkuvõtted puudusid. Selline tegevus seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Teadusuuringute Rakendusamet (Brüssel)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Komisjoni 14. detsembri 2007.
  aasta otsuses 2008/46/EÜ määratletud rakendusameti pädevus | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut, samal ajal edendades kõiki neid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks aluslepingute teiste peatükkide põhjal.
  Sel eesmärgil toetab ta kogu liidus ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskusi ja ülikoole nende kõrgekvaliteedilises uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali, iseäranis liikmesriigi riigihanke pakkumiste avamise, ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu.
  Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme:






  a) | uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise programmide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Komisjoni 14. detsembri 2007.

aasta otsuses 2008/46/EÜ määratletud rakendusameti pädevus

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Liidu eesmärk on tugevdada oma teaduslikke ja tehnoloogilisi aluseid, luues Euroopa teadusruumi, kus teadlased, teaduslik teave ja tehnoloogia vabalt liiguvad, ja toetada nende, kaasa arvatud asjaomase tööstuse konkurentsivõime arengut, samal ajal edendades kõiki neid teadusuuringuid, mida peetakse vajalikuks aluslepingute teiste peatükkide põhjal.

Sel eesmärgil toetab ta kogu liidus ettevõtjaid, kaasa arvatud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, uurimiskeskusi ja ülikoole nende kõrgekvaliteedilises uurimis- ja tehnoloogia arendamise tegevuses; liit toetab nende jõupingutusi omavaheliseks koostööks ja taotleb eelkõige, et teadlastel oleks võimalus teha vabalt piiriülest koostööd ja ettevõtjatel oleks võimalus kasutada siseturu potentsiaali, iseäranis liikmesriigi riigihanke pakkumiste avamise, ühiste standardite määratlemise ja sellist koostööd takistavate õiguslike ning fiskaaltõkete kõrvaldamise kaudu.

Nende eesmärkide taotlemisel astub liit järgmisi liikmesriikide tegevust täiendavaid samme:

a)

uurimisprogrammide, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise programmide rakendamine, edendades koostööd ettevõtjate, uurimiskeskuste ja ülikoolidega ning nende vahel;

| b) | koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas; |
| --- | --- |

b)

koostöö edendamine kolmandate riikidega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamise valdkonnas;

| c) | liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisalase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine; |
| --- | --- |

c)

liidu teadusuuringute, tehnoloogia arendamise ja tutvustamisalase tegevuse tulemuste levitamine ja kasutamine;

| d) | liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine. |
| --- | --- |

d)

liidu teadustöötajate koolituse ja liikuvuse stimuleerimine.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklid 179 ja 180)

Eesmärk

Ameti tegevuse eesmärk on talle seitsmenda raamprogrammi raames usaldatud programmide (eriprogramm „Inimesed”, eriprogrammi „Võimekus” VKEde osa, eriprogrammi „Koostöö” teemad „Julgeolek” ja „Kosmos” ) tõhus ja mõjus juhtimine, pakkumaks teadusringkondadele tõhusaid ning mõjusaid teenuseid; pakkuda komisjoni talitustele eriprogrammide „Inimesed”, „Võimekus” ja „Koostöö” kõikides valdkondades seitsmenda raamprogrammi tsentraliseeritud tugiteenuseid.

Seoses programmide tõhusa ja mõjusa rakendamisega on ameti kui Euroopa teadusruumi edendaja eesmärgiks projektijuhtimise parandamine, luues tihedad kontaktid lõplike abisaajatega ning tagades ELile avalikkuse teravdatud tähelepanu.

Ülesanded

Seoses projektijuhtimisega sõlmib ja haldab amet toetuslepinguid. See hõlmab järgmisi tegevusi:

| — | konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine; |
| --- | --- |

—

konkursikutsete ettevalmistamine ja avaldamine;

| — | taotluste hindamine; |
| --- | --- |

—

taotluste hindamine;

| — | toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine; |
| --- | --- |

—

toetuslepingute ettevalmistamine ja allkirjastamine;

| — | projektide rakendamise kontroll, k.a aruannete ja muude dokumentide aktsepteerimine; |
| --- | --- |

—

projektide rakendamise kontroll, k.a aruannete ja muude dokumentide aktsepteerimine;

| — | maksed, tagasinõuded ja sanktsioonide rakendamine üldise finantsmääruse artikli 114 lõike 4 mõistes, eriti kui lõplike kasusaajate juures on järelaudititega avastatud valesti deklareeritud kulusid; |
| --- | --- |

—

maksed, tagasinõuded ja sanktsioonide rakendamine üldise finantsmääruse artikli 114 lõike 4 mõistes, eriti kui lõplike kasusaajate juures on järelaudititega avastatud valesti deklareeritud kulusid;

| — | järelteadete avaldamine ja tulemuste levitamine. |
| --- | --- |

—

järelteadete avaldamine ja tulemuste levitamine.

Seoses seitsmenda raamprogrammi tugiteenuste osutamisega on ametil järgmised ülesanded:

| — | haldustugi konkursikutsete avaldamiseks; |
| --- | --- |

—

haldustugi konkursikutsete avaldamiseks;

| — | elektrooniliselt laekunud taotluste haldamine; |
| --- | --- |

—

elektrooniliselt laekunud taotluste haldamine;

| — | kaug- ja kohapealsete hindamiste tugi; |
| --- | --- |

—

kaug- ja kohapealsete hindamiste tugi;

| — | tugi töölevõtu käskkirjade ja ekspertidele tehtud maksete ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

—

tugi töölevõtu käskkirjade ja ekspertidele tehtud maksete ettevalmistamisel;

| — | seitsmenda raamprogrammi osalejate keskse andmebaasi (Unique Registration Facility – URF) haldus, k.a lõplike abisaajate finantssuutlikkuse kontroll; |
| --- | --- |

—

seitsmenda raamprogrammi osalejate keskse andmebaasi (Unique Registration Facility – URF) haldus, k.a lõplike abisaajate finantssuutlikkuse kontroll;

| — | Research Enquiry Service'i päringusüsteemi haldus. |
| --- | --- |

—

Research Enquiry Service'i päringusüsteemi haldus.

1.   Juhtkomitee

Juhtkomitee koosneb viiest komisjoni poolt ametisse nimetatud liikmest. Juhtkomitee kehtestab peale komisjonipoolset kinnitamist organisatsiooni struktuuri ja võtab vastu töökava. Lisaks kinnitab ta ameti halduseelarve ja iga-aastase tegevusaruande.

2.   Direktor

Nimetatakse ametisse Euroopa Komisjoni poolt, juhib ametit koos juhtkomiteega, täidab eelarvet, kehtestab ametile usaldatud ülesannete täitmiseks sobivad juhtimis- ja sisekontrollisüsteemid, koostab ameti poolt komisjonile esitatavad aruanded.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmist kinnitav asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Tegevuseelarve

811,2 miljonit eurot kulukohustusi ja 679,5 miljonit eurot maksekohustusi. Amet täidab komisjoni tegevuseelarvet komisjoni delegeerimise otsuse alusel.

Halduseelarve

21,6 miljonit eurot. Halduseelarvet täidab amet autonoomselt.

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

Ajutised teenistujad: 88 ametikohta ametikohtade loetelus, neist täidetud 72.

Lepingulised töökohad: 261 kavandatud, neist 31.12.2009 seisuga täidetud 238.

Personal kokku

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| — | programmihaldus: 169 |
| --- | --- |

—

programmihaldus: 169

| — | FP7 tugiteenused: 73 |
| --- | --- |

—

FP7 tugiteenused: 73

| — | haldusfunktsioonid: 69 |
| --- | --- |

—

haldusfunktsioonid: 69

Allpool loetletud programmide rakendamise tulemused hõlmavad kogu aastat 2009 ja on seega seotud nii ameti kui ka asjaomaste peadirektoraatide tööga (enne ametile autonoomia andmist 15. juunil).

Eriprogrammi „Inimesed” raames lõpetati 2009. aastal 10 projektikonkurssi ja teostati 9 hindamist. Sõlmiti 1 290 uut toetuslepingut ja tehti 1 277 makset (v.a eksperthindajatele tehtud maksed). Amet haldab antud programmi raames käesoleva seisuga 2 495 projekti.

Eriprogrammi „Võimekus” VKEde osa raames lõpetati 2 projektikonkurssi ja teostati 2 hindamist. Sõlmiti 120 uut toetuslepingut ja tehti 122 makset (v.a eksperthindajatele tehtud maksed). Amet haldab antud kava raames käesoleva seisuga 247 projekti.

Eriprogrammi „Koostöö” teemade „Julgeolek” ja „Kosmos” raames lõpetati 2009. aastal 2 projektikonkurssi ja teostati 2 hindamist. Sõlmiti 32 uut toetuslepingut ja tehti 52 makset (v.a eksperthindajatele tehtud maksed). Amet haldab antud teemade raames käesoleva seisuga 78 projekti.

Seitsmendale raamprogrammile tugiteenuste pakkumise tulemused perioodil 15. juuni kuni 31. detsember 2009 on järgmised:

| — | toetati 64 konkursikutse avaldamist; |
| --- | --- |

—

toetati 64 konkursikutse avaldamist;

| — | elektrooonilise taotluste esitamise rakenduse kaudu saadi 13 832 taotlust; |
| --- | --- |

—

elektrooonilise taotluste esitamise rakenduse kaudu saadi 13 832 taotlust;

| — | sõlmiti lepingud 3 067 eksperthindajaga ning neile tehti 912 makset (vaid ameti poolt hallatud programmide raames); |
| --- | --- |

—

sõlmiti lepingud 3 067 eksperthindajaga ning neile tehti 912 makset (vaid ameti poolt hallatud programmide raames);

| — | kinnitati 2 795 osalejat; |
| --- | --- |

—

kinnitati 2 795 osalejat;

| — | Research Enquiry Service'i kaudu saabunud küsimustele saadeti 3 772 vastust. |
| --- | --- |

—

Research Enquiry Service'i kaudu saabunud küsimustele saadeti 3 772 vastust.

Lisaks oli 2009. aasta ametile esimene tegevusaasta ning töötajate arv suurenes 55-lt 310-le. Tehti suuri jõupingutusi ametile kvalifitseeritud töötajate leidmiseks ning programmide haldamise ülevõtmiseks juunis 2009.

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Esialgse eelarve vähendamine paranduseelarve abil oli tingitud vastuolust uue kvalifitseeritud töötajatega organisatsiooni kiire loomise ambitsioonika eesmärgi ning keerulise ja ajamahuka avaliku sektori värbamisprotsessi vahel. Värbamise eesmärgid täideti teatud hilinemisega ja amet leidis seetõttu, et puudub mõjuv põhjus algse iga-aastase tööprogrammi ja oma tulemuseesmärkide kohandamiseks. |
| --- | --- |

13.

Esialgse eelarve vähendamine paranduseelarve abil oli tingitud vastuolust uue kvalifitseeritud töötajatega organisatsiooni kiire loomise ambitsioonika eesmärgi ning keerulise ja ajamahuka avaliku sektori värbamisprotsessi vahel. Värbamise eesmärgid täideti teatud hilinemisega ja amet leidis seetõttu, et puudub mõjuv põhjus algse iga-aastase tööprogrammi ja oma tulemuseesmärkide kohandamiseks.

| 14. | Enam kui 65 % automaatselt ülekantavatest ja suuremana hinnatud summadest olid seotud ehituse kuludega, mille prognoosimisel lähtus amet arendajalt saadud teabest. Amet on kindel, et järgmistel aastatel saab toetuda esimese tegevusaasta kogemusele. Esialgsed ülekantavad kulukohustused ja seotud õiguslikud kohustused hinnatakse ümber aasta lõpus ja kohandatakse lähtudes usaldusväärsematest kuluprognoosidest. |
| --- | --- |

14.

Enam kui 65 % automaatselt ülekantavatest ja suuremana hinnatud summadest olid seotud ehituse kuludega, mille prognoosimisel lähtus amet arendajalt saadud teabest. Amet on kindel, et järgmistel aastatel saab toetuda esimese tegevusaasta kogemusele. Esialgsed ülekantavad kulukohustused ja seotud õiguslikud kohustused hinnatakse ümber aasta lõpus ja kohandatakse lähtudes usaldusväärsematest kuluprognoosidest.

| 15. | Amet on koostanud ajutiste töötajate värbamiseks varunimekirjad, kus on igale vabale ametikohale vähemalt kaks kandidaati. Kandidaatide intervjuule eelnev valik tehti ilma lävendit kehtestamata, et saada mõistlik arv nimekirja kantud kandidaate.
  Tulevaste konkursikutsete korral järgib amet soovitatud head tava ning






  — | määrab konkursikutses kindlaks kandidaatide nimekirja ja varunimekirja kantavate kandidaatide soovitusliku suurima arvu; |
| --- | --- | --- |

15.

Amet on koostanud ajutiste töötajate värbamiseks varunimekirjad, kus on igale vabale ametikohale vähemalt kaks kandidaati. Kandidaatide intervjuule eelnev valik tehti ilma lävendit kehtestamata, et saada mõistlik arv nimekirja kantud kandidaate.

Tulevaste konkursikutsete korral järgib amet soovitatud head tava ning

—

määrab konkursikutses kindlaks kandidaatide nimekirja ja varunimekirja kantavate kandidaatide soovitusliku suurima arvu;

| — | määrab kandidaatide nimekirjade lävendid enne valikumenetluse algust. |
| --- | --- |

—

määrab kandidaatide nimekirjade lävendid enne valikumenetluse algust.

---

(1)  ELT L 11, 15.1.2008, lk 9.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

7

(8)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15), ning on tervikuna ameti finantsmäärusesse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://ec.europa.eu/research/rea/.

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/96 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/96

---

ARUANNE

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos rakendusameti vastustega

2010/C 338/17

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 97 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 97 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 98 |
| Tabel ... | 99 |
| Rakendusameti vastused ... | 102 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

97

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

97

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

98

Tabel ...

99

Rakendusameti vastused ...

102

SISSEJUHATUS

| 1. | Luxembourgis asuv Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi rakendusamet) asutati komisjoni otsusega 2004/858/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/544/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2013 liidu tegevuse juhtimiseks tervise- ja tarbijaküsimuste valdkonnas (3). |
| --- | --- |

1.

Luxembourgis asuv Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (edaspidi rakendusamet) asutati komisjoni otsusega 2004/858/EÜ, (1) mida muudeti komisjoni otsusega 2008/544/EÜ (2). Rakendusamet loodi ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2013 liidu tegevuse juhtimiseks tervise- ja tarbijaküsimuste valdkonnas (3).

| 2. | Rakendusameti 2009. aasta eelarve suurus oli 6,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 4,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas rakendusametis 48 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 42. |
| --- | --- |

2.

Rakendusameti 2009. aasta eelarve suurus oli 6,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 4,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas rakendusametis 48 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 42.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | III jaotisest (rakendusameti tegevusega seotud kulud) viidi 1,1 miljonit ehk 61 % võetud kulukohustustest üle 2010. eelarveaastasse. Raamatupidamisandmete kohaselt on üleviidud assigneeringutest ca 0,8 miljonit eurot ette nähtud tegevusteks, mis olid aasta lõpu seisuga veel läbi viimata. Selline olukord viitab viivitustele rakendusameti eelarve III jaotisest finantseeritavate tegevuste läbiviimisel ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

III jaotisest (rakendusameti tegevusega seotud kulud) viidi 1,1 miljonit ehk 61 % võetud kulukohustustest üle 2010. eelarveaastasse. Raamatupidamisandmete kohaselt on üleviidud assigneeringutest ca 0,8 miljonit eurot ette nähtud tegevusteks, mis olid aasta lõpu seisuga veel läbi viimata. Selline olukord viitab viivitustele rakendusameti eelarve III jaotisest finantseeritavate tegevuste läbiviimisel ning on vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

| 14. | 2008. eelarveaastast üle viidud assigneeringud summas 0,3 miljonit eurot (37 % üleviidud assigneeringute kogusummast) tuli tühistada. Suur tühistamisprotsent näitab, et rakendusamet peab rangemini järgima aastasuse põhimõtet. |
| --- | --- |

14.

2008. eelarveaastast üle viidud assigneeringud summas 0,3 miljonit eurot (37 % üleviidud assigneeringute kogusummast) tuli tühistada. Suur tühistamisprotsent näitab, et rakendusamet peab rangemini järgima aastasuse põhimõtet.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet (Luxembourg)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Rakendusameti pädevus, mis on määratud komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsuses 2004/858/EÜ, mida on muudetud komisjoni 20. juuni 2008. aasta otsusega 2008/544/EÜ | Juhtimine | 2009. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ärahoidmisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.
  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168) | Eesmärgid

  Rakendusamet vastutab otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2008–2013 rakendusülesannete ning määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest.
  Rakendusamet tegeleb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi aastateks 2003–2008 rakendamise raames talle usaldatud rakendusmeetmete eri etappide juhtimisega. | Allpool nimetud liidu programmide raames vastutab rakendusamet 9. septembril 2008. aastal vastu võetud delegeerimisakti alusel (13): | otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud rahvatervise
  programmi 2003–2008, |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Rakendusameti pädevus, mis on määratud komisjoni 15. detsembri 2004. aasta otsuses 2004/858/EÜ, mida on muudetud komisjoni 20. juuni 2008. aasta otsusega 2008/544/EÜ

Juhtimine

2009. aastal rakendusameti käsutusse antud ressursid

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse. Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, inimeste haiguste ärahoidmisele ja füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd, ning tõsiste piiriüleste terviseohtude seiret, nende eest varajast hoiatamist ja nende vastu võitlemist.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168)

Eesmärgid

Rakendusamet vastutab otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2008–2013 rakendusülesannete ning määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest.

Rakendusamet tegeleb ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud rahvatervise programmi aastateks 2003–2008 rakendamise raames talle usaldatud rakendusmeetmete eri etappide juhtimisega.

Allpool nimetud liidu programmide raames vastutab rakendusamet 9. septembril 2008. aastal vastu võetud delegeerimisakti alusel (13):

otsusega nr 1786/2002/EÜ kehtestatud rahvatervise
  programmi 2003–2008,

| | otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja |
| --- | --- |

otsusega nr 1350/2007/EÜ kehtestatud teise rahvatervise programmi 2008–2013 ja

| | otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2007–2013 rakendusülesannete ning |
| --- | --- |

otsusega nr 1926/2006/EÜ kehtestatud tarbijapoliitika programmi 2007–2013 rakendusülesannete ning

| | määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest:






  a) | projektide eri etappide juhtimine (järelevalve ja levitamise eesmärgil võtab rakendusamet vajalikud meetmed, et luua projektide andmebaas või jätkata olemasoleva andmebaasiga, inkorporeerides andmebaasi projekti kirjelduse ja lõplikud tulemused); |
| --- | --- | --- |

määruse (EÜ) nr 882/2004 ja direktiivi 2000/29/EÜ kohaste toiduohutuse koolitusmeetmete elluviimise eest:

a)

projektide eri etappide juhtimine (järelevalve ja levitamise eesmärgil võtab rakendusamet vajalikud meetmed, et luua projektide andmebaas või jätkata olemasoleva andmebaasiga, inkorporeerides andmebaasi projekti kirjelduse ja lõplikud tulemused);

| b) | järelevalve nimetatud programmide raames teostatavate projektide ja meetmete üle, sh vajalikud kontrollid; |
| --- | --- |

b)

järelevalve nimetatud programmide raames teostatavate projektide ja meetmete üle, sh vajalikud kontrollid;

| c) | andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet liidu teiste programmide, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

c)

andmete kogumine, töötlemine ja levitamine ning eelkõige sellise teabe koostamine, analüüsimine ja edastamine komisjonile, mis on vajalik, et suunata programmide ja meetmete rakendamist, edendada koostööd ja koostoimet liidu teiste programmide, liikmesriikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega;

| d) | koosolekute, seminaride, kohtumiste ja koolitusabi korraldamine; |
| --- | --- |

d)

koosolekute, seminaride, kohtumiste ja koolitusabi korraldamine;

| e) | abi osutamine programmimõju hindamisele, eelkõige programmide rakendamise hindamine aasta või keskpika aja jooksul ja komisjoni otsuse alusel hindamise järelmeetmete võtmine; |
| --- | --- |

e)

abi osutamine programmimõju hindamisele, eelkõige programmide rakendamise hindamine aasta või keskpika aja jooksul ja komisjoni otsuse alusel hindamise järelmeetmete võtmine;

| f) | komisjoni kavandatud ja teostatud teabeürituste tulemuste levitamine; |
| --- | --- |

f)

komisjoni kavandatud ja teostatud teabeürituste tulemuste levitamine;

| g) | üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine; |
| --- | --- |

g)

üldist kontrolli ja järelevalvet käsitlevate andmete koostamine;

| h) | osalemine finantsotsuste ettevalmistamisel. |
| --- | --- |

h)

osalemine finantsotsuste ettevalmistamisel.

1.   Juhtkomitee

Koosneb viiest Euroopa Komisjoni nimetatud liikmest. Juhtkomitee liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

Võtab Euroopa Komisjoni heakskiidul vastu rakendusameti iga-aastase töökava. Lisaks võtab vastu rakendusameti halduseelarve ja aasta tegevusaruande.

2.   Direktor

Nimetatakse Euroopa Komisjoni poolt neljaks aastaks.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Euroopa Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

Rakendusameti 2009. aasta lõplik halduseelarve oli 6,4 miljonit eurot.

Personal seisuga 31. detsember 2009

Seisuga 31. detsember 2009 töötas rakendusametis põhikirja kohaselt 48 töötajat, sh 11 ajutise lepinguga töötajat ja 37 lepingulist töötajat.

| 1. | Järelevalve 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta rahvatervise programmide konkursside raames sõlmitud toetuslepingute üle, 2008. aasta konkursi raames eraldatud toetuste ja sõlmitud lepingute üle, tarbijapoliitika programmi 2007–2013 pakkumuste üle ning toiduohutuse koolitusmeetmete 2007., 2008. ja 2009. aasta pakkumismenetluste raames toetatud projektide üle. |
| --- | --- |

1.

Järelevalve 2005., 2006., 2007. ja 2008. aasta rahvatervise programmide konkursside raames sõlmitud toetuslepingute üle, 2008. aasta konkursi raames eraldatud toetuste ja sõlmitud lepingute üle, tarbijapoliitika programmi 2007–2013 pakkumuste üle ning toiduohutuse koolitusmeetmete 2007., 2008. ja 2009. aasta pakkumismenetluste raames toetatud projektide üle.

| 2. | Rahvatervise programmi 2009. aasta konkursimenetluse ja tarbijapoliitika programmi 2007–2013 2009. aasta tööprogrammi elluviimine. Rakendusamet korraldas 17 teabepäeva ja viis läbi saadud pakkumiste hindamise. 2009. aastal sõlmiti 56 toetuslepingut, mis jagunesid: ühismeetmed (5), tegevustoetused (1), toetused Euroopa tarbijakeskuste võrgustikule (28) ja finantsosalus toetustena reisikulude ja päevarahade katmiseks seoses pädevate asutuste töötajate vahetusega (22). Lisaks sõlmiti 2009. aastal tarbijapoliitika programmi raames 9 riigihanke lepingut kogusummas 4,2 miljonit eurot. Algatuse „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames sõlmiti kuus teenuste hankelepingut kogusummas 5,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

2.

Rahvatervise programmi 2009. aasta konkursimenetluse ja tarbijapoliitika programmi 2007–2013 2009. aasta tööprogrammi elluviimine. Rakendusamet korraldas 17 teabepäeva ja viis läbi saadud pakkumiste hindamise. 2009. aastal sõlmiti 56 toetuslepingut, mis jagunesid: ühismeetmed (5), tegevustoetused (1), toetused Euroopa tarbijakeskuste võrgustikule (28) ja finantsosalus toetustena reisikulude ja päevarahade katmiseks seoses pädevate asutuste töötajate vahetusega (22). Lisaks sõlmiti 2009. aastal tarbijapoliitika programmi raames 9 riigihanke lepingut kogusummas 4,2 miljonit eurot. Algatuse „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” raames sõlmiti kuus teenuste hankelepingut kogusummas 5,4 miljonit eurot.

| 3. | Rahvatervise programmi, tarbijapoliitika programmi, algatusest „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” finantseeritud projekte ja rakendusameti 2009. aasta tegevust käsitleva teabe koostamine ja levitamine. |
| --- | --- |

3.

Rahvatervise programmi, tarbijapoliitika programmi, algatusest „Parem koolitus ohutuma toidu nimel” finantseeritud projekte ja rakendusameti 2009. aasta tegevust käsitleva teabe koostamine ja levitamine.

| 4. | Ekspertide kohtumiste korraldamine. Rakendusamet korraldas tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi jaoks 7 ekspertide kohtumist. Kohtumisi korraldati ka sama valdkonna projektikoordinaatorite vahel (nt üldise valmisoleku projektid). Lisaks korraldati 2009. aasta jaanuaris kohtumine aastate 2005–2008 toitumise ja füüsilise aktiivsuse valdkonna kaasrahastatud projektide koordinaatoritega, kuhu kutsuti 35 inimest 25 projektist. Kõik asjaosalised pidasid kohtumist äärmiselt vajalikuks ja samalaadne kohtumine korraldatakse ka 2010. aastal. 2009. aasta 21. septembril toimus Menorcal kohtumine, millele järgnes koolitusseminar Menorca rahvatervise alase suvekooli ja Carlos III Hispaania Instituudiga. |
| --- | --- |

4.

Ekspertide kohtumiste korraldamine. Rakendusamet korraldas tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi jaoks 7 ekspertide kohtumist. Kohtumisi korraldati ka sama valdkonna projektikoordinaatorite vahel (nt üldise valmisoleku projektid). Lisaks korraldati 2009. aasta jaanuaris kohtumine aastate 2005–2008 toitumise ja füüsilise aktiivsuse valdkonna kaasrahastatud projektide koordinaatoritega, kuhu kutsuti 35 inimest 25 projektist. Kõik asjaosalised pidasid kohtumist äärmiselt vajalikuks ja samalaadne kohtumine korraldatakse ka 2010. aastal. 2009. aasta 21. septembril toimus Menorcal kohtumine, millele järgnes koolitusseminar Menorca rahvatervise alase suvekooli ja Carlos III Hispaania Instituudiga.

| 5. | 2009. aasta lõpus haldas rakendusamet portfelli, kuhu kuulus 361 kaasrahastatavat rahvatervise programmi projekti, millest 287 puhul oli sõlmitud leping ja mille ELi rahastamisosalus oli 156 miljonit eurot. 2009. aastal sõlmiti rahvatervise programmi raames 10 riigihanke lepingut koguväärtuses 1,5 miljonit eurot. Tarbijapoliitika programmi tegevused viidi ellu toetuste ja riigihanke lepingute alusel. Aasta lõpuks haldas rakendusamet portfelli, mis koosnes 90st peamiselt individuaalsete abisaajatega sõlmitud toetuslepingust kumulatiivses kogusummas 14,4 miljonit eurot. |
| --- | --- |

5.

2009. aasta lõpus haldas rakendusamet portfelli, kuhu kuulus 361 kaasrahastatavat rahvatervise programmi projekti, millest 287 puhul oli sõlmitud leping ja mille ELi rahastamisosalus oli 156 miljonit eurot. 2009. aastal sõlmiti rahvatervise programmi raames 10 riigihanke lepingut koguväärtuses 1,5 miljonit eurot. Tarbijapoliitika programmi tegevused viidi ellu toetuste ja riigihanke lepingute alusel. Aasta lõpuks haldas rakendusamet portfelli, mis koosnes 90st peamiselt individuaalsete abisaajatega sõlmitud toetuslepingust kumulatiivses kogusummas 14,4 miljonit eurot.

Allikas: rakendusameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Amet tunnistab, et ülekandmisi tuleb vähendada. Hoolimata positiivsetest suundumustest alates 2007. aastast tuleb 2010. aastal eritähelepanu pöörata eelarve õigeaegsele kavandamisele ja täitmisele, eriti seoses III jaotisega. 2010. aastaks on amet juba rakendanud struktureeritud aruandlusmeetodid, mis võimaldavad eelarve täitmise paremat järelevalvet ja korralist aruandlust iga kahe kuu tagant toimuvatel juhatuse koosolekutel. |
| --- | --- |

13.

Amet tunnistab, et ülekandmisi tuleb vähendada. Hoolimata positiivsetest suundumustest alates 2007. aastast tuleb 2010. aastal eritähelepanu pöörata eelarve õigeaegsele kavandamisele ja täitmisele, eriti seoses III jaotisega. 2010. aastaks on amet juba rakendanud struktureeritud aruandlusmeetodid, mis võimaldavad eelarve täitmise paremat järelevalvet ja korralist aruandlust iga kahe kuu tagant toimuvatel juhatuse koosolekutel.

---

(1)  ELT L 369, 16.12.2004, lk 73.

1

(2)  ELT L 173, 3.7.2008, lk 27.

2

(3)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte rakendusameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

3

Tabelis

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 1.

7

(8)  Komisjoni 21. septembri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 25 (ELT L 297, 22.9.2004, lk 6).

8

(9)  Määruse (EÜ) nr 1653/2004 artikkel 29.

9

(10)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ) nr 1653/2004 VI jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 651/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 15).

10

(11)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

11

(12)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 8. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 30. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://ec.europa.eu/eahc/about/about.htm/.

12

Euroopa Liidu Teatajas

(13)  Komisjoni 9. septembri 2008. aasta otsus, millega delegeeritakse volitused rakendusametile.

13

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/103

---

ARUANNE

Euroopa Raudteeagentuuri eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos agentuuri vastustega

2010/C 338/18

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 104 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 104 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–17 | 105 |
| Tabel ... | 106 |
| Agentuuri vastused ... | 107 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

104

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

104

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–17

105

Tabel ...

106

Agentuuri vastused ...

107

SISSEJUHATUS

| 1. | Lille’is-Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja arendada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2). |
| --- | --- |

1.

Lille’is-Valenciennes’is asuv Euroopa Raudteeagentuur (edaspidi „agentuur”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 881/2004 (1). Agentuuri ülesandeks on suurendada raudteesüsteemide koostalitlusvõimet ja arendada välja ühine lähenemisviis ohutusele, et aidata kaasa konkurentsivõimelisema ja kõrgema ohutustasemega Euroopa raudteesektori loomisele (2).

| 2. | Agentuuri 2009. aasta eelarve suurus oli 21 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 18 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 127 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 113. |
| --- | --- |

2.

Agentuuri 2009. aasta eelarve suurus oli 21 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 18 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas agentuuris 127 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 113.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Nagu ka aastal 2008, kanti II ja III jaotisest järgnevasse aastasse üle märkimisväärses koguses assigneeringuid: 1 135 000 eurot ehk 41 % II jaotise assigneeringutest, ning 3 164 000 eurot ehk 61 % III jaotise assigneeringutest. Umbes 75 % neist kulukohustustest on seotud 2010. aastal tarnitavate kaupade ja teenustega. |
| --- | --- |

13.

Nagu ka aastal 2008, kanti II ja III jaotisest järgnevasse aastasse üle märkimisväärses koguses assigneeringuid: 1 135 000 eurot ehk 41 % II jaotise assigneeringutest, ning 3 164 000 eurot ehk 61 % III jaotise assigneeringutest. Umbes 75 % neist kulukohustustest on seotud 2010. aastal tarnitavate kaupade ja teenustega.

| 14. | Eelarvesiseste ülekannete ja suurte järgnevasse aastasse tehtud ülekannete arvukus tulenes peamiselt hankemenetluste tühistamisest ning nendes tekkinud viivitustest, (12) korduvatest viivitustest maksete sooritamisel (13) ja aasta jooksul sama aasta töökavas tehtud olulistest muudatustest. Selline olukord viitas viivitustele agentuuri eelarve II ja III jaotisest finantseeritavas tegevuses ning oli vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

14.

Eelarvesiseste ülekannete ja suurte järgnevasse aastasse tehtud ülekannete arvukus tulenes peamiselt hankemenetluste tühistamisest ning nendes tekkinud viivitustest, (12) korduvatest viivitustest maksete sooritamisel (13) ja aasta jooksul sama aasta töökavas tehtud olulistest muudatustest. Selline olukord viitas viivitustele agentuuri eelarve II ja III jaotisest finantseeritavas tegevuses ning oli vastuolus eelarve aastasuse põhimõttega.

| 15. | 2009. aasta aprillis võttis agentuur kasutusele uue raamatupidamise ja eelarvestamise süsteemi (ABAC). Puudus aga süsteem sissetulevate arvete tsentraalseks registreerimiseks. Selline olukord ei taganud kõigi arvete kiiret registreerimist ning oli maksete käitlemisel tekkinud viivituste üheks oluliseks põhjuseks (vt punkt 14). |
| --- | --- |

15.

2009. aasta aprillis võttis agentuur kasutusele uue raamatupidamise ja eelarvestamise süsteemi (ABAC). Puudus aga süsteem sissetulevate arvete tsentraalseks registreerimiseks. Selline olukord ei taganud kõigi arvete kiiret registreerimist ning oli maksete käitlemisel tekkinud viivituste üheks oluliseks põhjuseks (vt punkt 14).

| 16. | Puudusi leiti põhivara inventarinimestiku haldamisel. Lille'i konverentsikeskuses tehtud kontrollid näitasid erinevusi inventarinimestikus. Esemed ei olnud nimestikus õigesti kajastatud või olid nad märgistamata. Esemete täpset asukohta (Lille või Valenciennes) ei olnud alati võimalik määrata. Lisaks ei võeta põhivara arvele selle tarnimise ja vastuvõtmise hetkel, vaid peale arvete maksmist. |
| --- | --- |

16.

Puudusi leiti põhivara inventarinimestiku haldamisel. Lille'i konverentsikeskuses tehtud kontrollid näitasid erinevusi inventarinimestikus. Esemed ei olnud nimestikus õigesti kajastatud või olid nad märgistamata. Esemete täpset asukohta (Lille või Valenciennes) ei olnud alati võimalik määrata. Lisaks ei võeta põhivara arvele selle tarnimise ja vastuvõtmise hetkel, vaid peale arvete maksmist.

| 17. | Agentuur otsustas tagasiulatuvalt muuta kolme töötaja päritolukohta ja maksta neile alates töölevõtmisest tagasiulatuvalt iga-aastased reisikulud (14). Selline teguviis oli vastuolus personalieeskirjade (15) ja nende rakenduseeskirjadega (16). Päritolukoha muutmine ja sellega seotud tagasiulatuvate maksete tegemine ei olnud dokumentidega küllaldaselt tõendatud. |
| --- | --- |

17.

Agentuur otsustas tagasiulatuvalt muuta kolme töötaja päritolukohta ja maksta neile alates töölevõtmisest tagasiulatuvalt iga-aastased reisikulud (14). Selline teguviis oli vastuolus personalieeskirjade (15) ja nende rakenduseeskirjadega (16). Päritolukoha muutmine ja sellega seotud tagasiulatuvate maksete tegemine ei olnud dokumentidega küllaldaselt tõendatud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Raudteeagentuur (Lille/Valenciennes)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 881/2004 määratletud agentuuri pädevus | Juhtimine | 2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, kehtestavad transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 90 rakendamiseks:






  a) | ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 881/2004 määratletud agentuuri pädevus

Juhtimine

2009. aastal agentuuri käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Euroopa Parlament ja nõukogu, toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komiteega, kehtestavad transpordi iseärasusi arvesse võttes artikli 90 rakendamiseks:

a)

ühised eeskirjad, mida kohaldatakse liikmesriigi territooriumile või sealt välja kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes, samuti läbi ühe või mitme liikmesriigi territooriumi kulgeva rahvusvahelise transpordi suhtes;

| b) | tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad; |
| --- | --- |

b)

tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigis transporditeenuseid osutada mitteresidentidest vedajad;

| c) | meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks; |
| --- | --- |

c)

meetmed transpordi ohutuse tõhustamiseks;

| d) | kõik muud asjakohased sätted. |
| --- | --- |

d)

kõik muud asjakohased sätted.

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõige 1

Eesmärgid

Aidata tehnilistes küsimustes kaasa liidu õigusaktide rakendamisele, mis on suunatud:

| — | raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele; |
| --- | --- |

—

raudteesektori konkurentsipositsiooni parandamisele;

| — | ühise lähenemisviisi väljatöötamisele Euroopa raudteesüsteemi ohutusele; |
| --- | --- |

—

ühise lähenemisviisi väljatöötamisele Euroopa raudteesüsteemi ohutusele;

eesmärgiga aidata kaasa kõrge ohutustasemega Euroopa ühise raudteevõrgu loomisele.

Ülesanded

1.   Esitada komisjonile soovitusi järgmistes valdkondades:

| — | ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutussihid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ); |
| --- | --- |

—

ühised ohutusmeetodid (CSM) ja ühised ohutussihid (CST), mis on sätestatud raudtee ohutuse direktiivis (2004/49/EÜ);

| — | ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

—

ohutustunnistused ja meetmed ohutuse valdkonnas;

| — | koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

koostalitluse tehniliste kirjelduste väljatöötamine;

| — | koostalitlusvõime järelevalve; |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime järelevalve;

| — | hooldustöökodade sertifitseerimine; |
| --- | --- |

—

hooldustöökodade sertifitseerimine;

| — | kutsealane pädevus; |
| --- | --- |

—

kutsealane pädevus;

| — | veeremi registreerimine. |
| --- | --- |

—

veeremi registreerimine.

2.   Esitada arvamusi järgmiste teemade kohta:

| — | riiklikud ohutuseeskirjad; |
| --- | --- |

—

riiklikud ohutuseeskirjad;

| — | teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuste töö kvaliteedi järelevalve;

| — | üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime. |
| --- | --- |

—

üleeuroopalise võrgu koostalitlusvõime.

3.   Riiklike asutuste koordineerimine:

| — | riiklike ohutusasutuste ja riiklike uurimisasutuste koordineerimine (nagu kirjeldatud direktiivis 2004/49/EÜ, artiklites 17 ja 21). |
| --- | --- |

—

riiklike ohutusasutuste ja riiklike uurimisasutuste koordineerimine (nagu kirjeldatud direktiivis 2004/49/EÜ, artiklites 17 ja 21).

4.   Väljaanded ja andmebaasid:

| — | aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- |

—

aruanne ohutuse tagamise kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant); |
| --- | --- |

—

aruanne koostalitluse arengu kohta (iga kahe aasta tagant);

| — | ohutusdokumentide avalik andmebaas; |
| --- | --- |

—

ohutusdokumentide avalik andmebaas;

| — | koostalitlusalaste dokumentide avalik register. |
| --- | --- |

—

koostalitlusalaste dokumentide avalik register.

1.   Haldusnõukogu

Üks esindaja igast liikmesriigist, neli esindajat komisjonist, neli hääleõiguseta esindajat vastavatest tööstusharudest.

2.   Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovituse põhjal.

Eelarve

21 miljonit eurot

(18 miljonit eurot)

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 124 (116)

Täidetud ametikohad seisuga 31.12.2009: 113 (106)

Muu personal: 14 (7)

Personal kokku: 127 (113)

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| — | põhiülesanded: 84 (69) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 84 (69)

| — | haldusülesanded: 43 (44) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 43 (44)

Soovitused ühiste ohutustunnistuste kohta, sh liidu ühtse ohutussertifikaadi kasutuselevõtt, soovitused liidu ühtse vedurijuhiloa ja registri kohta, hooldustöökodade ning hoolduse eest vastutavate üksuste sertifitseerimine.

Kättesaadavaks tehti soovitused ohutuseeskirjade kohta, sh hinnang riiklikele ohutuseeskirjadele; liikmesriikide poolse raudtee ohutuse direktiivi ülevõtmise kontrollimine.

Soovitused ohutusalase aruandluse kohta, sh ühised ohutusnäitajad, ohutusasutuste ja uurimisasutuste töö koordineerimine ning aruandlus liikmesriikide ohutusalase taseme kohta.

Soovitused ohutuse hinnangu kohta (sh ühised ohutusmeetodid).

Tehniliste koostalitlusnõuete soovituste projekt ja nende ülevaatamine, sh hinnang projekti ulatuse laiendamisele ja vigade parandamine.

Koostalitlusvõimet käsitleva aruande avaldamine, tehniliste arvamuste avaldamine riiklike eeskirjade kohta ja teavitatud asutuste kontrollimine.

Mitme koostalitlusvõime alase registri loomine ja hooldamine.

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi süsteemihalduri ja muutuste haldaja roll, komisjoni abistamine Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi projektide hindamisel.

Riiklike veokite kasutuselevõtu lubade andmise eeskirju käsitleva viitedokumendi koostamine.

Kõigi soovituste kohta on tehtud mõjuhinnang.

Allikas: agentuuri edastatud teave.

AGENTUURI VASTUSED

| 13. | Agentuur tegi olulisi ülekandmisi makseviivituste ja hankemenetluste hilise lõpetamise tõttu. |
| --- | --- |

13.

Agentuur tegi olulisi ülekandmisi makseviivituste ja hankemenetluste hilise lõpetamise tõttu.

| 14. | Agentuur jätkab jõupingutusi, et talle eraldatud piiratud ressursside raames täiustada hankemenetluste kavandamist ja sellest kinni pidada ning vähendada makseviivitusi. |
| --- | --- |

14.

Agentuur jätkab jõupingutusi, et talle eraldatud piiratud ressursside raames täiustada hankemenetluste kavandamist ja sellest kinni pidada ning vähendada makseviivitusi.

| 15. | Lähtudes kontrollikoja aruandest ja peaarvepidaja aruande kavandist kohalike süsteemide kinnitamise kohta, hakkab agentuur alates 1. septembrist 2010 rakendama kaubaarvete tsentraalset registreerimist. |
| --- | --- |

15.

Lähtudes kontrollikoja aruandest ja peaarvepidaja aruande kavandist kohalike süsteemide kinnitamise kohta, hakkab agentuur alates 1. septembrist 2010 rakendama kaubaarvete tsentraalset registreerimist.

| 16. | Agentuur hakkas 1. jaanuarist 2010 kasutama süsteemi ABAC ASSETS ja raamatupidamise aastaaruandeks 2010 ühitab füüsilise laoarvestuse uue süsteemiga. |
| --- | --- |

16.

Agentuur hakkas 1. jaanuarist 2010 kasutama süsteemi ABAC ASSETS ja raamatupidamise aastaaruandeks 2010 ühitab füüsilise laoarvestuse uue süsteemiga.

| 17. | ERA on võtnud meetmeid, et koos individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga vaadata üle oma personali hüvitised, ning teeb vajalikud korrigeerimised.
  ERA on tugevdanud individuaalhüvitiste sätestamise korda ja korraldanud uutele töötajatele sellel teemal infotunde. |
| --- | --- |

17.

ERA on võtnud meetmeid, et koos individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ametiga vaadata üle oma personali hüvitised, ning teeb vajalikud korrigeerimised.

ERA on tugevdanud individuaalhüvitiste sätestamise korda ja korraldanud uutele töötajatele sellel teemal infotunde.

---

(1)  ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte agentuuri pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna agentuuri finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.era.europa.eu.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Enam kui pool lepingutest sõlmiti peale 2009. aasta novembrit.

12

(13)  2009. aastal tehti 75 % maksetest lubatust hiljem, keskmiseks hilinemiseks oli 88 päeva.

13

(14)  Alates 2005. aastast tagasiulatuvalt tehtud maksed summas 28 258 eurot ning alates 2010. aastast umbes 11 300 eurot aastas.

14

(15)  Eriti personalieeskirjade VII lisa artikli 7 lõige 3.

15

(16)  Komisjoni otsus K(2004) 1364.

16

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/108 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/108

---

ARUANNE

Euroopa Toiduohutusameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/19

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 109 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 109 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–15 | 110 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 16 | 110 |
| Tabel ... | 111 |
| Ameti vastused ... | 113 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

109

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

109

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–15

110

MUUD KÜSIMUSED ...

16

110

Tabel ...

111

Ameti vastused ...

113

SISSEJUHATUS

| 1. | Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada liidu õigusaktide koostamiseks vajalik teadusinfo, andmete kogumine ja analüüsimine, mis võimaldaks riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning riskide kohta sõltumatu teabe andmine (2). |
| --- | --- |

1.

Parmas asuv Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi amet) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (1). Ameti peamisteks ülesanneteks on tagada liidu õigusaktide koostamiseks vajalik teadusinfo, andmete kogumine ja analüüsimine, mis võimaldaks riskide kirjeldamist ja jälgimist, ning riskide kohta sõltumatu teabe andmine (2).

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 71,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 66,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 326 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 318. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 71,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 66,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 326 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 318.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Eelarveaastal 2009 võttis amet teadusuuringute toetuste ja teadusalase koostöö projektide puhul kasutusele liigendatud assigneeringud, mis ulatusid 7,9 miljoni euroni. Aasta lõpus tühistati vastavatest maksete assigneeringutest 6 miljonit eurot (75 %), millest 3,1 miljonit moodustasid vahendid, mis ületasid ameti määratletud vajadusi. Antud olukord näitab, et amet peaks tõhustama liigendatud assigneeringutega seotud eelarvelisi menetlusi ning mitmeaastase rakendamise kavandamist ja järelevalvet. |
| --- | --- |

13.

Eelarveaastal 2009 võttis amet teadusuuringute toetuste ja teadusalase koostöö projektide puhul kasutusele liigendatud assigneeringud, mis ulatusid 7,9 miljoni euroni. Aasta lõpus tühistati vastavatest maksete assigneeringutest 6 miljonit eurot (75 %), millest 3,1 miljonit moodustasid vahendid, mis ületasid ameti määratletud vajadusi. Antud olukord näitab, et amet peaks tõhustama liigendatud assigneeringutega seotud eelarvelisi menetlusi ning mitmeaastase rakendamise kavandamist ja järelevalvet.

| 14. | 2008. aastast III jaotisse („Põhitegevus”) üle kantud 9,3 miljonist eurost tühistati aasta lõpus 1,8 miljonit eurot (19 %); selle peamisteks põhjusteks olid viivitused 2007. ja 2008. aasta teadusuuringute toetuste rakendamisel. Antud olukord näitab, et amet peaks tõhustama lepingute haldamist ning aruannete ja kuluaruannete ülekandmise üle tehtavat järelevalvet. |
| --- | --- |

14.

2008. aastast III jaotisse („Põhitegevus”) üle kantud 9,3 miljonist eurost tühistati aasta lõpus 1,8 miljonit eurot (19 %); selle peamisteks põhjusteks olid viivitused 2007. ja 2008. aasta teadusuuringute toetuste rakendamisel. Antud olukord näitab, et amet peaks tõhustama lepingute haldamist ning aruannete ja kuluaruannete ülekandmise üle tehtavat järelevalvet.

| 15. | 2009. aasta esialgset IT-eelarvet (4,2 miljonit eurot) suurendati eelarve ülekannete kaudu (2,5 miljonit eurot). Neid summasid kasutati peamiselt riist- ja tarkvaraalaste konsultatsiooniprojektide rahastamiseks 2010. aasta tööprogrammi raames. Sarnaselt eespool kirjeldatud olukordadega viitab ka antud olukord raskustele 2009. aasta tööprogrammi rakendamisel ning see on vastuolus eelarve aastasuse ja sihtotstarbelisuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

15.

2009. aasta esialgset IT-eelarvet (4,2 miljonit eurot) suurendati eelarve ülekannete kaudu (2,5 miljonit eurot). Neid summasid kasutati peamiselt riist- ja tarkvaraalaste konsultatsiooniprojektide rahastamiseks 2010. aasta tööprogrammi raames. Sarnaselt eespool kirjeldatud olukordadega viitab ka antud olukord raskustele 2009. aasta tööprogrammi rakendamisel ning see on vastuolus eelarve aastasuse ja sihtotstarbelisuse põhimõtetega.

MUUD KÜSIMUSED

| 16. | Kaheksa 2008. aasta teadusuuringute toetuslepingu puhul andis amet tõendavate dokumentide puudumisel täiendavat eelrahastamist summas 383 627 eurot, eeldusel et esimene eelrahastusmakse oli ära kasutatud. |
| --- | --- |

16.

Kaheksa 2008. aasta teadusuuringute toetuslepingu puhul andis amet tõendavate dokumentide puudumisel täiendavat eelrahastamist summas 383 627 eurot, eeldusel et esimene eelrahastusmakse oli ära kasutatud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Toiduohutusamet (Parma)

| Asutamislepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 määratud ameti pädevus | Juhtimine | Ametile 2009. aastal kättesaadavaks tehtud vahendid

  2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupade vaba liikumine

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 28)


  Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks.


  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 169 lõige 1)

  Ühine kaubanduspoliitika

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 206) | Eesmärgid







  — | Avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi ühenduse õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toidu- ja söödaohutust. |

Asutamislepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 määratud ameti pädevus

Juhtimine

Ametile 2009. aastal kättesaadavaks tehtud vahendid

2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

(2008. aasta andmed)

Kaupade vaba liikumine

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 28)

Tarbijate huvide edendamiseks ja kõrgetasemelise tarbijakaitse tagamiseks aitab liit kaitsta tarbijate tervist, turvalisust ja majanduslikke huve, samuti edendada nende õigust teavitamisele, koolitamisele ja organiseerumisele oma huvide kaitseks.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 169 lõige 1)

Ühine kaubanduspoliitika

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 206)

Eesmärgid

—

Avaldada teaduslikke arvamusi ning anda teadus- ning tehnoabi ühenduse õigusaktide ja poliitikate osas, mis otseselt või kaudselt mõjutavad toidu- ja söödaohutust.

| — | Anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta. |
| --- | --- |

—

Anda sõltumatut teavet toiduohutusega seotud riskide kohta.

| — | Aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele. |
| --- | --- |

—

Aidata kaasa inimeste elu ja tervise kaitse kõrge taseme tagamisele.

| — | Koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad kirjeldada ja seirata riske. |
| --- | --- |

—

Koguda ja analüüsida andmeid, mis võimaldavad kirjeldada ja seirata riske.

Ülesanded

| — | Esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid. |
| --- | --- |

—

Esitada teaduslikke arvamusi ja uuringuid.

| — | Soodustada riski hindamise ühtset metoodikat. |
| --- | --- |

—

Soodustada riski hindamise ühtset metoodikat.

| — | Abistada komisjoni. |
| --- | --- |

—

Abistada komisjoni.

| — | Otsida ja analüüsida teaduslikke ja tehnilisi andmeid ja teha neist kokkuvõtteid. |
| --- | --- |

—

Otsida ja analüüsida teaduslikke ja tehnilisi andmeid ja teha neist kokkuvõtteid.

| — | Teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske. |
| --- | --- |

—

Teha kindlaks ja kirjeldada võimalikke riske.

| — | Luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik. |
| --- | --- |

—

Luua ameti tegevusvaldkondades toimivate organisatsioonide võrgustik.

| — | Anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes. |
| --- | --- |

—

Anda teadus- ja tehnoabi kriisireguleerimismenetlustes.

| — | Parandada rahvusvahelist koostööd. |
| --- | --- |

—

Parandada rahvusvahelist koostööd.

| — | Tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave. |
| --- | --- |

—

Tagada üldsusele ja huvitatud pooltele usaldusväärne, objektiivne ja igakülgne teave.

| — | Osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis. |
| --- | --- |

—

Osaleda komisjoni kiirhoiatussüsteemis.

1.   Juhatus

Koosseis

14 nõukogu poolt (koostöös Euroopa Parlamendi ja komisjoniga) nimetatud liiget ja üks komisjoni esindaja.

Ülesanne

| — | Tööprogrammi ja eelarve vastuvõtmine ja nende täitmise tagamine |
| --- | --- |

—

Tööprogrammi ja eelarve vastuvõtmine ja nende täitmise tagamine

2.   Tegevdirektor

Nimetatud juhatuse poolt komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast kandidaadi ärakuulamist Euroopa Parlamendis.

3.   Nõuandev kogu

Koosseis

Üks esindaja igast liikmesriigist

Ülesanne

| — | Direktori nõustamine |
| --- | --- |

—

Direktori nõustamine

4.   Teaduskomitee ja teaduskomisjonid

Ameti teaduslike arvamuste koostamine

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

71,4 (66,4) miljonit eurot, millest liidu toetus 100 % (100 %)

Personali suurus 31. detsembril 2009

355 (335) ametikohta ametikohtade loetelus, millest oli täidetud 326 (318)

- 81 (77) muud töötajat (abitöötajad, lepingulised töötajad, lähetuses olevad riiklikud eksperdid)

Personal kokku: 407 (395), mis jaguneb järgmiselt:

| — | põhiülesanded: 324 (298) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 324 (298)

| — | haldusülesanded: 83 (97) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 83 (97)

Riskihindamine ja teadusalase koostöö väljundid (12)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 331 (227) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide arvamused: 331 (227)

| — | Pestitsiide käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu järeldused: 28 (uus) |
| --- | --- |

—

Pestitsiide käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu järeldused: 28 (uus)

| — | Põhjendatud arvamused: 76 (uus) |
| --- | --- |

—

Põhjendatud arvamused: 76 (uus)

1. vahesumma: 435 (227)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide esialgsed arvamused: 81 (84) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide esialgsed arvamused: 81 (84)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide aruanded: 44 (10) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide aruanded: 44 (10)

| — | Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunisdokumendid: 9 (23) |
| --- | --- |

—

Teaduskomitee/teaduskomisjonide suunisdokumendid: 9 (23)

| — | Ameti aruanded: 8 (2) |
| --- | --- |

—

Ameti aruanded: 8 (2)

| — | Ameti suunised: 5 (6) |
| --- | --- |

—

Ameti suunised: 5 (6)

| — | Tehnilised ja teaduslikud aruanded: 54 (116) |
| --- | --- |

—

Tehnilised ja teaduslikud aruanded: 54 (116)

| — | Andmete kogumise aruanded: andmed puuduvad (21) |
| --- | --- |

—

Andmete kogumise aruanded: andmed puuduvad (21)

2. vahesumma: 201 (262)

Teaduslike arvamuste esitamine ja dialoogi lihtsustamine huvitatud osapoolte vahel

| — | Teaduslikud arvamused, millest on teavitatud: 34 % (20 %) |
| --- | --- |

—

Teaduslikud arvamused, millest on teavitatud: 34 % (20 %)

| — | Avalik nõustamine: 66 (38) |
| --- | --- |

—

Avalik nõustamine: 66 (38)

| — | Veebilehe külastused: 2,4 miljonit (2,1) |
| --- | --- |

—

Veebilehe külastused: 2,4 miljonit (2,1)

| — | väljaande EFSA Highlights tellijad: 25 690(21 140) |
| --- | --- |

—

väljaande EFSA Highlights tellijad: 25 690(21 140)

| — | Kajastamine meedias, artiklid ja audiovisuaalmeedia uudised: 9 038(11 652) |
| --- | --- |

—

Kajastamine meedias, artiklid ja audiovisuaalmeedia uudised: 9 038(11 652)

| — | Meediapäringud: 694 (676) |
| --- | --- |

—

Meediapäringud: 694 (676)

| — | Pressiteated: 21 (30) |
| --- | --- |

—

Pressiteated: 21 (30)

| — | Uudised veebilehel: 50 (39) |
| --- | --- |

—

Uudised veebilehel: 50 (39)

| — | Intervjuud: 72 (123) |
| --- | --- |

—

Intervjuud: 72 (123)

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Amet on pöördunud komisjoni poole, et täiustada oma eelarvemenetlusi ja vältida kontrollikoja kirjeldatud olukorra kordumist 2010. aastal. Amet soovib rõhutada, et 2009. aastal rakendati esimest korda teadusalase koostöö projektide liigendatud assigneeringuid; selle kogemuse alusel on amet võtnud meetmeid, kuidas täiustada liigendatud assigneeringute kavandamist ja kasutamise jälgimist. |
| --- | --- |

13.

Amet on pöördunud komisjoni poole, et täiustada oma eelarvemenetlusi ja vältida kontrollikoja kirjeldatud olukorra kordumist 2010. aastal. Amet soovib rõhutada, et 2009. aastal rakendati esimest korda teadusalase koostöö projektide liigendatud assigneeringuid; selle kogemuse alusel on amet võtnud meetmeid, kuidas täiustada liigendatud assigneeringute kavandamist ja kasutamise jälgimist.

| 14. | Aastatel 2007–2008 oli teadusuuringute toetuste andmine ameti jaoks uudne tegevus. Kogemused viitasid eelkõige sellele, et alahinnati aega, mis kulub ameti toetuse saajatele kehtestatud kvaliteedinõuetele vastavate teadusaruannete laekumiseni.
  Kõigi osapooltega nõupidamise järel võeti 2010. aasta aprillis meetmeid, millega parandada projektide kavandamist ja jälgimist ning finantspakkumiste hindamist.
  Amet kinnitab ka, et kõigi aastate 2007–2008 toetuste menetlused on lõpetatud. |
| --- | --- |

14.

Aastatel 2007–2008 oli teadusuuringute toetuste andmine ameti jaoks uudne tegevus. Kogemused viitasid eelkõige sellele, et alahinnati aega, mis kulub ameti toetuse saajatele kehtestatud kvaliteedinõuetele vastavate teadusaruannete laekumiseni.

Kõigi osapooltega nõupidamise järel võeti 2010. aasta aprillis meetmeid, millega parandada projektide kavandamist ja jälgimist ning finantspakkumiste hindamist.

Amet kinnitab ka, et kõigi aastate 2007–2008 toetuste menetlused on lõpetatud.

| 15. | Amet võtab teadmiseks, et IT-projektide kavandamist ja jälgimist on vaja tõhustada, ning on 2010. aasta jooksul võtnud täiendavaid kontrollimeetmeid. |
| --- | --- |

15.

Amet võtab teadmiseks, et IT-projektide kavandamist ja jälgimist on vaja tõhustada, ning on 2010. aasta jooksul võtnud täiendavaid kontrollimeetmeid.

| 16. | Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ning võtab meetmeid, millega paremini eelmääratleda ja dokumenteerida tingimused, mille korral võib olla vajalik täiendav eelrahastamine. |
| --- | --- |

16.

Amet võtab kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ning võtab meetmeid, millega paremini eelmääratleda ja dokumenteerida tingimused, mille korral võib olla vajalik täiendav eelrahastamine.

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 17. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 24. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.efsa.europa.eu/en/funding/accounts.htm

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Andmete võrdlemise eesmärgil on (2008. aasta) andmeid kohaldatud, et kajastada ameti väljundite uut klassifikatsiooni. Väljundite koguarv ei ole muutunud.

12

Andmete võrdlemise eesmärgil on (2008. aasta) andmeid kohaldatud, et kajastada ameti väljundite uut klassifikatsiooni. Väljundite koguarv ei ole muutunud.

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/114 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/114

---

ARUANNE

Euroopa GNSSi Järelevalveameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/20

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 115 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 115 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 13–17 | 116 |
| Tabel ... | 117 |
| Ameti vastused ... | 118 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

115

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

115

MUUD KÜSIMUSED ...

13–17

116

Tabel ...

117

Ameti vastused ...

118

SISSEJUHATUS

| 1. | Brüsselis asuv Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Järelevalveamet (edaspidi amet) loodi nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004, (1) et hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve ja tegutseda Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetappide ajal programmi reguleeriva asutusena. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 (2) kohaselt vähendati ameti kohustusi, milleks jäi Galileo süsteemide turvalisuse kontrollimine ja nende turuleviimise ettevalmistamine. Komisjon võib ametile usaldada täitmiseks ka muid konkreetseid ülesandeid (3). |
| --- | --- |

1.

Brüsselis asuv Euroopa GNSSi (globaalne navigatsioonisatelliitide süsteem) Järelevalveamet (edaspidi amet) loodi nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1321/2004, (1) et hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve ja tegutseda Galileo programmi kasutuselevõtu- ja kasutusetappide ajal programmi reguleeriva asutusena. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 683/2008 (2) kohaselt vähendati ameti kohustusi, milleks jäi Galileo süsteemide turvalisuse kontrollimine ja nende turuleviimise ettevalmistamine. Komisjon võib ametile usaldada täitmiseks ka muid konkreetseid ülesandeid (3).

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 44,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 125 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 35 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 52. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 44,4 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 125 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 35 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 52.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

MUUD KÜSIMUSED

| 13. | Nelja auditeeritud personalivaliku menetluse puhul puuduvad tõendid, et enne hindamisprotsessi algust kehtestati valikukriteeriumite kaalud ja lävendid, mida kandidaadid pidid ületama, et neil lubataks teha kirjalikke teste ja et neid kutsutaks intervjuule. Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati enne kandidaatide nimekirja koostamist. Selline tava ohustab värbamismenetluste läbipaistvust. |
| --- | --- |

13.

Nelja auditeeritud personalivaliku menetluse puhul puuduvad tõendid, et enne hindamisprotsessi algust kehtestati valikukriteeriumite kaalud ja lävendid, mida kandidaadid pidid ületama, et neil lubataks teha kirjalikke teste ja et neid kutsutaks intervjuule. Lisaks puuduvad tõendid selle kohta, et kirjalike testide ja intervjuude küsimused määrati enne kandidaatide nimekirja koostamist. Selline tava ohustab värbamismenetluste läbipaistvust.

| 14. | Ühe auditeeritud värbamismenetluse puhul nõuti vaba ametikoha teates, et kandidaatidel peab olema vähemalt 12aastane töökogemus. Ühte kandidaati peeti ametikohale kõlblikuks, kuigi menetluse alguses oli kindlaks tehtud, et ta ei vastanud kõnealusele kriteeriumile. Selle kandidaadi nimetas ametisse direktor, kes kinnitas oma otsuses, et kandidaadil ei olnud piisavat töökogemust. Hiljem tegi direktor otsuse, millega vähendas ametis töötavatele kandidaatidele Galileo järelevalveameti ametikoha saamiseks nõutud erialast töökogemust 10 % võrra. Sellise otsusega rikutakse värbamismenetluste kõlblikkuskriteeriumite rakendamisel nii institutsioonisiseste kui ka -väliste kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet. |
| --- | --- |

14.

Ühe auditeeritud värbamismenetluse puhul nõuti vaba ametikoha teates, et kandidaatidel peab olema vähemalt 12aastane töökogemus. Ühte kandidaati peeti ametikohale kõlblikuks, kuigi menetluse alguses oli kindlaks tehtud, et ta ei vastanud kõnealusele kriteeriumile. Selle kandidaadi nimetas ametisse direktor, kes kinnitas oma otsuses, et kandidaadil ei olnud piisavat töökogemust. Hiljem tegi direktor otsuse, millega vähendas ametis töötavatele kandidaatidele Galileo järelevalveameti ametikoha saamiseks nõutud erialast töökogemust 10 % võrra. Sellise otsusega rikutakse värbamismenetluste kõlblikkuskriteeriumite rakendamisel nii institutsioonisiseste kui ka -väliste kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet.

| 15. | Seitsmenda raamprogrammi Galileo programmi esimese projektikonkursi toetuse (17,5 miljonit eurot) andmisel välistamiskriteeriume ei avaldatud ega kontrollitud. Seoses abikõlblikkuskriteeriumidega ei tõendanud amet süstemaatiliselt ühes valdkonnas (12) osalevate võimalike abisaajate vastavuse kontrollimist väikese ja keskmise suurusega ettevõtja kriteeriumile. |
| --- | --- |

15.

Seitsmenda raamprogrammi Galileo programmi esimese projektikonkursi toetuse (17,5 miljonit eurot) andmisel välistamiskriteeriume ei avaldatud ega kontrollitud. Seoses abikõlblikkuskriteeriumidega ei tõendanud amet süstemaatiliselt ühes valdkonnas (12) osalevate võimalike abisaajate vastavuse kontrollimist väikese ja keskmise suurusega ettevõtja kriteeriumile.

| 16. | Amet avaldas 31. märtsil 2010 lõpliku eelarve, (13) mis ei peegeldanud haldusnõukogu heakskiidetud 2009. aasta lõplikku eelarvet ega sisaldanud ameti tulusid. |
| --- | --- |

16.

Amet avaldas 31. märtsil 2010 lõpliku eelarve, (13) mis ei peegeldanud haldusnõukogu heakskiidetud 2009. aasta lõplikku eelarvet ega sisaldanud ameti tulusid.

| 17. | Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumist kanti enamik satelliitnavigatsiooniprogrammi EGNOS ja Galileo programmiga seotud tegevusi ja varasid detsembris 2009 üle komisjonile. Tegevuste ja varade ülejäänud osa kantakse üle 2010. aastal. |
| --- | --- |

17.

Pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 683/2008 jõustumist kanti enamik satelliitnavigatsiooniprogrammi EGNOS ja Galileo programmiga seotud tegevusi ja varasid detsembris 2009 üle komisjonile. Tegevuste ja varade ülejäänud osa kantakse üle 2010. aastal.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa GNSSi Järelevalveamet (Brüssel)

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1321/2004 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 683/2008) määratud ameti pädevus | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents. | Eesmärgid







  — | Hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1321/2004 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 683/2008) määratud ameti pädevus

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Majanduskasvu ja tööhõivet toetav konkurents.

Eesmärgid

—

Hallata Euroopa GNSSi programmidega seotud avalikke huve;

| — | tegutseda Euroopa GNSSi programmide reguleeriva asutusena. |
| --- | --- |

—

tegutseda Euroopa GNSSi programmide reguleeriva asutusena.

Ülesanded

Ameti ülesanne on:

| a) | tagada julgeoleku akrediteerimine ja Galileo julgeolekukeskuse tegevus; |
| --- | --- |

a)

tagada julgeoleku akrediteerimine ja Galileo julgeolekukeskuse tegevus;

| b) | aidata ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse; |
| --- | --- |

b)

aidata ette valmistada süsteemide turuleviimist, sealhulgas teha vajalikke turuanalüüse;

| c) | täita muid ülesandeid, mida komisjon võib talle usaldada. |
| --- | --- |

c)

täita muid ülesandeid, mida komisjon võib talle usaldada.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | üks komisjoni esindaja. |
| --- | --- |

—

üks komisjoni esindaja.

Ülesanded

| — | Nimetab ametisse direktori; |
| --- | --- |

—

Nimetab ametisse direktori;

| — | võtab vastu aasta töökava; |
| --- | --- |

—

võtab vastu aasta töökava;

| — | võtab vastu eelarve; |
| --- | --- |

—

võtab vastu eelarve;

| — | võtab vastu aastaaruande ameti tegevuse ja väljavaadete kohta. |
| --- | --- |

—

võtab vastu aastaaruande ameti tegevuse ja väljavaadete kohta.

2.   Tegevdirektor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt.

3.   Süsteemi ohutus- ja julgeolekukomitee

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja.

4.   Välisaudit

Kontrollikoda.

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

44,4 miljonit eurot (125,0 miljonit eurot), millest 7,4 miljonit eurot (10,6 miljonit eurot) komisjonipoolne tegevustoetus ja 37,0 miljonit eurot (114,4 miljonit eurot) komisjonipoolsed rakendusfondid.

Personali suurus seisuga 31. detsember 2009

23 (50) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti: 23 (49) + 12 (3) muud teenistujat (lepingulised töötajad ja lähetuses viibivad riiklikud eksperdid)

Töötajate arv:

Jaotus vastavalt tööülesannetele:

| — | põhiülesanded: 14 (31), |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 14 (31),

| — | haldusülesanded: 12 (13), |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 12 (13),

| — | mitmesugused ülesanded: 9 (8). |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 9 (8).

28 ajutist töötajat viidi üle Euroopa Komisjoni (transpordi ja energeetika peadirektoraat) jaanuaris 2009, mistõttu jäi Euroopa GNSSi Järelevalveametisse tööle 22 ajutist töötajat.

Programmid

| — | Abi osutamine Euroopa Komisjonile programmide EGNOS ja Galileo rakendamisel. |
| --- | --- |

—

Abi osutamine Euroopa Komisjonile programmide EGNOS ja Galileo rakendamisel.

Süsteemide julgeolek

| — | Galileo ja EGNOSe süsteemide julgeolek (Galileo julgeoleku akrediteerimine, süsteemi ohutus- ja julgeolekukomitee, – 3SC, GNSS julgeolekunõuded, EGNOSe julgeolek). |
| --- | --- |

—

Galileo ja EGNOSe süsteemide julgeolek (Galileo julgeoleku akrediteerimine, süsteemi ohutus- ja julgeolekukomitee, – 3SC, GNSS julgeolekunõuded, EGNOSe julgeolek).

| — | Avalik reguleeritud teenus – PRS (selle kasutajasegmendi ettevalmistus). |
| --- | --- |

—

Avalik reguleeritud teenus – PRS (selle kasutajasegmendi ettevalmistus).

| — | Galileo turvaseire keskus – GSMC. |
| --- | --- |

—

Galileo turvaseire keskus – GSMC.

| — | GNSSi tehnoloogia kontrollirežiim. |
| --- | --- |

—

GNSSi tehnoloogia kontrollirežiim.

Turuarendus

| — | EGNOSe turule toomine (lennundus, põllumajandus, teed, Euroopa siirdatavad õhujaamad (EDAS), turuseire. |
| --- | --- |

—

EGNOSe turule toomine (lennundus, põllumajandus, teed, Euroopa siirdatavad õhujaamad (EDAS), turuseire.

| — | Rahvusvaheline tegevus (Ladina-Ameerika, Iisrael, Hiina, Aafrika). |
| --- | --- |

—

Rahvusvaheline tegevus (Ladina-Ameerika, Iisrael, Hiina, Aafrika).

| — | Teave ja teabeedastus (EGNOSe teabeportaal, sündmus „Growing Galileo 2009”). |
| --- | --- |

—

Teave ja teabeedastus (EGNOSe teabeportaal, sündmus „Growing Galileo 2009”).

Teadusuuringud ja arendustöö

| — | Projektide haldamine kuuenda ja seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames (1. ja 2. konkursikutse). |
| --- | --- |

—

Projektide haldamine kuuenda ja seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi raames (1. ja 2. konkursikutse).

| — | Veebipõhise teadmiste haldamise ja levitamise rakenduse rakendamine/ajakohastamine. |
| --- | --- |

—

Veebipõhise teadmiste haldamise ja levitamise rakenduse rakendamine/ajakohastamine.

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Amet on arvamusel, et värbamismenetluste läbipaistvus oli tagatud, olgugi et kirjalikule testile ja intervjuule kutsutud kandidaatide lävendid määrati pärast hindamisprotsessi algust. Hea raamatupidamistava põhimõte nõuab, et intervjuule kutsutakse üksnes mõistlik arv kandidaate. Kandidaatide arv saadakse pingerea alusel, mille koostab ja dokumenteerib valikukomisjon. |
| --- | --- |

13.

Amet on arvamusel, et värbamismenetluste läbipaistvus oli tagatud, olgugi et kirjalikule testile ja intervjuule kutsutud kandidaatide lävendid määrati pärast hindamisprotsessi algust. Hea raamatupidamistava põhimõte nõuab, et intervjuule kutsutakse üksnes mõistlik arv kandidaate. Kandidaatide arv saadakse pingerea alusel, mille koostab ja dokumenteerib valikukomisjon.

| 14. | Selle värbamiskonkursi võitja oli sisekandidaat, kes värbamismenetluse ajal täitis enamikku kõnealuse ametikoha tööülesandeid, sest eelmine töötaja oli lahkunud. Olgugi et ta tõendas selles ametis oma pädevust, tuli tal võistelda avatud ja õiglasel konkursil asutuseväliste kandidaatidega.
  Ametisse määramise otsusega vähendatakse töökogemuse nõuet nelja kuu võrra, põhjendades seda asjaoluga, et kandidaat on GSA finantstegevuses kogenud ja ta on juba täitnud mitmesuguseid selle ametikoha ülesandeid. Direktor tegi 2010. aastal üldotsuse vähendada erialase töökogemuse nõuet 10 % võrra; otsuse väljaandmisest peale avaldatakse see koos vaba töökoha kuulutusega. |
| --- | --- |

14.

Selle värbamiskonkursi võitja oli sisekandidaat, kes värbamismenetluse ajal täitis enamikku kõnealuse ametikoha tööülesandeid, sest eelmine töötaja oli lahkunud. Olgugi et ta tõendas selles ametis oma pädevust, tuli tal võistelda avatud ja õiglasel konkursil asutuseväliste kandidaatidega.

Ametisse määramise otsusega vähendatakse töökogemuse nõuet nelja kuu võrra, põhjendades seda asjaoluga, et kandidaat on GSA finantstegevuses kogenud ja ta on juba täitnud mitmesuguseid selle ametikoha ülesandeid. Direktor tegi 2010. aastal üldotsuse vähendada erialase töökogemuse nõuet 10 % võrra; otsuse väljaandmisest peale avaldatakse see koos vaba töökoha kuulutusega.

| 15. | Amet järgib Euroopa Komisjoni sätestatud eeskirju.
  Nimelt






  a) | avaldati kõik kriteeriumid kas kandidaatide juhendis või valdkonna üksikasjalikus kirjelduses (sh VKE-de kriteeriumid, hindamise eesmärgid ja rahastamise tasemed); |
| --- | --- | --- |

15.

Amet järgib Euroopa Komisjoni sätestatud eeskirju.

Nimelt

a)

avaldati kõik kriteeriumid kas kandidaatide juhendis või valdkonna üksikasjalikus kirjelduses (sh VKE-de kriteeriumid, hindamise eesmärgid ja rahastamise tasemed);

| b) | hindamise ja järjestamise protsess oli täielikult kooskõlas komisjoni seitsmenda raamprogrammi suunistega ning järelikult oli kogu teave osalejatele kättesaadav. |
| --- | --- |

b)

hindamise ja järjestamise protsess oli täielikult kooskõlas komisjoni seitsmenda raamprogrammi suunistega ning järelikult oli kogu teave osalejatele kättesaadav.

| 16. | Kolmas paranduseelarve (ELT 31.3.2010) sisaldas haldusnõukogu 2009. aasta detsembris vastu võetud parandust, millega vähendati personalikulusid 450 000 euro võrra ja suurendati uuringute eelarvet sama summa võrra, mis hõlmab ainult maksete assigneeringuid. See parandus ei mõjutanud eelarve tulude poolt. Seega puudusid väljaannete talituse mallil tulud, sest need jäid samaks mis 2009. aasta eelarve varem avaldatud versioonis. |
| --- | --- |

16.

Kolmas paranduseelarve (ELT 31.3.2010) sisaldas haldusnõukogu 2009. aasta detsembris vastu võetud parandust, millega vähendati personalikulusid 450 000 euro võrra ja suurendati uuringute eelarvet sama summa võrra, mis hõlmab ainult maksete assigneeringuid. See parandus ei mõjutanud eelarve tulude poolt. Seega puudusid väljaannete talituse mallil tulud, sest need jäid samaks mis 2009. aasta eelarve varem avaldatud versioonis.

---

(1)  ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.

1

(2)  ELT L 196, 24.7.2008. lk 1.

2

(3)  Tabelis esitatakse teavitamise eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusaladest.

3

Tabelis

(4)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

4

(5)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

5

(6)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

8

(9)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.gsa.europa.eu.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Valdkond „GNSSi rakendused massituru jaoks”.

12

(13)  ELT C 86, 31.3.2010, lk 157.

13

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/119 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/119

---

ARUANNE

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2010/C 338/21

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 120 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 120 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13 | 121 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 14–15 | 121 |
| EELMISE AASTA LEIDUDE JÄRELKONTROLL ... | 16 | 121 |
| Tabel ... | 122 |
| Tõlkekeskuse vastused ... | 123 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

120

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

120

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13

121

MUUD KÜSIMUSED ...

14–15

121

EELMISE AASTA LEIDUDE JÄRELKONTROLL ...

16

121

Tabel ...

122

Tõlkekeskuse vastused ...

123

SISSEJUHATUS

| 1. | Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2). |
| --- | --- |

1.

Luksemburgis asuv Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (edaspidi „keskus”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 2965/94 (1). Keskuse ülesandeks on pakkuda kõikidele Euroopa Liidu institutsioonidele ja organitele, kes keskuse teenuseid soovivad, nende toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid (2).

| 2. | Keskuse 2009. aasta eelarve oli 62,6 miljonit eurot; eelneval aastal oli see 59,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 202 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 189. |
| --- | --- |

2.

Keskuse 2009. aasta eelarve oli 62,6 miljonit eurot; eelneval aastal oli see 59,9 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 202 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 189.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamust kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Keskuse finantsmääruse artikli 8 lõige 2 sätestab, et „kulukohustuste assigneeringud peavad katma jooksvaks eelarveaastaks võetud juriidiliste kohustuste üldmaksumuse”, samas kui keskus kajastas eelarvelisi kulukohustusi ainult selle kulude osa kohta, mis olid seotud aastaga, mil juriidiline kohustus võeti. Selline lähenemine ei ole nõuetekohane, sellegipoolest rakendati seda süstemaatiliselt. |
| --- | --- |

13.

Keskuse finantsmääruse artikli 8 lõige 2 sätestab, et „kulukohustuste assigneeringud peavad katma jooksvaks eelarveaastaks võetud juriidiliste kohustuste üldmaksumuse”, samas kui keskus kajastas eelarvelisi kulukohustusi ainult selle kulude osa kohta, mis olid seotud aastaga, mil juriidiline kohustus võeti. Selline lähenemine ei ole nõuetekohane, sellegipoolest rakendati seda süstemaatiliselt.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | Keskus ei koostanud üksikasjalikku kirjalikku menetlust, milles määratakse kindlaks asutuse ülesanded, ajakava ja tööprotsessid, klientidele edastatud tõlgete eest sissenõudekorralduste valideerimine ja kirjendamine. Olukord ei olnud kooskõlas keskusele kohaldatavate sisekontrollistandarditega (12). |
| --- | --- |

14.

Keskus ei koostanud üksikasjalikku kirjalikku menetlust, milles määratakse kindlaks asutuse ülesanded, ajakava ja tööprotsessid, klientidele edastatud tõlgete eest sissenõudekorralduste valideerimine ja kirjendamine. Olukord ei olnud kooskõlas keskusele kohaldatavate sisekontrollistandarditega (12).

| 15. | ABAC raamatupidamissüsteem vahetab välja keskuse praeguse raamatupidamissüsteemi (SI2), kuid kuupäev ei ole veel paika pandud. Komisjon ei hoolda enam täies mahus SI2-rakendust ega paku sellele täielikku tehnilist tuge. Kuna keskusel puuvad vajalikud oskused, seab see kuni ABAC-süsteemi toimima hakkamiseni märkimisväärsesse ohtu keskuse finantstehingute järjepidevuse. |
| --- | --- |

15.

ABAC raamatupidamissüsteem vahetab välja keskuse praeguse raamatupidamissüsteemi (SI2), kuid kuupäev ei ole veel paika pandud. Komisjon ei hoolda enam täies mahus SI2-rakendust ega paku sellele täielikku tehnilist tuge. Kuna keskusel puuvad vajalikud oskused, seab see kuni ABAC-süsteemi toimima hakkamiseni märkimisväärsesse ohtu keskuse finantstehingute järjepidevuse.

EELMISE AASTA LEIDUDE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| 16. | Keskus otsustas oma klientidele tagasi maksta 11 miljonit eurot kogunenud tulemist, vähendades seega bilansimahtu aasta lõpus 24 miljonile eurole. Sellest ligikaudu 18 miljonit eurot on ette nähtud selleks, et teha tööandjapoolsed maksed komisjonile seoses töötajate pensioniõigustega, kui Euroopa Kohus on sellekohase otsuse vastu võtnud. |
| --- | --- |

16.

Keskus otsustas oma klientidele tagasi maksta 11 miljonit eurot kogunenud tulemist, vähendades seega bilansimahtu aasta lõpus 24 miljonile eurole. Sellest ligikaudu 18 miljonit eurot on ette nähtud selleks, et teha tööandjapoolsed maksed komisjonile seoses töötajate pensioniõigustega, kui Euroopa Kohus on sellekohase otsuse vastu võtnud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus (Luxembourg)

| Liidu pädevusvaldkond | Nõukogu määruses (EÜ)
  nr 2965/94, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1645/2003, määratletud keskuse pädevus | Juhtimine | 2009. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega. | Eesmärgid

  Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:






  — | Euroopa Keskkonnaamet, |

Liidu pädevusvaldkond

Nõukogu määruses (EÜ)

nr 2965/94, mida viimati muudeti määrusega (EÜ) nr 1645/2003, määratletud keskuse pädevus

Juhtimine

2009. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

(2008. aasta andmed)

Liikmesriikide valitsuste esindajad võtsid ühisel kokkuleppel vastu deklaratsiooni liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta komisjoni Luxembourgis asuvate tõlketalituste raames, et pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid nendele asutustele, mille asukoht määrati kindlaks 29. oktoobri 1993. aasta otsusega.

Eesmärgid

Pakkuda toimimiseks vajalikke tõlketeenuseid järgmistele asutustele:

—

Euroopa Keskkonnaamet,

| — | Euroopa Koolitusfond, |
| --- | --- |

—

Euroopa Koolitusfond,

| — | Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus, |
| --- | --- |

—

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus,

| — | Euroopa Ravimiamet, |
| --- | --- |

—

Euroopa Ravimiamet,

| — | Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused), |
| --- | --- |

—

Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused),

| — | Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus. |
| --- | --- |

—

Euroopa Politseiamet (Europol) ja Europoli uimastiüksus.

Nõukogu loodud asutused, mida eespool ei nimetata, võivad samuti keskuse teenuseid kasutada. Ka ELi institutsioonid ja asutused, kus juba on oma tõlketeenistus, võivad soovi korral kasutada keskuse teenuseid.

Keskus osaleb täieõiguslikult institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

Ülesanded

| — | Korraldada koostööd asutuste ja institutsioonidega; |
| --- | --- |

—

Korraldada koostööd asutuste ja institutsioonidega;

| — | osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös. |
| --- | --- |

—

osaleda institutsioonidevahelise tõlkekomitee töös.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist; |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist;

| — | kaks komisjoni esindajat; |
| --- | --- |

—

kaks komisjoni esindajat;

| — | üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast asutusest või institutsioonist. |
| --- | --- |

—

üks esindaja igast keskuse teenuseid kasutavast asutusest või institutsioonist.

Ülesanne

Võtab vastu keskuse iga-aastase tööprogrammi ja aastaaruande.

2.   Direktor

Nimetatakse haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

62,63 (59,94) miljonit eurot.

Personali suurus 31. detsembril 2009

233 (233) ametikohta ametikohtade loetelus, millest 202 (189) olid täidetud.

Ülesanded

| — | põhiülesanded: 103 (97) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 103 (97)

| — | haldusülesanded: 99 (92) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 99 (92)

Tõlgitud lehekülgede arv

736 008 (747 416)

Lehekülgede arv keele kohta

| — | ametlikud keeled: 730 565 (742 256) |
| --- | --- |

—

ametlikud keeled: 730 565 (742 256)

| — | muud keeled: 5 443(5 160) |
| --- | --- |

—

muud keeled: 5 443(5 160)

Lehekülgede arv kliendi kohta

| — | asutused: 708 589(731 944) |
| --- | --- |

—

asutused: 708 589(731 944)

| — | institutsioonid: 21 789(15 472) |
| --- | --- |

—

institutsioonid: 21 789(15 472)

Vabakutseliste tõlkijate poolt tõlgitud lehekülgede arv: 409 788(441 223)

Allikas: keskuse edastatud andmed.

KESKUSE VASTUSED

| 13. | Tõlkekeskus võttis kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ning tegeles küsimusega. Kõigile finantsametnikele edastati üksikasjalikud juhised. |
| --- | --- |

13.

Tõlkekeskus võttis kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks ning tegeles küsimusega. Kõigile finantsametnikele edastati üksikasjalikud juhised.

| 14. | Tõlkekeskus võttis kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Tuluhalduse menetlus lisati haldusosakonna 2010. aasta tööprogrammi. Ülesande täitmiseks enne 2010. aasta lõppu on eraldatud vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

14.

Tõlkekeskus võttis kontrollikoja tähelepaneku teadmiseks. Tuluhalduse menetlus lisati haldusosakonna 2010. aasta tööprogrammi. Ülesande täitmiseks enne 2010. aasta lõppu on eraldatud vajalikud vahendid.

| 15. | Tõlkekeskus pingutab maksimaalselt, et tagada SI2-süsteemi tugi kuni ABAC raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtmiseni, sh vajadusel kaasab allhanke korras väliseksperte. |
| --- | --- |

15.

Tõlkekeskus pingutab maksimaalselt, et tagada SI2-süsteemi tugi kuni ABAC raamatupidamissüsteemi kasutuselevõtmiseni, sh vajadusel kaasab allhanke korras väliseksperte.

---

(1)  EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.cdt.europa.eu.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Sisekontrollistandardid nr 6 „Riskijuhtimise protsess” ja nr 8 „Protsessid ja menetlused”.

12

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/124 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/124

---

ARUANNE

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2010/C 338/22

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 125 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 125 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13 | 126 |
| Tabel ... | 127 |
| Keskuse vastused ... | 129 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

125

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

125

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13

126

Tabel ...

127

Keskuse vastused ...

129

SISSEJUHATUS

| 1. | Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealase teadusliku arvamuse pakkumine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2). |
| --- | --- |

1.

Stockholmis asuv Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (edaspidi „keskus”) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 851/2004 (1). Keskuse peamisteks ülesanneteks on haiguste ennetamise ja tõrje alaste andmete kogumine ja levitamine ning sellealase teadusliku arvamuse pakkumine. Samuti koordineerib keskus Euroopas selles valdkonnas koostööd tegevate asutuste tööd (2).

| 2. | Keskuse 2009. aasta eelarve suurus oli 51 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 40,6 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 199 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 154. |
| --- | --- |

2.

Keskuse 2009. aasta eelarve suurus oli 51 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 40,6 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 199 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 154.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Sarnaselt eelmiste aastatega avaldas ülekannete suur hulk negatiivset mõju eelarve täitmisele. 2008. aastast üle kantud assigneeringud 2,2 miljoni väärtuses tuli tühistada. 2009. aastal üle kantud assigneeringud moodustasid 42 % halduskuludest (II jaotis) ja 63 % tegevuskuludest (III jaotis). Selline olukord võib ohustada 2010. aasta eelarve täitmist ja on vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

13.

Sarnaselt eelmiste aastatega avaldas ülekannete suur hulk negatiivset mõju eelarve täitmisele. 2008. aastast üle kantud assigneeringud 2,2 miljoni väärtuses tuli tühistada. 2009. aastal üle kantud assigneeringud moodustasid 42 % halduskuludest (II jaotis) ja 63 % tegevuskuludest (III jaotis). Selline olukord võib ohustada 2010. aasta eelarve täitmist ja on vastuolus aastasuse põhimõttega.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (Stockholm)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruses (EÜ) nr 851/2004 määratud keskuse pädevus | Juhtimine | 2009. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.
  Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, füüsiliste ja psüühiliste haiguste ennetamisele ning füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168.) | Eesmärgid







  — | Tugevdada Euroopas kaitset nakkushaiguste vastu; täpsemalt määratleda, hinnata hetkel ja tulevikus nakkushaiguste tõttu tekkida võivaid terviseriske ja jagada nende kohta teavet. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruses (EÜ) nr 851/2004 määratud keskuse pädevus

Juhtimine

2009. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Kogu liidu poliitika ja meetmete määratlemisel ja rakendamisel tagatakse inimeste tervise kõrgetasemeline kaitse.

Liidu meetmed, mis täiendavad liikmesriikide poliitikat, on suunatud rahvatervise parandamisele, füüsiliste ja psüühiliste haiguste ennetamisele ning füüsilist ja vaimset tervist ohustavate tegurite kõrvaldamisele. Sellised meetmed hõlmavad võitlust olulisemate tervisehäirete vastu, edendades nende põhjuste, leviku ja vältimise uurimist, samuti tervishoiualast selgitus- ja kasvatustööd.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 168.)

Eesmärgid

—

Tugevdada Euroopas kaitset nakkushaiguste vastu; täpsemalt määratleda, hinnata hetkel ja tulevikus nakkushaiguste tõttu tekkida võivaid terviseriske ja jagada nende kohta teavet.

| — | Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, pakub teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi, pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust. |
| --- | --- |

—

Keskus koordineerib sihtotstarbelisi seirevõrgustikke, pakub teaduslikke arvamusi, kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi, pakub teaduslikku ja tehnilist abi ning koolitust.

Ülesanded

| — | Koordineerib sihtotstarbeliste seirevõrgustike toimimist ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel. |
| --- | --- |

—

Koordineerib sihtotstarbeliste seirevõrgustike toimimist ja arendab võrgustike tegevust. Keskusel on tähtis osa teabe kogumisel, hindamisel, analüüsimisel ja levitamisel.

| — | Pakub eksperdinõuandeid ja teaduslikke arvamusi ja nakkushaiguste alaseid uurimusi. |
| --- | --- |

—

Pakub eksperdinõuandeid ja teaduslikke arvamusi ja nakkushaiguste alaseid uurimusi.

| — | Keskus kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi. Arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks. |
| --- | --- |

—

Keskus kasutab varajase hoiatuse ja reageerimise süsteemi. Arendab menetlusi tekkivate tervishoiuriskide määratlemiseks.

| — | Tugevdab liikmesriikide valmisolekut valmisoleku kavandamisel ja harjutamisel. |
| --- | --- |

—

Tugevdab liikmesriikide valmisolekut valmisoleku kavandamisel ja harjutamisel.

| — | Jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet. |
| --- | --- |

—

Jagab avalikkusele ja huvitatud isikutele oma töö kohta teavet.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

Haldusnõukogu koosseisu kuulub üks iga liikmesriigi poolt määratud liige, kaks Euroopa Parlamendi määratud liiget ja kolm komisjoni esindajat.

Ülesanded

Haldusnõukogu võtab vastu keskuse aastaprogrammi ja eelarve ning teostab nende rakendamise järelkontrolli.

2.   Direktor

Direktori nimetab haldusnõukogu komisjoni ettepanekul koostatud kandidaatide nimekirja põhjal.

3.   Nõuandev kogu

Koosseis

Üks iga liikmesriigi poolt määratud liige ja kolm hääleõiguseta komisjoni esindajat.

Ülesanded

Nõuandev kogu peab tagama keskuse töö teadusliku kvaliteedi ja keskuse tegevuse ning arvamuste sõltumatuse.

4.   Välisaudit

Kontrollikoda.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

51 miljonit eurot (40,7 miljonit eurot)

Personal seisuga 31. detsember 2009

Ametikohtade arv: 170 (130)

Täidetud ametikohti: 129 (101)

Muud ametikohad: 70 (53)

KOKKU: 199 (154),

mille jaotus vastavalt ülesannetele:

| — | põhiülesanded: 120 (91) |
| --- | --- |

—

põhiülesanded: 120 (91)

| — | haldus- ja muud ülesanded: 79 (63) |
| --- | --- |

—

haldus- ja muud ülesanded: 79 (63)

| — | A (H1N1) pandeemia, riskihindamine ja toetus liikmesriikidele; |
| --- | --- |

—

A (H1N1) pandeemia, riskihindamine ja toetus liikmesriikidele;

| — | 191 nakkushaiguste ohu andmebaasil põhinevat nakkusohu seiret; |
| --- | --- |

—

191 nakkushaiguste ohu andmebaasil põhinevat nakkusohu seiret;

| — | avaldati 52 nakkushaiguste ohu nädalaaruannet; |
| --- | --- |

—

avaldati 52 nakkushaiguste ohu nädalaaruannet;

| — | toetati viie suure massiüritusega seotud epideemiateabe kogumist; |
| --- | --- |

—

toetati viie suure massiüritusega seotud epideemiateabe kogumist;

| — | koostati 25 ja ajakohastati kuus ohuhinnangut; |
| --- | --- |

—

koostati 25 ja ajakohastati kuus ohuhinnangut;

| — | viidi läbi kaks simulatsiooniharjutust; |
| --- | --- |

—

viidi läbi kaks simulatsiooniharjutust;

| — | 78 isikut läbis Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogrammi; |
| --- | --- |

—

78 isikut läbis Euroopa Epidemioloogia väljaõppeprogrammi;

| — | 346 rahvatervise eksperti 30st EL-EMA riigist osales keskuse lühikoolitustel; |
| --- | --- |

—

346 rahvatervise eksperti 30st EL-EMA riigist osales keskuse lühikoolitustel;

| — | avati haiguste tõrje ja ennetamise Euroopa keskuse (ECDC) uus veebivärav; |
| --- | --- |

—

avati haiguste tõrje ja ennetamise Euroopa keskuse (ECDC) uus veebivärav;

| — | avaldati 43 teaduslikku tööd; |
| --- | --- |

—

avaldati 43 teaduslikku tööd;

| — | korraldati Euroopa antibiootikumidele tähelepanu juhtimise päev, kus osales 34 riiki; |
| --- | --- |

—

korraldati Euroopa antibiootikumidele tähelepanu juhtimise päev, kus osales 34 riiki;

| — | järelevalve tõhustamine; eriseirevõrgustiku edasine integreerimine; |
| --- | --- |

—

järelevalve tõhustamine; eriseirevõrgustiku edasine integreerimine;

| — | avaldati epidemioloogiaalane aastaaruanne; |
| --- | --- |

—

avaldati epidemioloogiaalane aastaaruanne;

| — | avaldati tuberkuloosi ja HIV/AIDSi aastaaruanded; |
| --- | --- |

—

avaldati tuberkuloosi ja HIV/AIDSi aastaaruanded;

| — | 2009. aastal avaldati 28 gripi järelevalvet käsitlevat nädalaülevaadet; |
| --- | --- |

—

2009. aastal avaldati 28 gripi järelevalvet käsitlevat nädalaülevaadet;

| — | avaldati üle 50 teadusliku arvamuse; |
| --- | --- |

—

avaldati üle 50 teadusliku arvamuse;

| — | 2009. aasta oktoobris korraldati Stockholmis kolmas Euroopa teaduskonverents nakkushaiguste rakendusliku epidemioloogia kohta, millest võttis osa üle 500 osaleja; |
| --- | --- |

—

2009. aasta oktoobris korraldati Stockholmis kolmas Euroopa teaduskonverents nakkushaiguste rakendusliku epidemioloogia kohta, millest võttis osa üle 500 osaleja;

| — | 2009. aasta oktoobris toimus Uppsalas pädevate organite kohtumine, milles osales üle 270 osavõtja. |
| --- | --- |

—

2009. aasta oktoobris toimus Uppsalas pädevate organite kohtumine, milles osales üle 270 osavõtja.

Allikas: keskuse poolt edastatud andmed.

KESKUSE VASTUSED

| 13. | Keskus on kontrollikoja märgitud probleemidest teadlik ja kaalub meetmeid, et parandada eelarve täitmist eelkõige prognooside täiustamise ja planeerimise tugevdamise teel, mis aitaks paremini toime tulla aastasuse põhimõttega. Seda peaks soodustama tõsiasi, et 2010. aastast alates tegutseb keskus täies mahus. |
| --- | --- |

13.

Keskus on kontrollikoja märgitud probleemidest teadlik ja kaalub meetmeid, et parandada eelarve täitmist eelkõige prognooside täiustamise ja planeerimise tugevdamise teel, mis aitaks paremini toime tulla aastasuse põhimõttega. Seda peaks soodustama tõsiasi, et 2010. aastast alates tegutseb keskus täies mahus.

---

(1)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitamise eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuste koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusesse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 26. märtsil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 28. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://ecdc.europa.eu/en/aboutus/Pages/AboutUs_KeyDocuments.aspx.

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/130

---

ARUANNE

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2010/C 338/23

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 131 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 131 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–15 | 132 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 16 | 132 |
| Tabel ... | 133 |
| Keskuse vastused ... | 136 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

131

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

131

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–15

132

MUUD KÜSIMUSED ...

16

132

Tabel ...

133

Keskuse vastused ...

136

SISSEJUHATUS

| 1. | Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi keskus) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamiseks eesmärgiks on edendada kutseõppe arendamist liidu tasemel. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2). |
| --- | --- |

1.

Thessalonikis asuv Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (edaspidi keskus) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 337/75 (1). Keskuse peamiseks eesmärgiks on edendada kutseõppe arendamist liidu tasemel. Selle eesmärgi saavutamiseks on keskusel ülesanne koostada ja levitada dokumente kutseõppe süsteemide kohta (2).

| 2. | Keskuse 2009. aasta eelarve suurus oli 18,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 18,3 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 129 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 128. |
| --- | --- |

2.

Keskuse 2009. aasta eelarve suurus oli 18,5 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 18,3 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 129 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 128.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Keskus kandis II jaotise – „Halduskulud” – jaoks ettenähtud assigneeringutest 2009. aastal üle 0,4 miljonit eurot (31 %), millest 0,3 miljonit eurot vastas väljamaksmata kulukohustustele enamasti seoses eelarveaasta 2010 tegevustega. III jaotise – „Tegevuskulud” – tühistatud maksete assigneeringud, mida hallatakse liigendatud assigneeringutega, ulatusid 1,6 miljoni euroni, moodustades 24 % kõikidest tegevuskulude assigneeringutest. Keskus peaks olemasolevate assigneeringute kasutamise maksimeerimiseks ja aastasuse põhimõtte paremaks järgimiseks jätkama programmitöö ja tegevuse järelevalve täiustamist. |
| --- | --- |

13.

Keskus kandis II jaotise – „Halduskulud” – jaoks ettenähtud assigneeringutest 2009. aastal üle 0,4 miljonit eurot (31 %), millest 0,3 miljonit eurot vastas väljamaksmata kulukohustustele enamasti seoses eelarveaasta 2010 tegevustega. III jaotise – „Tegevuskulud” – tühistatud maksete assigneeringud, mida hallatakse liigendatud assigneeringutega, ulatusid 1,6 miljoni euroni, moodustades 24 % kõikidest tegevuskulude assigneeringutest. Keskus peaks olemasolevate assigneeringute kasutamise maksimeerimiseks ja aastasuse põhimõtte paremaks järgimiseks jätkama programmitöö ja tegevuse järelevalve täiustamist.

| 14. | Keskus sai iga-aastaseid osamakseid, (12) mis kanti eelarvesse Norralt ja Islandilt saadud sihtotstarbeliste tuludena nende osalemise eest keskuse tegevuses. Perioodil 2007–2009 saadud osamakseid summas 1,2 miljonit eurot ei olnud kasutatud ja need kanti üle järgmistesse aastatesse. Keskus peaks võtma meetmeid, tagamaks et neid osamakseid kasutatakse igal aastal komisjoni toetuse määraga võrdselt. |
| --- | --- |

14.

Keskus sai iga-aastaseid osamakseid, (12) mis kanti eelarvesse Norralt ja Islandilt saadud sihtotstarbeliste tuludena nende osalemise eest keskuse tegevuses. Perioodil 2007–2009 saadud osamakseid summas 1,2 miljonit eurot ei olnud kasutatud ja need kanti üle järgmistesse aastatesse. Keskus peaks võtma meetmeid, tagamaks et neid osamakseid kasutatakse igal aastal komisjoni toetuse määraga võrdselt.

| 15. | 2009. aastal tehti 43 eelarvelist ümberpaigutamist summas 0,7 miljonit eurot ilma haldusnõukogu õigeaegse teavitamiseta. Peale selle ei esitatud haldusnõukogule kinnitamiseks eelarvejaotiste vahel tehtud ümberpaigutamisi, mis moodustasid üle 10 % selle aasta assigneeringust, mida näidati eelarvereal, kust ümberpaigutamised tehti (13). Seetõttu tuleks eelarve sihtotstarbelisuse ja läbipaistvuse põhimõtteid rangemini järgida. |
| --- | --- |

15.

2009. aastal tehti 43 eelarvelist ümberpaigutamist summas 0,7 miljonit eurot ilma haldusnõukogu õigeaegse teavitamiseta. Peale selle ei esitatud haldusnõukogule kinnitamiseks eelarvejaotiste vahel tehtud ümberpaigutamisi, mis moodustasid üle 10 % selle aasta assigneeringust, mida näidati eelarvereal, kust ümberpaigutamised tehti (13). Seetõttu tuleks eelarve sihtotstarbelisuse ja läbipaistvuse põhimõtteid rangemini järgida.

MUUD KÜSIMUSED

| 16. | Personalivaliku menetluste puhul ei olnud kehtestatud ei valikukriteeriumide osatähtsust ega miinimumtingimusi, mis kandidaatidel tuli täita, et pääseda kirjalikele testidele ja vestlustele (14). Peale selle määratleti kirjalike testide ja intervjuude küsimused pärast kandidaatide lühinimekirja koostamist. See praktika ohustas värbamismenetluste läbipaistvust. |
| --- | --- |

16.

Personalivaliku menetluste puhul ei olnud kehtestatud ei valikukriteeriumide osatähtsust ega miinimumtingimusi, mis kandidaatidel tuli täita, et pääseda kirjalikele testidele ja vestlustele (14). Peale selle määratleti kirjalike testide ja intervjuude küsimused pärast kandidaatide lühinimekirja koostamist. See praktika ohustas värbamismenetluste läbipaistvust.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (Thessaloniki)

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Nõukogu määruse
  (EMÜ) nr 337/75 artiklites 2 ja 3 määratud keskuse pädevus | Juhtimine | 2009. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused (peamised tulemused)

  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 1) | Keskuse eesmärgid

  Keskus on Euroopa Liidu kutseõppe ja hariduse keskus, mis edastab poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet eesmärgiga arendada selgemat käsitlust valdkonna praegustest suundumustest, võimaldamaks neil seeläbi teha otsuseid, mis varasemaga võrreldes toetavad paremini tulevikus võetavaid meetmeid.
  Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutse- ja täiendusõppe edendamisel ja arendamisel liidu tasandil. | Ülesanded







  — | Koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid; |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Nõukogu määruse

(EMÜ) nr 337/75 artiklites 2 ja 3 määratud keskuse pädevus

Juhtimine

2009. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused (peamised tulemused)

(2008. aasta andmed)

Liit rakendab kutseõppepoliitikat, mis toetab ja täiendab liikmesriikide meetmeid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust kutseõppe sisu ja korralduse eest.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 1)

Keskuse eesmärgid

Keskus on Euroopa Liidu kutseõppe ja hariduse keskus, mis edastab poliitilistele otsustajatele, teadlastele ja spetsialistidele teavet eesmärgiga arendada selgemat käsitlust valdkonna praegustest suundumustest, võimaldamaks neil seeläbi teha otsuseid, mis varasemaga võrreldes toetavad paremini tulevikus võetavaid meetmeid.

Keskus abistab Euroopa Komisjoni kutse- ja täiendusõppe edendamisel ja arendamisel liidu tasandil.

Ülesanded

—

Koguda valikdokumente ja analüüsida andmeid;

| — | aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele; |
| --- | --- |

—

aidata kaasa uurimistöö arendamisele ja koordineerimisele;

| — | levitada kasulikke dokumente ja teavet; |
| --- | --- |

—

levitada kasulikke dokumente ja teavet;

| — | edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes ; |
| --- | --- |

—

edendada ja toetada kooskõlastatud tegevust kutseõppe arendamisega seotud küsimustes ;

| — | tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana. |
| --- | --- |

—

tegutseda laiema ja erineva avalikkuse kohtumispaigana.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

Igast liikmesriigist:

| — | üks valitsuse esindaja; |
| --- | --- |

—

üks valitsuse esindaja;

| — | üks tööandjate organisatsioonide esindaja, |
| --- | --- |

—

üks tööandjate organisatsioonide esindaja,

| — | üks töövõtjate organisatsioonide esindaja ja kolm Euroopa Komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

üks töövõtjate organisatsioonide esindaja ja kolm Euroopa Komisjoni esindajat.

2.   Büroo

Koosseis

Eesistuja ja kolm haldusnõukogu aseeesistujat (üks igast grupist), üks koordinaator iga grupi kohta ja üks komisjoni esindaja.

3.   Direktor

Nimetab komisjon haldusnõukogu esitatud kandidaatide nimistust; vastutab keskuse juhtimise eest ja viib ellu haldusnõukogu ja juhatuse otsuseid.

4.   Siseaudit

Euroopa Komisjoni siseauditi talitus.

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmist kinnitav asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

18,53 miljonit eurot

(18,35 miljonit eurot).

Liidu osalus: (15): 97 % (97 %)

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

Töökohtade arv ametikohtade loetelus: 101 (99)

täidetud töökohad: 96 (97)

Muu personal:

| | lepingulised töötajad, 26 (25) |
| --- | --- |

lepingulised töötajad, 26 (25)

| | lähetuses viibivad riiklikud eksperdid 7 (6). |
| --- | --- |

lähetuses viibivad riiklikud eksperdid 7 (6).

Personal kokku: 129 (128)

Ülesanded

põhiülesanded: 88

haldus: 41

(2008. a: põhiülesanded: 87 haldus: 41)

Tööprogrammi 09 nelja prioriteetse valdkonna rakendamise tähtsamad elemendid (ELi kutseõppe ja -koolituse poliitikaga seotud teave, oskuste, pädevuste ja õppealaste väljakutsete ja suundumuste tõlgendamine, kutseõppe ja -koolituse osatähtsuse suurendamine): avaldati 2008. aasta poliitikaaruanne ning seda arutati märtsis korraldatud kõrgetasemelisel kohtumisel. Selle tulemused väljendavad Kopenhaageni protsessi arenguid ja annavad teavet edaspidise strateegia arutelu kohta. Koostöös Euroopa Komisjoni ja järgmise eesistujariigi Belgiaga koostatakse 2010. aasta aruannet. Saadeti välja küsimustikud, millesse olid esimest korda otse kaasatud sotsiaalpartnerid. Euroopa kutseõpe ja -koolitus, uuendati 23 riigi süsteemikirjeldusi. Meetmed kutseõppe ja -koolituse taastamiseks: majandussurutisest tulenevalt liikmesriikide poolt kogutud, analüüsitud ja Rootsi eesistumise ajal korraldatud konverentsidel levitatud. Mõlema eesistujariigiga tihedas koostöös valmistati ette kutseõppe ja -koolitusega seotud üritused ja nende sisu. Seoses oskustealase teabega tehti teemal „Uued kutseoskused uute töökohtade jaoks” koostööd Euroopa Komisjoniga (tulemused dokumendis „Uute töökohtade jaoks uued oskused. Tööturu vajaduste ja vajaminevate oskuste prognoosimine ja ühitamine”). Levitamine kõrgetasemelistel poliitikaga seotud üritustel (ELi parlament,, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, eesistujariigid, jne). Seda toetavad õppetulemustealane tegevus, mitteametliku õppetegevuse kinnitamine, kutseõppe ja haridusalaste standarditega seotud tegevus. Kutseõppe ja -koolituse valdkonna 2010. aasta haridus- ja koolitusteemasid toetatakse jätkuvalt. Toetatakse eelkõige Euroopa kvalifikatsioonide raamistiku rakendamist, mis toetab riiklike kvalifikatsiooniraamistike arendamist, Euroopa kutsehariduse ja -koolituse ainepunktide süsteemi (ECVET) / Euroopa kvaliteeditagamise võrdlusraamistiku (EQARF) ja suuniste väljatöötamist ja rakendamist, ning kutseõppe ja -koolitusega seotud õpetajate ja koolitajate toetamist. Europass: kodanike poolehoid kasvab pidevalt. Alates Europassi väljastamisest täidetakse üle 7 miljoni taotluse reaalajas, ca250 000 CV-d täidetakse reaalajas iga kuu. Neljanda teadusaruande avaldamine: kutseõppe ja -koolituse moderniseerimine; pidev töö eakamate töötajatega, aktiivne vananemine ning kutseõppe ja -koolituse rahastamine. Seoses innovatiivsete rahastamisskeemide, kulude jagamise ja (maksu)soodustustega tehtud töö levitamine õppijate ja ettevõtete seas. Kutseõppe ja -koolitusega seotud sotsiaalmajandusliku kasuga seotud uuringud kutseõppe ja -koolituse investeerimisotsuste toetamiseks. Õppereiside programmi edukas koordineerimine, mille käigus tehti üle 245 õppereisi õppeaastal 2008/2009. Kasutajatele suunatud kommunikatsioonistrateegia rakendamine, muutuvate nõuete täitmisega seoses minnakse üle elektroonilisele kirjastamisele, vähendatakse viivitusi ja tarbitakse säästlikumalt. Uue veebiportaali käivitamine 2009. aasta detsembris. Tulemuslikkuse hindamissüsteemi kavandamine lõpule viidud. Näitajad kajastavad väljundeid, tulemusi ja mõju. Tegevuspõhise eelarvestamise aruandes on vahendid esitatud vastavalt tegevustele.

Organisatsioonilise tasandi mõju 2009: Cedefopi mainiti 32s ELi poliitikadokumendis (2008: 21). Aasta tegevusaruanne 2009 sisaldab rohkem teavet ja hindamisnäitajaid.

Allikas: keskuse edastatud andmed.

KESKUSE VASTUSED

| 13. | Keskus võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks ja jätkab pingutusi ülekantud või tühistatud assigneeringute mahu vähendamiseks. Keskus käivitas juunis 2009 süsteemi, mille abil saab paremini jälgida III jaotise maksete assigneeringute kasutamist. Töötajaid on sellest teavitatud. |
| --- | --- |

13.

Keskus võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks ja jätkab pingutusi ülekantud või tühistatud assigneeringute mahu vähendamiseks. Keskus käivitas juunis 2009 süsteemi, mille abil saab paremini jälgida III jaotise maksete assigneeringute kasutamist. Töötajaid on sellest teavitatud.

| 14. | Mais 2010 kiitis keskus heaks kava, mis võimaldab 2013. aastaks olukorra lahendamist vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele. 2010. aasta eelarvesse on juba lisatud eelarveread, mis võimaldavad osamaksete üldist jaotamist. |
| --- | --- |

14.

Mais 2010 kiitis keskus heaks kava, mis võimaldab 2013. aastaks olukorra lahendamist vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele. 2010. aasta eelarvesse on juba lisatud eelarveread, mis võimaldavad osamaksete üldist jaotamist.

| 15. | Halduskoormuse kergendamiseks oli suhteliselt väikeste summadega eelarveridade rohkuse tõttu haldusnõukogu kinnitus vajalik üksnes juhul, kui ülekandesumma oli suurem kui 10 % peatüki summast. Juunis 2010 teatas keskus haldusnõukogule 2009. ja 2010. aasta ülekannetest ning teatab ka edaspidi regulaarselt kõikidest ülekannetest. |
| --- | --- |

15.

Halduskoormuse kergendamiseks oli suhteliselt väikeste summadega eelarveridade rohkuse tõttu haldusnõukogu kinnitus vajalik üksnes juhul, kui ülekandesumma oli suurem kui 10 % peatüki summast. Juunis 2010 teatas keskus haldusnõukogule 2009. ja 2010. aasta ülekannetest ning teatab ka edaspidi regulaarselt kõikidest ülekannetest.

| 16. | Keskus vaatab läbi vabade töökohtade teated, et nendes oleks selgelt märgitud eelvaliku tegemise kriteeriumid. Vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele koostab keskus alates juunist 2010 kirjalike katsete ja töövestluste küsimused enne eelvalikut. |
| --- | --- |

16.

Keskus vaatab läbi vabade töökohtade teated, et nendes oleks selgelt märgitud eelvaliku tegemise kriteeriumid. Vastavalt kontrollikoja tähelepanekutele koostab keskus alates juunist 2010 kirjalike katsete ja töövestluste küsimused enne eelvalikut.

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 11. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 25. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.cedefop.europa.eu/about/budget_discharge.asp.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Väärtus: ligikaudu 0,4 miljonit eurot aastas.

12

(13)  Seitsmest eelarvejaotistevahelisest ümberpaigutamisest kaks (koguväärtus: 25 000 eurot ja 31 360 eurot).

13

(14)  Auditeeriti nelja personalivaliku menetlust ning leitud probleemid olid süstemaatilised.

14

(15)  Märkus: liidu osalus sisaldab nii liidu toetust kui BRS (2008. aasta tabel ei sisalda lisaeelarvet (BRS) ning seetõttu on protsentuaalne kogusumma vaid 93 %).

15

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/137

---

ARUANNE

Euroopa Politseikolledži eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos kolledži vastustega

2010/C 338/24

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 138 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–13 | 138 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 14–15 | 139 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 16–19 | 139 |
| Tabel... | 141 |
| Kolledži vastused... | 143 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

138

KINNITAV AVALDUS ...

3–13

138

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

14–15

139

MUUD KÜSIMUSED ...

16–19

139

Tabel...

141

Kolledži vastused...

143

SISSEJUHATUS

| 1. | Bramshillis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž”) loodi nõukogu otsusega 2000/820/JSK, mis tunnistati kehtetuks 2005. aastal ja asendati nõukogu otsusega 2005/681/JSK (1). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (2). |
| --- | --- |

1.

Bramshillis asuv Euroopa Politseikolledž (edaspidi „kolledž”) loodi nõukogu otsusega 2000/820/JSK, mis tunnistati kehtetuks 2005. aastal ja asendati nõukogu otsusega 2005/681/JSK (1). Kolledži ülesanne on toimida võrgustikuna ja ühendada liikmesriikide politseinike koolitusasutusi, et koolitada politsei vanemametnikke vastavalt ühtsetele standarditele (2).

| 2. | Kolledži 2009. aasta eelarve suurus oli 8,8 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 8,7 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas kolledžis 28 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 27. |
| --- | --- |

2.

Kolledži 2009. aasta eelarve suurus oli 8,8 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 8,7 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas kolledžis 28 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 27.

13.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 13. | Kontrollikoja hinnangul on kolledži 2009. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud (välja arvatud punktides 11 ja 12 esile tõstetud asjaolud) kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Kontrollikoja hinnangul on kolledži 2009. aasta 31. detsembril lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tehingud (välja arvatud punktides 11 ja 12 esile tõstetud asjaolud) kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 14. | 2010. aastasse kanti üle rohkem kui 3,8 miljoni euro väärtuses 2009. aasta makseassigneeringuid (C1), mis moodustavad üldeelarvest 43 %. Lisaks tuli tühistada 46 % 2008. aastast üle kantud assigneeringuid (C8). Selline eelarveaastale 2008 sarnane olukord (18) näitab olulisi ja korduvaid puudusi eelarve täitmise kavandamisel ja selle täitmise üle tehtavas järelevalves ning on vastuolus aastasuse põhimõttega. |
| --- | --- |

14.

2010. aastasse kanti üle rohkem kui 3,8 miljoni euro väärtuses 2009. aasta makseassigneeringuid (C1), mis moodustavad üldeelarvest 43 %. Lisaks tuli tühistada 46 % 2008. aastast üle kantud assigneeringuid (C8). Selline eelarveaastale 2008 sarnane olukord (18) näitab olulisi ja korduvaid puudusi eelarve täitmise kavandamisel ja selle täitmise üle tehtavas järelevalves ning on vastuolus aastasuse põhimõttega.

| 15. | 2009. aasta esialgse raamatupidamise aastaaruande koostamisel täheldati märkimisväärseid viivitusi ja vigu. 2009. aasta lõpus oli töötlemata arveid kokku 900 000 euro väärtuses. Sellise olukorra põhjustasid finantsidega seotud töökohustuste ebarahuldav jaotamine, nõrgad sisekontrollimenetlused ning raskused finantsküsimustes ja raamatupidamises kvalifitseeritud ja kogenud töötajate värbamisel ja tööl hoidmisel. |
| --- | --- |

15.

2009. aasta esialgse raamatupidamise aastaaruande koostamisel täheldati märkimisväärseid viivitusi ja vigu. 2009. aasta lõpus oli töötlemata arveid kokku 900 000 euro väärtuses. Sellise olukorra põhjustasid finantsidega seotud töökohustuste ebarahuldav jaotamine, nõrgad sisekontrollimenetlused ning raskused finantsküsimustes ja raamatupidamises kvalifitseeritud ja kogenud töötajate värbamisel ja tööl hoidmisel.

MUUD KÜSIMUSED

| 16. | Aasta lõpus ei olnud kolledž veel rakendanud kõikide tegevusvaldkondade erandite registreerimise menetlust, mida Euroopa Komisjoni siseauditi talitus (19) on mitmel korral nõudnud. |
| --- | --- |

16.

Aasta lõpus ei olnud kolledž veel rakendanud kõikide tegevusvaldkondade erandite registreerimise menetlust, mida Euroopa Komisjoni siseauditi talitus (19) on mitmel korral nõudnud.

| 17. | Personalivaliku menetluste puhul ei kehtestatud eelnevalt nõudeid, mida intervjuule kutsutavad kandidaadid peavad täitma, ega neid, mis on vajalikud kandidaatide lülitamiseks reservnimekirja. Valimiskomisjonid kehtestasid kõnealused nõuded alles pärast kandidaatide hindamist ja nende pingerea koostamist. Menetluste dokumentatsioon oli ebapiisav ja intervjuu küsimused koostati sageli alles pärast avalduste läbivaatamist. Sellised tavad ohustasid värbamismenetluste läbipaistvust. |
| --- | --- |

17.

Personalivaliku menetluste puhul ei kehtestatud eelnevalt nõudeid, mida intervjuule kutsutavad kandidaadid peavad täitma, ega neid, mis on vajalikud kandidaatide lülitamiseks reservnimekirja. Valimiskomisjonid kehtestasid kõnealused nõuded alles pärast kandidaatide hindamist ja nende pingerea koostamist. Menetluste dokumentatsioon oli ebapiisav ja intervjuu küsimused koostati sageli alles pärast avalduste läbivaatamist. Sellised tavad ohustasid värbamismenetluste läbipaistvust.

| 18. | Kahel juhul (20) oli võimatu teha kindlaks, kas edukad kandidaadid täitsid nõutava töökogemuse kestuse nõude. Nendest kahest ühel juhul (21) tegi valimiskomisjon otsuse ainuüksi elulookirjelduse põhjal. Ühel teisel juhul (22) ei täitnud edukad kandidaadid töökogemuse miinimumnõudeid. Veel ühel juhul (23) lubati juhtimisvastutusega töötajal asuda väljaspool Ühendkuningriiki, kuid töötada kolledži Bramshillis paiknevates hoonetes piiratud päevade ulatuses aastas. Kolledž hüvitas reisikulud. Lisaks ei läbinud kõnealune töötaja katseaega. Personalieeskirjade kohaselt ei ole sellised tavad lubatud ja on ebaseaduslikud. |
| --- | --- |

18.

Kahel juhul (20) oli võimatu teha kindlaks, kas edukad kandidaadid täitsid nõutava töökogemuse kestuse nõude. Nendest kahest ühel juhul (21) tegi valimiskomisjon otsuse ainuüksi elulookirjelduse põhjal. Ühel teisel juhul (22) ei täitnud edukad kandidaadid töökogemuse miinimumnõudeid. Veel ühel juhul (23) lubati juhtimisvastutusega töötajal asuda väljaspool Ühendkuningriiki, kuid töötada kolledži Bramshillis paiknevates hoonetes piiratud päevade ulatuses aastas. Kolledž hüvitas reisikulud. Lisaks ei läbinud kõnealune töötaja katseaega. Personalieeskirjade kohaselt ei ole sellised tavad lubatud ja on ebaseaduslikud.

| 19. | Eelarveaastaid 2007 ja 2008 (24) käsitlevates aruannetes tõi kontrollikoda välja juhtumid, kus assigneeringuid kasutati erakulude katmiseks. Kolledž vastas mitmel korral, et väljastpoolt kolledžit pärit ettevõte viib läbi järelkontrolli. Auditi tegemise ajaks (juuni lõpp 2010) sellist kontrolli ei olnud veel tehtud. |
| --- | --- |

19.

Eelarveaastaid 2007 ja 2008 (24) käsitlevates aruannetes tõi kontrollikoda välja juhtumid, kus assigneeringuid kasutati erakulude katmiseks. Kolledž vastas mitmel korral, et väljastpoolt kolledžit pärit ettevõte viib läbi järelkontrolli. Auditi tegemise ajaks (juuni lõpp 2010) sellist kontrolli ei olnud veel tehtud.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Politseikolledž (Bramshill)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Nõukogu otsusega 2005/681/JSK määratud kolledži pädevus | Juhtimine | 2009. aastal kolledži käsutusse antud ressursid | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Õigusaktide ühtlustamine







  1. | Liit seab kõikide liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vahel sisse politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Nõukogu otsusega 2005/681/JSK määratud kolledži pädevus

Juhtimine

2009. aastal kolledži käsutusse antud ressursid

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Õigusaktide ühtlustamine

1.

Liit seab kõikide liikmesriikide pädevate asutuste, sealhulgas politsei-, tolli- ja teiste õiguskaitseasutuste vahel sisse politseikoostöö, mis hõlmab kuritegude ennetamist, avastamist.

| 2. | Lõikes 1 osutatud eesmärgil võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid seoses:
  ... |
| --- | --- |

2.

Lõikes 1 osutatud eesmärgil võivad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kehtestada meetmeid seoses:

...

| b) | personali koolitamise toetamisega ning personali vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga; |
| --- | --- |

b)

personali koolitamise toetamisega ning personali vahetamise, seadmete kasutamise ja kriminalistikauuringute alase koostööga;

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 87)

Eesmärgid

Kolledži eesmärk on aidata koolitada liikmesriikide politsei vanemametnikke, optimeerides koostööd kolledži eri asutuste vahel. Kolledž toetab ja arendab Euroopa põhimõtteid seoses peamiste, eelkõige piiriüleste probleemidega, millega liikmesriigid kuritegevuse vastu võitlemisel, kuritegude ennetamisel ning korrakaitse ja avaliku julgeoleku tagamisel silmitsi seisavad.

Ülesanded

| — | Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

—

Suurendada teadmisi teiste liikmesriikide siseriiklike politseisüsteemide ja -struktuuride ning piiriülese politseikoostöö kohta Euroopa Liidus.

| — | Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:






  a) | Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle; |
| --- | --- | --- |

—

Parandada teadmisi rahvusvaheliste ja liidu dokumentide kohta, eelkõige järgmistes valdkondades:

a)

Euroopa Liidu institutsioonid, nende toimimine ja roll, samuti Euroopa Liidu otsustusmehhanismid ja õigusaktid, eelkõige nende tähendus õiguskaitsealasele koostööle;

| b) | Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega; |
| --- | --- |

b)

Europoli eesmärgid, struktuur ja toimimine, samuti koostöö laiendamise võimalused Europoli ja liikmesriikide asjaomaste õiguskaitseorganite vahel võitluses organiseeritud kuritegevusega;

| c) | Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine. |
| --- | --- |

c)

Eurojusti eesmärgid, struktuur ja toimimine.

| — | Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele. |
| --- | --- |

—

Pakkuda asjakohast koolitust seoses demokraatlike tagatiste austamisega, rõhutades eriti õigust kaitsele.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis:

| — | üks delegatsioon igast liikmesriigist.
  Igal delegatsioonil on üks hääl. Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja Europoli esindajad kutsutakse istungitele osalema ilma hääleõiguseta vaatlejatena. |
| --- | --- |

—

üks delegatsioon igast liikmesriigist.

Igal delegatsioonil on üks hääl. Komisjoni, Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ja Europoli esindajad kutsutakse istungitele osalema ilma hääleõiguseta vaatlejatena.

2.   Direktor

Vastutab kolledži juhtimise eest; nimetatakse ametisse ja vabastatakse ametist haldusnõukogu poolt.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Siseaudit

Komisjoni siseaudititalitus.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

8,8 miljonit eurot.

Personal

2009. aasta alguses oli kolledži ametikohtade loetelus 26 ametikohta ja 2 lähetuses viibivat riiklikku eksperti.

Kursused ja seminarid

Kolledž korraldas 88 kursust, seminari ja konverentsi. Esialgsete näitajate kohaselt üldine rahulolu kolledži tegevustega võrreldes eelmise aastaga kasvas. Suurenes koolitajate arv (841-le). Kolledži üritustel oli osalejaid 1997. Kolledži sekretariaat korraldas võrgustiku toetamiseks 7 üritust ja alustas uut kursusejuhendajate instrumentaalprogrammi selleks, et toetada võrgustikku kolledži tegevuste rakendamisel.

Välissuhted

Kolledž allkirjastas koostöölepingu Frontexiga juunis 2009 ning algatas vastastikuse mõistmise memorandumi Eurojusti ja ENFSIga (kohtuekspertiisi instituutide Euroopa võrgustik). Konverents Venemaaga toimus juunis 2009.

Ühtsed väljaõppekavad

Liikmesriikides rakendamiseks võeti kasutusele neli ühtset väljaõppekava: Europol, politsei eetika ja korruptsiooni vältimine, perevägivald (I & II) ning inimkaubandus.

Hindamine

Käivitus kursuse järelhindamise pilootprojekt, esimest korda kasutas kolledž veebipõhist uuringukeskkonda (LimeSurvey).

Teadus- ja uurimistegevus

Ilmus kolledži uue teadusuuringute ja teadusalase bülletääni esimene väljaanne; korraldati esimene teadusuuringute sümpoosion („Tegutsemine suursündmuste ajal”) ja esimene teadusuuringute ja teaduse valdkonna korrespondentide kohtumine.

Projekt „Euromed Police II”

Korraldati kolm seminari (kaks narkokaubanduse ja üks inimkaubanduse alal), üks õppekülastus (inimkaubandus) ja üks Euroopa-Vahemere partnerlusriikide (MEDA) ja ELi liikmesriikide politsei peadirektorite kohtumine.

Vahetusprogramm

2009. aastal sai alguse üheaastane kolledži vahetusprogramm, milles osaleb 21 liikmesriiki ja üks kandidaatriik. Esmatähtsad teemad on ühiskondlik korravalve või organiseeritud kuritegevus (politsei vanemametnikud) ja õpikeskkond (koolitajad).

Elektrooniline võrgustik (e-Net)

Kolledži veebilehe külastajate arv oli 76 000, mis on 74 000 võrra rohkem kui eelmisel aastal, ja registreeritud kasutajate arv kasvas 903 võrra. Käivitus kolledži õppekorraldussüsteem, mis annab kõigile kolledži võrgustiku kasutajatele vahendid selleks, et korraldada ja edendada kursuseid ja seminare ning töökohal toimuvat e-õpet. Käivitus kolledži dokumendihaldussüsteem, mis võimaldab erinevatel kasutajatel võrgustiku kaudu dokumente samaaegselt hallata.

Allikas: kolledži edastatud teave.

EUROOPA POLITSEIKOLLEDŽI (CEPOL) VASTUSED

| 11. | Pärast viidatud lepingute sõlmimist on kolledži hankemenetlusi täiustatud ja viidud kohaldatavate määrustega vastavusse. On määratud hangetega tegelev ametnik ja 8. juunil 2010 kinnitati direktori otsusega nr 002/2010 hangete korraldamise juhend, mis sisaldab malldokumente ja kontroll-loendeid. |
| --- | --- |

11.

Pärast viidatud lepingute sõlmimist on kolledži hankemenetlusi täiustatud ja viidud kohaldatavate määrustega vastavusse. On määratud hangetega tegelev ametnik ja 8. juunil 2010 kinnitati direktori otsusega nr 002/2010 hangete korraldamise juhend, mis sisaldab malldokumente ja kontroll-loendeid.

| 12. | Kolledžile teatati märtsis 2010, et Euroopa Komisjon pidas kolledži finantsmäärust juriidiliselt kehtivaks, v.a sätted, milles käsitletakse õppemooduli nõustajate ja haridusekspertide töölepinguid. Aprillis 2010 esitas kolledž komisjonile ametliku palve teha talle finantseeskirjade kohaldamisel erand. 2010. aastal ei ole liikmesriikidega sõlmitud õppemooduli nõustajate ja haridusekspertide saatmise kohta ühtegi lepingut. |
| --- | --- |

12.

Kolledžile teatati märtsis 2010, et Euroopa Komisjon pidas kolledži finantsmäärust juriidiliselt kehtivaks, v.a sätted, milles käsitletakse õppemooduli nõustajate ja haridusekspertide töölepinguid. Aprillis 2010 esitas kolledž komisjonile ametliku palve teha talle finantseeskirjade kohaldamisel erand. 2010. aastal ei ole liikmesriikidega sõlmitud õppemooduli nõustajate ja haridusekspertide saatmise kohta ühtegi lepingut.

| 14. | Alates märtsist 2010 on igal nädalal finantsjuhtimise koosolek, et parandada eelarve täitmist ja selle kontrollimist. Peale selle on komisjoni toel parandatud eelarve kavandamist. Edasised täiendused on kavas kasutusele võtta seoses kolledži mitmeaastase tegevusplaaniga. |
| --- | --- |

14.

Alates märtsist 2010 on igal nädalal finantsjuhtimise koosolek, et parandada eelarve täitmist ja selle kontrollimist. Peale selle on komisjoni toel parandatud eelarve kavandamist. Edasised täiendused on kavas kasutusele võtta seoses kolledži mitmeaastase tegevusplaaniga.

| 15. | Kontrollikoja märgitud probleemide vältimiseks vaadatakse läbi ja parandatakse pidevalt rahalisi töövoogusid, protsesse ja menetlusi, samuti töötajate ülesandeid ja kohustusi. Komisjonilt ja nõustajatelt on saadud ekspertnõu. Maksete hilinemise probleem lahendatakse peagi. On alustatud värbamismenetlusi, et võtta tööle võtmetähtsusega finantsametnikud, nende ametikohtade valikukriteeriumid on asjakohaselt läbi vaadatud. |
| --- | --- |

15.

Kontrollikoja märgitud probleemide vältimiseks vaadatakse läbi ja parandatakse pidevalt rahalisi töövoogusid, protsesse ja menetlusi, samuti töötajate ülesandeid ja kohustusi. Komisjonilt ja nõustajatelt on saadud ekspertnõu. Maksete hilinemise probleem lahendatakse peagi. On alustatud värbamismenetlusi, et võtta tööle võtmetähtsusega finantsametnikud, nende ametikohtade valikukriteeriumid on asjakohaselt läbi vaadatud.

| 16. | 2010. aastal töötati välja erandite registreerimise uus menetlus ja see võeti vastu direktori 21. juuni 2010. aasta otsusega nr 010/2010. |
| --- | --- |

16.

2010. aastal töötati välja erandite registreerimise uus menetlus ja see võeti vastu direktori 21. juuni 2010. aasta otsusega nr 010/2010.

| 17. | Personalivaliku menetlused on nüüd läbi vaadatud ja neid on täiustatud. Kolledži värbamismenetluse juhend jõustus direktori otsusega nr 004/2010 ning see viis menetlused kooskõlla personalieeskirjade ja parima tavaga. |
| --- | --- |

17.

Personalivaliku menetlused on nüüd läbi vaadatud ja neid on täiustatud. Kolledži värbamismenetluse juhend jõustus direktori otsusega nr 004/2010 ning see viis menetlused kooskõlla personalieeskirjade ja parima tavaga.

| 18. | Kehtestatud uued värbamismenetlused tagavad tulevikus vigade vältimise ja eeskirjadest kinnipidamise. Lisaks on paranenud personaliteabe kontroll, mis tagab kutseks vajaliku kogemuse ja soovituste läbivaatamise ja toimikusse kandmise enne kandidaadi ametisse määramist. Kõik uued töötajad peavad nüüdsest läbima katseperioodi. Tööleping, mis võimaldab töötajal elada väljaspool Ühendkuningriiki, lõpeb septembris 2010 ja seda ei pikendata. 2009. aasta märtsist alates ei ole reisikulusid hüvitatud. |
| --- | --- |

18.

Kehtestatud uued värbamismenetlused tagavad tulevikus vigade vältimise ja eeskirjadest kinnipidamise. Lisaks on paranenud personaliteabe kontroll, mis tagab kutseks vajaliku kogemuse ja soovituste läbivaatamise ja toimikusse kandmise enne kandidaadi ametisse määramist. Kõik uued töötajad peavad nüüdsest läbima katseperioodi. Tööleping, mis võimaldab töötajal elada väljaspool Ühendkuningriiki, lõpeb septembris 2010 ja seda ei pikendata. 2009. aasta märtsist alates ei ole reisikulusid hüvitatud.

| 19. | 2009. aastal võttis kolledž mitu meedet, mille tulemusena nõuti sisse 17 612,91 naelsterlingit, järelkontrolli ei ole veel tehtud. Nõutud auditi hankeprotsess algas 2010. aasta juulis. |
| --- | --- |

19.

2009. aastal võttis kolledž mitu meedet, mille tulemusena nõuti sisse 17 612,91 naelsterlingit, järelkontrolli ei ole veel tehtud. Nõutud auditi hankeprotsess algas 2010. aasta juulis.

---

(1)  ELT L 256, 1.10.2005, lk 63.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte kolledži pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.07.2008, lk 23), ning on tervikuna kolledži finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 5. juulil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 13. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja https://www.cepol.europa.eu/index.php?id=final-accounts

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Renditööjõuga seonduvad teenused (292 000 eurot), mobiilsideteenused (11 111 eurot), kirjatarvete hankimine (12 000 eurot) ja taksoteenused (29 000 eurot).

12

(13)  Kulleriteenuste hankemenetlus, 11 000 eurot.

13

(14)  Punkt 14 (ELT C 304, 15.12.2009, lk 124).

14

(15)  2008. aasta läbivaadatud finantsmäärus.

15

(16)  Seda nõuti raamfinantsmääruse artikli 1 kohaselt, kuna need sätted ei taganud konkurentsi, võimaldades üldiste hankemenetluste eeskirju ja nende aluseks olevat tõelise konkurentsi põhimõtet oluliselt eirata.

16

(17)  Projekti alustamisest alates oli hinnanguline üldsumma 200 000 eurot, millest 34 800 eurot on seotud 2009. aastaga.

17

(18)  Punkt 16 lk 124.

18

(19)  Komisjoni siseauditi talitus on ka kolledži siseaudiitoriks.

19

(20)  Teated vaba ametikoha kohta CEPOL/2008/TA/001 ja CEPOL/2008/TA/007.

20

(21)  Teade vaba ametikoha kohta CEPOL/2008/TA/001.

21

(22)  Teade vaba ametikoha kohta CEPOL/2008/TA/005.

22

(23)  Euromed/Meda II projektijuhi tööleping.

23

(24)  ELT C 311, 5.12.2008, lk 136 (punkt 15), ja ELT C 304, 15.12.2009, lk 124 (punkt 21).

24

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/144 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/144

---

ARUANNE

Eurojusti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos Eurojusti vastustega

2010/C 338/25

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 145 |
| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 145 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13 | 146 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 14 | 146 |
| Tabel... | 147 |
| Eurojusti vastused... | 148 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

145

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ...

3–12

145

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13

146

MUUD KÜSIMUSED ...

14

146

Tabel...

147

Eurojusti vastused...

148

SISSEJUHATUS

| 1. | Haagis asuv Eurojust loodi nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK, (1) et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada mitmete liikmesriikide ning ka mitteliikmesriikide territooriumil läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist (2). |
| --- | --- |

1.

Haagis asuv Eurojust loodi nõukogu otsusega nr 2002/187/JSK, (1) et tugevdada võitlust raske organiseeritud kuritegevuse vastu. Selle eesmärk on parandada mitmete liikmesriikide ning ka mitteliikmesriikide territooriumil läbiviidava uurimise ja kohtu alla andmise koordineerimist (2).

| 2. | Peale esimese lisaeelarve vastuvõtmist oli Eurojusti 2009. aasta lõplik eelarve 28,2 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 24,8 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas Eurojustis 248 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 222. |
| --- | --- |

2.

Peale esimese lisaeelarve vastuvõtmist oli Eurojusti 2009. aasta lõplik eelarve 28,2 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 24,8 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas Eurojustis 248 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 222.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Kontrollikoja 2007. ja 2008. aasta eriaruannetes (12) juhiti tähelepanu Eurojusti täitmata ametikohtade kõrgele määrale (vastavalt 33 % ja 26 %). 2009. aastal ei olnud koostatud värbamisplaani. Selle tulemusel on täitmata ametikohtade määr endiselt kõrge (aasta lõpu seisuga 24 %). Lisaks oli kuuest keskastmejuhi (osakonnajuhataja) ametikohast kolm täidetud Eurojusti töötajatest ajutiste kohusetäitjatega. Selline olukord viitas raskusetele nii töötajate leidmisel ja hoidmisel kui ka jätkuvatele puudustele värbamise kavandamisel. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoja 2007. ja 2008. aasta eriaruannetes (12) juhiti tähelepanu Eurojusti täitmata ametikohtade kõrgele määrale (vastavalt 33 % ja 26 %). 2009. aastal ei olnud koostatud värbamisplaani. Selle tulemusel on täitmata ametikohtade määr endiselt kõrge (aasta lõpu seisuga 24 %). Lisaks oli kuuest keskastmejuhi (osakonnajuhataja) ametikohast kolm täidetud Eurojusti töötajatest ajutiste kohusetäitjatega. Selline olukord viitas raskusetele nii töötajate leidmisel ja hoidmisel kui ka jätkuvatele puudustele värbamise kavandamisel.

MUUD KÜSIMUSED

| 14. | Töötajate valikumenetluste puhul ei olnud eelnevalt kindlaks määratud tingimusi, mille alusel kandidaadid töövestlusele kutsuti või hiljem reservnimekirja kanti. Need tingimused määratleti valimiskomisjoni poolt alles peale kandidaatide hindamist ja paremusjärjestuse koostamist. Lisaks ei võetud kandidaatide lõplikul hindamisel arvesse tähtsaid tingimusi (nt asjakohane ülikoolidiplom ning erialane kogemus), mis olid esitatud vabade ametikohtade teadetes, ning hindamine viidi läbi vaid kirjalike ning suuliste testide tulemuste põhjal. Selline tegevus seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse. |
| --- | --- |

14.

Töötajate valikumenetluste puhul ei olnud eelnevalt kindlaks määratud tingimusi, mille alusel kandidaadid töövestlusele kutsuti või hiljem reservnimekirja kanti. Need tingimused määratleti valimiskomisjoni poolt alles peale kandidaatide hindamist ja paremusjärjestuse koostamist. Lisaks ei võetud kandidaatide lõplikul hindamisel arvesse tähtsaid tingimusi (nt asjakohane ülikoolidiplom ning erialane kogemus), mis olid esitatud vabade ametikohtade teadetes, ning hindamine viidi läbi vaid kirjalike ning suuliste testide tulemuste põhjal. Selline tegevus seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Eurojust (Haag)

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/187/JSK määratletud Eurojusti pädevus | Juhtimine | Eurojusti käsutusse antud ressursid 2009. aastal

  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused
  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Eurojusti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide asutuste ja Europoli läbi viidud uurimistoimingute ja hangitud teabe põhjal riikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste tegevuse koordineerimist ja koostööd raskete kuritegude puhul, mis puudutavad kahte või enamat liikmesriiki või nõuavad ühistel alustel läbi viidavaid süüdistuse ettevalmistamisega seotud toiminguid.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85) | Eesmärgid


  Eurojusti otsuse artikkel 3







  — | Ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist uurimise ja kohtu alla andmise osas. |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuses 2002/187/JSK määratletud Eurojusti pädevus

Juhtimine

Eurojusti käsutusse antud ressursid 2009. aastal

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

(2008. aasta andmed)

Eurojusti ülesanne on toetada ja tõhustada liikmesriikide asutuste ja Europoli läbi viidud uurimistoimingute ja hangitud teabe põhjal riikide uurimise ja süüdistuse ettevalmistamise eest vastutavate asutuste tegevuse koordineerimist ja koostööd raskete kuritegude puhul, mis puudutavad kahte või enamat liikmesriiki või nõuavad ühistel alustel läbi viidavaid süüdistuse ettevalmistamisega seotud toiminguid.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 85)

Eesmärgid

Eurojusti otsuse artikkel 3

—

Ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist koordineerimist uurimise ja kohtu alla andmise osas.

| — | Arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada teabevahetust ning rahvusvaheliste vastastikuste õigusabi- ja väljaandmistaotluste täitmist. |
| --- | --- |

—

Arendada koostööd liikmesriikide pädevate asutuste vahel, eelkõige selleks, et hõlbustada teabevahetust ning rahvusvaheliste vastastikuste õigusabi- ja väljaandmistaotluste täitmist.

| — | Toetada liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisel. |
| --- | --- |

—

Toetada liikmesriikide pädevaid asutusi uurimise ja kohtu alla andmise korraldamisel.

| — | Anda abi menetluste puhul, mis hõlmavad üht liikmesriiki ja üht mitteliikmesriiki. |
| --- | --- |

—

Anda abi menetluste puhul, mis hõlmavad üht liikmesriiki ja üht mitteliikmesriiki.

| — | Anda abi menetluste osas, mis hõlmavad üht liikmesriiki ja liitu. |
| --- | --- |

—

Anda abi menetluste osas, mis hõlmavad üht liikmesriiki ja liitu.

Ülesanded

Eurojusti otsuse artiklid 5, 6 ja 7

Koostöö organiseerimiseks eri riikide õigussüsteemide vahel tegutseb Eurojust kas:

| — | liikmesriikidest määratud liikmete kaudu või |
| --- | --- |

—

liikmesriikidest määratud liikmete kaudu või

| — | kolleegiumina. |
| --- | --- |

—

kolleegiumina.

Kui asjaomase liikmesriigi pädevad asutused otsustavad mitte täita Eurojusti poolt kolleegiumina väljastatud taotlust, esitavad nad Eurojustile sellise otsuse põhjendused.

1.   Kolleegium vastutab Eurojusti organisatsiooni ja toimimise eest.

2.   Kolleegiumi kuuluvad igast liikmesriigist saadetud liikmed, kes on nimetatud vastavalt selle riigi õigussüsteemile ja kes on kas prokurörid, kohtunikud või võrdväärse pädevusega politseiametnikud.

3.   Kolleegium valib presidendi liikmesriikide liikmete hulgast.

4.   Ühine järelevalveasutus kontrollib isikuandmete töötlemist.

5.   Haldusdirektori määrab ühehäälselt ametisse kolleegium.

6.   Välisaudit

Kontrollikoda.

7.   Eelarve täitmist kinnitav asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

26,4 miljonit eurot toetust, millele lisandus 1,8 miljonit eurot sihtotstarbelist tulu (24,8 miljonit eurot toetust)

Personali suurus 31. detsembri 2009 seisuga

185 (175) kavandatud ametikohtade loetelus,

millest täidetud töökohti:

| | 141 (130) |
| --- | --- |

141 (130)

| | + |
| --- | --- |

+

60 (43) muud ametikohta:

| | 32 lepingulist töötajat, |
| --- | --- |

32 lepingulist töötajat,

| | 18 lähetuses viibivat riiklikku ekspert, 10 asutuse töötajat |
| --- | --- |

18 lähetuses viibivat riiklikku ekspert, 10 asutuse töötajat

47 (49) muud töötajat:

| | 27 liikmesriikide liiget, |
| --- | --- |

27 liikmesriikide liiget,

| | 2 sideprokuröri, |
| --- | --- |

2 sideprokuröri,

| | 12 saadikut ja 6 assistenti |
| --- | --- |

12 saadikut ja 6 assistenti

Personal kokku: 248 (222)

Ülesanded

Põhitegevus: 131 (117)

Haldusülesanded: 89 (80)

Mitmesugused ülesanded: 28 (25)

Koordineerimiskoosolekute arv

132 (132),

mis tegelesid

standardjuhtumitega: 1 222(1 025)

keeruliste juhtumitega: 150 (168)

Juhtumid kokku:

1 372(1 193)

Pettused: 612 (810)

Pettused (%): 45 % (68 %)

Uimastikaubandus: 230 (223)

Uimastikaubandus (%): 17 % (19 %)

Terrorism: 19 (23)

Terrorism (%): 14 % (2 %)

Mõrvad: 90 (86)

Mõrvad (%): 6 % (7 %)

Inimkaubandus:

74 (83)

Inimkaubandus (%):

5 % (7 %)

Allikas: Eurojusti edastatud teave.

EUROJUSTI VASTUSED

| 13. | Eurojust tunnistab kontrollikoja märkusi. Värbamisplaan valmistati 2009. aasta lõpu poole värbamistegevuseks 2010. aastal, et tagada värbamisprotseduuride mahajäämuse oluline vähenemine 2010. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

13.

Eurojust tunnistab kontrollikoja märkusi. Värbamisplaan valmistati 2009. aasta lõpu poole värbamistegevuseks 2010. aastal, et tagada värbamisprotseduuride mahajäämuse oluline vähenemine 2010. aasta lõpuks.

| 14. | Eurojust tunnistab kontrollikoja otsuseid. Alates 1. märtsist 2010 on künnised, mida kohataotlejad peavad ületama intervjuukutse saamiseks, ja künnised, mis tuleb ületada reservnimekirja kandmiseks, eelnevalt kinnitatud. Kohataotlejate lõplikul hindamisel määrab Eurojust igale elemendile tähtsuse ja kaalu ning alustab holistilise lähenemisviisi rakendamist personali valiku protseduuridele. |
| --- | --- |

14.

Eurojust tunnistab kontrollikoja otsuseid. Alates 1. märtsist 2010 on künnised, mida kohataotlejad peavad ületama intervjuukutse saamiseks, ja künnised, mis tuleb ületada reservnimekirja kandmiseks, eelnevalt kinnitatud. Kohataotlejate lõplikul hindamisel määrab Eurojust igale elemendile tähtsuse ja kaalu ning alustab holistilise lähenemisviisi rakendamist personali valiku protseduuridele.

---

(1)  28. veebruari 2002. aasta otsus, millega moodustatakse Eurojust (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1).

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte Eurojusti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna Eurojusti finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 15. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 29. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.eurojust.europa.eu/adm_budg_finance.htm.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Vt 2008. aasta aastaaruande punkt 14 (ELT C 304, 15.12.2009, lk 131) ja 2007. aasta aastaaruande punkt 9 (ELT C 311, 5.12.2009, lk 142).

12

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/149 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/149

---

ARUANNE

Euroopa Koolitusfondi eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

2010/C 338/26

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 150 |
| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 150 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13 | 151 |
| Tabel ... | 152 |
| Fondi vastused ... | 154 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

150

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ...

3–12

150

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13

151

Tabel ...

152

Fondi vastused ...

154

SISSEJUHATUS

| 1. | Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi fond) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (PHARE, TACIS, CARDS ja MEDA) (2) rakendamisel. |
| --- | --- |

1.

Torinos asuv Euroopa Koolitusfond (edaspidi fond) asutati nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1360/90 (1). Fondi eesmärk on toetada kutseõppereformi Euroopa Liidu partnerriikides. Seoses sellega abistab fond komisjoni erinevate programmide (PHARE, TACIS, CARDS ja MEDA) (2) rakendamisel.

| 2. | 2009. aastal oli fondi eelarve 19,1 miljonit eurot, eelmisel aastal oli see 19,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas fondis 123 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 124. |
| --- | --- |

2.

2009. aastal oli fondi eelarve 19,1 miljonit eurot, eelmisel aastal oli see 19,2 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas fondis 123 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 124.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ülekandeid (12). Mõne sellise ülekande tagajärjel toimusid suurenemised ja vähenemised samades eelarverubriikides (13). Enam kui 0,7 miljonit eurot kanti I jaotisest (personaliga seotud kulud) III jaotisesse (tegevuskulud). See suurendas 2010. aastasse üle kantud summat ja vähendas komisjonile tagasi makstavat summat. Kehtivaid eeskirju eirates ei palutud juhatusel ülekandeid heaks kiita juhtudel, kui see oli ette nähtud (14). Lisaks ei vasta fondi eelarve esitlusviis fondi finantsmääruse nõuetele (15). |
| --- | --- |

13.

Eelarve koostamise menetlused ei olnud piisavalt ranged, mistõttu tehti märkimisväärsel arvul eelarvesiseseid ülekandeid (12). Mõne sellise ülekande tagajärjel toimusid suurenemised ja vähenemised samades eelarverubriikides (13). Enam kui 0,7 miljonit eurot kanti I jaotisest (personaliga seotud kulud) III jaotisesse (tegevuskulud). See suurendas 2010. aastasse üle kantud summat ja vähendas komisjonile tagasi makstavat summat. Kehtivaid eeskirju eirates ei palutud juhatusel ülekandeid heaks kiita juhtudel, kui see oli ette nähtud (14). Lisaks ei vasta fondi eelarve esitlusviis fondi finantsmääruse nõuetele (15).

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Koolitusfond (ETF, Torino)

| Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Fondi pädevus
  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1360/90 | Juhtimine | 2009. aastal fondi käsutusse antud vahendid
  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 3) | Eesmärgid







  — | ELi välissuhetepoliitika raames aidata kaasa inimkapitali arendamise tõhustamisele järgmistes riikides: riikides, mis on toetuskõlblikud määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja (EÜ) nr 1638/2006 ning hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel; muudes riikides, mis on kindlaks määratud juhatuse otsusega, mille aluseks on ettepanek, mida toetavad kaks kolmandikku juhatuse liikmetest, ja komisjoni arvamus, ning liidu instrument või rahvusvaheline leping, mis sisaldab inimkapitali arendamise komponenti, ning niivõrd, kui olemasolevad ressursid võimaldavad. |

Aluslepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Fondi pädevus

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1360/90

Juhtimine

2009. aastal fondi käsutusse antud vahendid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

Liit ja liikmesriigid edendavad kutseõppe valdkonnas koostööd kolmandate riikidega ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 166 lõige 3)

Eesmärgid

—

ELi välissuhetepoliitika raames aidata kaasa inimkapitali arendamise tõhustamisele järgmistes riikides: riikides, mis on toetuskõlblikud määruse (EÜ) nr 1085/2006 ja (EÜ) nr 1638/2006 ning hilisemate sellega seotud õigusaktide alusel; muudes riikides, mis on kindlaks määratud juhatuse otsusega, mille aluseks on ettepanek, mida toetavad kaks kolmandikku juhatuse liikmetest, ja komisjoni arvamus, ning liidu instrument või rahvusvaheline leping, mis sisaldab inimkapitali arendamise komponenti, ning niivõrd, kui olemasolevad ressursid võimaldavad.

| — | Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „inimkapitali arendamine” tööd, mis aitab kaasa kõigi inimeste oskuste ja pädevuste elukestvale arengule kutseharidus- ja -koolitussüsteemide parandamise kaudu. |
| --- | --- |

—

Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „inimkapitali arendamine” tööd, mis aitab kaasa kõigi inimeste oskuste ja pädevuste elukestvale arengule kutseharidus- ja -koolitussüsteemide parandamise kaudu.

Ülesanded

Eesmärkide saavutamiseks ja tegutsedes juhatusele antud volituste piires ning järgides liidu tasandil kehtestatud üldjuhiseid, täidab fond järgmisi ülesandeid:

| — | pakub teavet, analüüsib poliitikat ja annab nõu inimkapitali arendamise küsimustega partnerriikides; |
| --- | --- |

—

pakub teavet, analüüsib poliitikat ja annab nõu inimkapitali arendamise küsimustega partnerriikides;

| — | edendab riiklike ja kohalike tööturgude teadmisi oskuste vajaduse kohta ja oskuste vajaduse analüüsi; |
| --- | --- |

—

edendab riiklike ja kohalike tööturgude teadmisi oskuste vajaduse kohta ja oskuste vajaduse analüüsi;

| — | toetab partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse suurendamisel inimkapitali arendamise alal; |
| --- | --- |

—

toetab partnerriikides asjaomaseid huvirühmi suutlikkuse suurendamisel inimkapitali arendamise alal;

| — | aitab kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimkapitali arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel; |
| --- | --- |

—

aitab kaasa teabe- ja kogemustevahetusele partnerriikides inimkapitali arendamise ümberkorraldamisega seotud rahastajate vahel;

| — | toetab inimkapitali arendamise valdkonnas liidu abi kohaletoimetamist partnerriikidesse; |
| --- | --- |

—

toetab inimkapitali arendamise valdkonnas liidu abi kohaletoimetamist partnerriikidesse;

| — | levitab inimkapitali arendamise küsimustes teavet, toetab koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii ELi ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel; |
| --- | --- |

—

levitab inimkapitali arendamise küsimustes teavet, toetab koostöövõrgustike loomist ning heade tavade ja kogemuste vahetust nii ELi ja partnerriikide vahel kui ka partnerriikide endi vahel;

| — | komisjoni palvel aitab analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust; |
| --- | --- |

—

komisjoni palvel aitab analüüsida partnerriikidele antava koolitusabi üldist tõhusust;

| — | võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon. |
| --- | --- |

—

võtab käesoleva määruse üldraames kohustusi, mille suhtes on kokku leppinud juhatus ja komisjon.

1.   Juhatus

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist.

| — | Kolm komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

Kolm komisjoni esindajat.

| — | Kolm Euroopa Parlamendi poolt nimetatud hääleõiguseta eksperti. |
| --- | --- |

—

Kolm Euroopa Parlamendi poolt nimetatud hääleõiguseta eksperti.

| — | Lisaks võivad juhatuse koosolekutel vaatlejana osaleda kolm partnerriikide esindajat. |
| --- | --- |

—

Lisaks võivad juhatuse koosolekutel vaatlejana osaleda kolm partnerriikide esindajat.

2.   Direktor

| — | Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul. |
| --- | --- |

—

Nimetatakse juhatuse poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Välisaudit

Kontrollikoda.

4.   Siseaudit

Komisjoni siseauditi talitus.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus:

Euroopa Parlament nõukogu ettepanekul.

Eelarve

19,1 (19,2) miljonit eurot, mis jaguneb järgmiselt: komisjoni toetus 18,8 (18) miljoni euro ulatuses ja muude asutuste poolt sihtotstarbelise tuluna rahastatud 0,3 (1,2) miljonit eurot.

Personali suurus 31. detsembril 2009

| — | 96 (96) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 86 (86). |
| --- | --- |

—

96 (96) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 86 (86).

| — | 37 (38) muud töötajat (lepingulised abitöötajad, kohalik personal, lepingulised töötajad). |
| --- | --- |

—

37 (38) muud töötajat (lepingulised abitöötajad, kohalik personal, lepingulised töötajad).

| — | Personal kokku: 123 (124), jaotus vastavalt tööülesannetele:






  — | põhiülesanded: 64 (64) |
| --- | --- | --- |

—

Personal kokku: 123 (124), jaotus vastavalt tööülesannetele:

—

põhiülesanded: 64 (64)

| — | haldusülesanded: 40,5 (38,5) |
| --- | --- |

—

haldusülesanded: 40,5 (38,5)

| — | mitmesugused ülesanded: 20,5 (21,5). |
| --- | --- |

—

mitmesugused ülesanded: 20,5 (21,5).

Meetmed

Fondi poolt pakutav abi katab laiaulatuslikke tehnilisi valdkondi, sh: algne kutseõpe; elukestev õpe; (täiskasvanute) jätkuharidus; personaliarendus ettevõtetes; tööhõivepoliitika; töötute koolitamine; vaesuse leevendamine ja sotsiaalne hõlvatus ning kohalikku arengut soodustav koolitus.

Komisjonile antav abi:

2009. aastal esitas komisjon 101 toetustaotlust. 56 % taotlustest esitas IPA (väike langus võrreldes eelneva aastaga), 40 % taotlustest ENPI (väike kasv võrreldes eelneva aastaga) ning 4 % taotlustest DCI (suur langus võrreldes eelneva aastaga).

Taotlused partnerriikidele liidu abi osutamiseks esitas komisjon.

Kõige sagedamini esitati poliitikaalase nõustamise taotlusi (22 %), millele järgnesid projektide formuleerimine (21 %), töös olevate projektide sisu kontroll (16 %) ning abi mitmeaastasel kavandamisel (12 %). Komisjoni rahulolu määr fondi vastustega oli järgmine: 62 % väga hea kvaliteediga / väga kasulik ning 25 % hea/kasulik.

| | Põhitegevus liigitatakse väljunditena järgmiselt: Poliitikaülevaated ja analüüsid: 23 väljundit
  13 (IPA), 6(ENPI), 4 (DCI) |
| --- | --- |

Põhitegevus liigitatakse väljunditena järgmiselt: Poliitikaülevaated ja analüüsid: 23 väljundit

13 (IPA), 6(ENPI), 4 (DCI)

| | Suutlikkuse arendamise meetmed: 67 väljundit
  20 (IPA), 31(ENPI), 16 (DCI) |
| --- | --- |

Suutlikkuse arendamise meetmed: 67 väljundit

20 (IPA), 31(ENPI), 16 (DCI)

| | Toetus programmitsüklile: 30 väljundit
  14 (IPA), 10(ENPI), 6 (DCI) |
| --- | --- |

Toetus programmitsüklile: 30 väljundit

14 (IPA), 10(ENPI), 6 (DCI)

| | Teabe levitamine ja koostöövõrgustike loomine: 22 väljundit
  8 (IPA), 10(ENPI), 4 (DCI) |
| --- | --- |

Teabe levitamine ja koostöövõrgustike loomine: 22 väljundit

8 (IPA), 10(ENPI), 4 (DCI)

| | Tegevuspõhise õppe alane uurimistegevus: 13 väljundit
  13 (ILP) |
| --- | --- |

Tegevuspõhise õppe alane uurimistegevus: 13 väljundit

13 (ILP)

kokku: 55 (IPA), 57(ENPI), 30 (DCI), 13 (ILP)

155 väljundit

IPA: ühinemiseelne rahastamisvahend

ENPI: Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend

DCI: arengukoostöö rahastamisvahend

ILP: uuendustegevuse ja õppeprogrammid

Allikas: fondi edastatud teave.

FONDI VASTUSED

| 13. | Koolitusfondi 2009. aasta eelarve planeerimist ja täitmist mõjutas fondi õigusliku aluse (16) läbivaatamine ning koolitusfondi eelarve I ja II jaotiseks ette nähtud 2 miljoni eurose reservi peatamine viimasel hetkel Euroopa Parlamendi poolt.
  Koolitusfondi 2010. aasta väljavaated on stabiilsemad. Koolitusfond on juba võtnud kasutusele rangemad eelarve ülekannete järelevalve- ja kontrollimeetmed, et piirata ülekannete arvu, ning kavandab vahendeid eelarve paremaks planeerimiseks ning 2011. aasta eelarve prognoosimiseks.
  Lähtudes kontrollikoja soovitustest hakkab koolitusfond ülekannete tegemisel finantsmäärust rangemalt järgima. Alates 2010. aasta paranduseelarvest hakkab koolitusfond avaldama finantsmääruse artikli 31 lõike 2 punkti c kohast maksegraafikut. |
| --- | --- |

13.

Koolitusfondi 2009. aasta eelarve planeerimist ja täitmist mõjutas fondi õigusliku aluse (16) läbivaatamine ning koolitusfondi eelarve I ja II jaotiseks ette nähtud 2 miljoni eurose reservi peatamine viimasel hetkel Euroopa Parlamendi poolt.

Koolitusfondi 2010. aasta väljavaated on stabiilsemad. Koolitusfond on juba võtnud kasutusele rangemad eelarve ülekannete järelevalve- ja kontrollimeetmed, et piirata ülekannete arvu, ning kavandab vahendeid eelarve paremaks planeerimiseks ning 2011. aasta eelarve prognoosimiseks.

Lähtudes kontrollikoja soovitustest hakkab koolitusfond ülekannete tegemisel finantsmäärust rangemalt järgima. Alates 2010. aasta paranduseelarvest hakkab koolitusfond avaldama finantsmääruse artikli 31 lõike 2 punkti c kohast maksegraafikut.

---

(1)  EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte fondi pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.09.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna fondi finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 14. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 24. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.etf.europa.eu/Archive.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  2009. aastal 37 eelarveassigneeringute ülekannet.

12

(13)  Eelarverubriik 1100 – „Töötasud” – suurenes ja vähenes ei rohkem ega vähem kui 9 otsuse alusel.

13

1100

(14)  Kahel ülekandel, millest kumbki ületas 10 % aasta assigneeringute summast, puudus juhatuse heakskiit.

14

(15)  Eelarve peab kajastama kulukohustustest kinnipidamiseks vajalike järgnevateks aastateks planeeritud maksete kava kokkuvõtet (fondi finantsmääruse artikli 31 lõige 2).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1339/2008, 16. detsember 2008, millega luuakse Euroopa Koolitusfond (uuesti sõnastamine) (ELT L 354 31.12.2008, lk 82).

16

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/155 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/155

---

ARUANNE

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos fondi vastustega

2010/C 338/27

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 156 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 156 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 157 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 15–17 | 157 |
| Tabel ... | 158 |
| Fondi vastused ... | 161 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

156

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

156

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

157

MUUD KÜSIMUSED ...

15–17

157

Tabel ...

158

Fondi vastused ...

161

SISSEJUHATUS

| 1. | Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond”) loodi nõukogu 26. mai 1975. aasta määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Selle eesmärgiks on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2). |
| --- | --- |

1.

Dublinis asuv Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (edaspidi „fond”) loodi nõukogu 26. mai 1975. aasta määrusega (EMÜ) nr 1365/75 (1). Selle eesmärgiks on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste kavandamisele ja loomisele liidus asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu (2).

| 2. | 2009. aastal oli fondi eelarve 20,2 miljonit eurot, eelmisel aastal oli see 21 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas fondis 94 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 87. |
| --- | --- |

2.

2009. aastal oli fondi eelarve 20,2 miljonit eurot, eelmisel aastal oli see 21 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas fondis 94 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 87.

Direktori kohustused

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

Kontrollikoja kohustused

| |
| --- |

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Vastupidiselt fondi finantsmäärusele (artikkel 19) ei olnud fondi eelarves ette nähtud eraldi rubriike mitmesugustele sihtotstarbelistest tuludest rahastatud programmidele. Lisaks eraldas fond sihtotstarbelistest tuludest rahastatud programmi kaudu 184 000 eurot, kuigi saadud sihtotstarbelise tulu suurus oli vaid 29 000 eurot. |
| --- | --- |

13.

Vastupidiselt fondi finantsmäärusele (artikkel 19) ei olnud fondi eelarves ette nähtud eraldi rubriike mitmesugustele sihtotstarbelistest tuludest rahastatud programmidele. Lisaks eraldas fond sihtotstarbelistest tuludest rahastatud programmi kaudu 184 000 eurot, kuigi saadud sihtotstarbelise tulu suurus oli vaid 29 000 eurot.

| 14. | Fondi raamatupidamise aastaaruanne koostati ja esitati suure hilinemisega. Fondi esialgne raamatupidamise aastaaruanne sisaldas tõsiseid vajakajäämisi, mis andis tunnistust olulistest puudustest fondi finantskorralduses. |
| --- | --- |

14.

Fondi raamatupidamise aastaaruanne koostati ja esitati suure hilinemisega. Fondi esialgne raamatupidamise aastaaruanne sisaldas tõsiseid vajakajäämisi, mis andis tunnistust olulistest puudustest fondi finantskorralduses.

MUUD KÜSIMUSED

| 15. | Vaatamata siseauditi talituse ja kontrollikoja soovitustele ei olnud fond 2009. aasta lõpuks võtnud veel kasutusele süsteemi kehtestatud poliitika ja menetluste erandite registreerimiseks ja analüüsimiseks (erandite register). |
| --- | --- |

15.

Vaatamata siseauditi talituse ja kontrollikoja soovitustele ei olnud fond 2009. aasta lõpuks võtnud veel kasutusele süsteemi kehtestatud poliitika ja menetluste erandite registreerimiseks ja analüüsimiseks (erandite register).

| 16. | Seitsme auditeeritud värbamismenetluse puhul puudusid tõendid selle kohta, et valimiskomisjon oli määranud kandidaatide lävendid intervjuule ja reservnimekirja pääsemiseks enne taotluste läbivaatamist. Selline tava seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse. |
| --- | --- |

16.

Seitsme auditeeritud värbamismenetluse puhul puudusid tõendid selle kohta, et valimiskomisjon oli määranud kandidaatide lävendid intervjuule ja reservnimekirja pääsemiseks enne taotluste läbivaatamist. Selline tava seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse.

| 17. | Ühe auditeeritud avatud hankemenetluse puhul (12) ilmnes vigu ja kõrvalekaldeid hindamises, mis mõjutas menetluse kvaliteeti. |
| --- | --- |

17.

Ühe auditeeritud avatud hankemenetluse puhul (12) ilmnes vigu ja kõrvalekaldeid hindamises, mis mõjutas menetluse kvaliteeti.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 12. oktoobri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (Dublin)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Fondi pädevus
  (nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1111/2005) | Juhtimine | Fondi käsutusse antud ressursid 2009. aastal
  (2008. aasta andmed) | Tooted ja teenused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise, ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151) | Eesmärgid

  Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:






  — | inimene töökeskkonnas; |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Fondi pädevus

(nõukogu määrus (EMÜ) nr 1365/75, mida on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1111/2005)

Juhtimine

Fondi käsutusse antud ressursid 2009. aastal

(2008. aasta andmed)

Tooted ja teenused

Pidades silmas sotsiaalseid põhiõigusi, nagu need on määratletud 18. oktoobril 1961 Torinos allakirjutatud Euroopa sotsiaalhartas ja ühenduse 1989. aasta hartas töötajate sotsiaalsete põhiõiguste kohta, võtavad liit ja liikmesriigid oma eesmärgiks tööhõive edendamise ning parandatud elamis- ja töötingimused, et võimaldada nende ühtlustamist samal ajal jätkuva parandamisega, piisava sotsiaalkaitse, tööturu osapoolte dialoogi, püsivat kõrget tööhõivet võimaldava inimressursside arendamise, ja tööturult väljatõrjumise tõkestamise.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 151)

Eesmärgid

Fondi eesmärk on aidata kaasa paremate elu- ja töötingimuste loomisele asjakohaste teadmiste laiendamise ja levitamise kaudu. Eelkõige tuleb arvesse võtta järgmisi valdkondi:

—

inimene töökeskkonnas;

| — | töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine; |
| --- | --- |

—

töökorraldus ja eelkõige töökohtade omavaheline sobitamine;

| — | teatud liiki töötajate eriprobleemid; |
| --- | --- |

—

teatud liiki töötajate eriprobleemid;

| — | keskkonna parandamise pikaajalised aspektid; |
| --- | --- |

—

keskkonna parandamise pikaajalised aspektid;

| — | inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas. |
| --- | --- |

—

inimtegevuse jaotus ruumis ja ajas.

Ülesanded

| — | Edendada teabe- ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades; |
| --- | --- |

—

Edendada teabe- ja kogemuste vahetamist nendes valdkondades;

| — | hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja organisatsioonide vahel; |
| --- | --- |

—

hõlbustada kontakte ülikoolide, uurimisinstituutide, majandus- ja sotsiaalasutuste ja organisatsioonide vahel;

| — | viia läbi uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada katseprojekte; |
| --- | --- |

—

viia läbi uuringuid või sõlmida uuringulepinguid ja toetada katseprojekte;

| — | teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide või rahvusvahelise tasandi erialainstituutide, -fondide ja -asutustega. |
| --- | --- |

—

teha võimalikult tihedat koostööd liikmesriikide või rahvusvahelise tasandi erialainstituutide, -fondide ja -asutustega.

1.   Haldusnõukogu

| — | Igast liikmesriigist:






  — | üks valitsuse esindaja; |
| --- | --- | --- |

—

Igast liikmesriigist:

—

üks valitsuse esindaja;

| — | üks valitsuse esindaja ja üks esindaja tööandjate organisatsioonidest ning üks töötajate esindaja; |
| --- | --- |

—

üks valitsuse esindaja ja üks esindaja tööandjate organisatsioonidest ning üks töötajate esindaja;

| — | kolm komisjoni esindajat. |
| --- | --- |

—

kolm komisjoni esindajat.

2.   Juhatuse büroo

| — | Koosneb kolmest liikmest iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ja kahest komisjoni esindajast; |
| --- | --- |

—

Koosneb kolmest liikmest iga sotsiaalpartneri ja valitsuse kohta ja kahest komisjoni esindajast;

| — | teostab järelevalvet haldusnõukogu otsuste täitmise üle ja võtab meetmed juhatuse koosolekute nõuetekohase korraldamise tagamiseks. |
| --- | --- |

—

teostab järelevalvet haldusnõukogu otsuste täitmise üle ja võtab meetmed juhatuse koosolekute nõuetekohase korraldamise tagamiseks.

3.   Direktor

Nimetab ametisse komisjon juhatuse poolt esitatud kandidaatide nimekirjast, direktor täidab juhatuse ja juhatuse büroo otsuseid ja juhib fondi.

4.   Eksperdikomisjonid

Koosnevad maksimaalselt kolmest komisjoni, valitsuste ja sotsiaalpartnerite esindajast, eesmärgiga anda nõu suurte projektide elluviimise ja tulemuste hindamise kohta.

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

20,2 miljonit eurot (21,0 miljonit eurot)

Personali suurus seisuga 31. detsember 2009

101 töökohta ametikohtade loetelus, millest 81 (78) oli täidetud

Muu personal:

Lähetuses viibivad riiklikud eksperdid: 0 (0)

Lepingulised töötajad 13 (9) Kogu personal: 94 (87)

Jaotus vastavalt tööülesannetele

Põhiülesanded: 62 (56)

Haldusülesanded: 28 (27)

Mitmesugused ülesanded: 4 (4)

Järelevalve ja hindamine

Euroopa Vaatluskeskuste Võrgustik (NEO):

| — | Euroopa Töösuhete Vaatluskeskus (EIRO) – 507 juhul on lisatud ajakohastatud teavet; viis esindatuse uuringut; palga ja tööaja iga-aastane ajakohastamine; iga-aastane töösuhete aruanne; |
| --- | --- |

—

Euroopa Töösuhete Vaatluskeskus (EIRO) – 507 juhul on lisatud ajakohastatud teavet; viis esindatuse uuringut; palga ja tööaja iga-aastane ajakohastamine; iga-aastane töösuhete aruanne;

| — | Euroopa Töötingimuste Vaatluskeskus (EWCO) – 123 juhul on lisatud ajakohastatud teavet; võrdlevad analüütilised aruanded võõrtöötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate tööalase edutamise kohta; |
| --- | --- |

—

Euroopa Töötingimuste Vaatluskeskus (EWCO) – 123 juhul on lisatud ajakohastatud teavet; võrdlevad analüütilised aruanded võõrtöötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate tööalase edutamise kohta;

| — | Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus (ERM) – lisati 2 176 ümberstruktureerimise teabelehte; 6 võrdlevat analüütilist aruannet.
  Uuringud: |
| --- | --- |

—

Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskus (ERM) – lisati 2 176 ümberstruktureerimise teabelehte; 6 võrdlevat analüütilist aruannet.

Uuringud:

| — | Teine Euroopa elukvaliteedi uuring (EQLS); avaldati ülevaatlik aruanne, mis põhineb 35 000 intervjuul 31 riigis. Pereelu ja töö korduvanalüüsil põhinevad aruanded; subjektiivne heaolu; ühiskonna ja avalike teenuste kvaliteet; sotsiaalne tõrjutus; |
| --- | --- |

—

Teine Euroopa elukvaliteedi uuring (EQLS); avaldati ülevaatlik aruanne, mis põhineb 35 000 intervjuul 31 riigis. Pereelu ja töö korduvanalüüsil põhinevad aruanded; subjektiivne heaolu; ühiskonna ja avalike teenuste kvaliteet; sotsiaalne tõrjutus;

| — | 5. Euroopa töötingimuste uuring: kohapealse töö ettevalmistus; |
| --- | --- |

—

5. Euroopa töötingimuste uuring: kohapealse töö ettevalmistus;

| — | Euroopa ettevõtete uuring: kohapealne töö lõpetatud 30 riigis; esmased tulemused avaldatud (kokkuvõte). |
| --- | --- |

—

Euroopa ettevõtete uuring: kohapealne töö lõpetatud 30 riigis; esmased tulemused avaldatud (kokkuvõte).

Tööhõive ja konkurentsivõime

| — | Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse juhtumiuuringud |
| --- | --- |

—

Euroopa ümberstruktureerimise jälgimise keskuse juhtumiuuringud

| — | Globaliseerumise mõju valitud sektoritele (panus tööhõive peadirektoraadi sektorite uuringutesse) |
| --- | --- |

—

Globaliseerumise mõju valitud sektoritele (panus tööhõive peadirektoraadi sektorite uuringutesse)

| — | Deklareerimata töö (27 riigi andmed) |
| --- | --- |

—

Deklareerimata töö (27 riigi andmed)

| — | Majanduskriisid ja tööhõive (aruanne „Restructuring in recession”) |
| --- | --- |

—

Majanduskriisid ja tööhõive (aruanne „Restructuring in recession”)

Töösuhted ja töökohtade arendamine

| — | Töötingimused ja töösuhte osapooltega peetav dialoog |
| --- | --- |

—

Töötingimused ja töösuhte osapooltega peetav dialoog

| — | Ülemaailmne töötingimuste võrdlus |
| --- | --- |

—

Ülemaailmne töötingimuste võrdlus

| — | Töösuhted ja jätkusuutlikkus |
| --- | --- |

—

Töösuhted ja jätkusuutlikkus

| — | Euroopa äriühingute põhikiri |
| --- | --- |

—

Euroopa äriühingute põhikiri

| — | Riiklikud töösuhete süsteemid ELis |
| --- | --- |

—

Riiklikud töösuhete süsteemid ELis

| — | Seosed töökvaliteedi ja tulemuslikkuse vahel |
| --- | --- |

—

Seosed töökvaliteedi ja tulemuslikkuse vahel

Sotsiaalne ühtekuuluvus ja elukvaliteet

| — | Ettevõtete algatused töö ja hooldamiskohustuste paremaks ühendamiseks |
| --- | --- |

—

Ettevõtete algatused töö ja hooldamiskohustuste paremaks ühendamiseks

| — | Kohalike ametiasutuste osa sisserändajate integreerimisel |
| --- | --- |

—

Kohalike ametiasutuste osa sisserändajate integreerimisel

| — | Puuetega noorte aktiivne kaasamine |
| --- | --- |

—

Puuetega noorte aktiivne kaasamine

| — | Elukvaliteedi seire Euroopas |
| --- | --- |

—

Elukvaliteedi seire Euroopas

| — | Liikuvuse suundumused |
| --- | --- |

—

Liikuvuse suundumused

Teabevahetus ning teadmiste ja kogemuste vahetamine

152 443 levitatud trükist; 637 uut võrguväljaannet ja trükist; 803 kontakti ja teabekoosolekut Euroopa tasandi poliitikakujundajatega; 1,6 miljonit veebikülastust; meediameetmete abil jõuti 114 miljoni Euroopa kodanikuni; 272 ajakirjanike pöördumist. Reklaamikampaaniad: kaks materjalide komplekti (majanduslangus, vaesus ja sotsiaalne tõrjutus)

| — | Fondi Foorum 2009: „Ülemaailne majanduslangus – Euroopa väljapääs” |
| --- | --- |

—

Fondi Foorum 2009: „Ülemaailne majanduslangus – Euroopa väljapääs”

| — | Fondi seminaride sari „Tööhõive säilitamine kriisi ajal” |
| --- | --- |

—

Fondi seminaride sari „Tööhõive säilitamine kriisi ajal”

| — | 23 näitust ja 40 fondi külastust |
| --- | --- |

—

23 näitust ja 40 fondi külastust

Allikas: fondi edastatud teave.

FONDI VASTUSED

| 13. | Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond tagab, et sihtotstarbelistest tuludest rahastatud programmid esitatakse tulevastes eelarvetes piisavalt üksikasjalikult.
  Tähelepanekus märgitud kulukohustuse võtmise ajal kehtis rahastajaga õiguslikult siduv leping 184 000 eurole. Selle lepingu alusel laekus 2009. aastal 29 000 eurot ja novembris 2010 laekub ülejäänud 155 000 eurot. Peale selle ei tehtud 2009. aastal 184 000 euro kulukohustuse ulatuses makseid. Fond tagab sellegipoolest, et tulevikus vabastatakse assigneeringud üksnes siis, kui vastav sihtotstarbeline tulu on kätte saadud. |
| --- | --- |

13.

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond tagab, et sihtotstarbelistest tuludest rahastatud programmid esitatakse tulevastes eelarvetes piisavalt üksikasjalikult.

Tähelepanekus märgitud kulukohustuse võtmise ajal kehtis rahastajaga õiguslikult siduv leping 184 000 eurole. Selle lepingu alusel laekus 2009. aastal 29 000 eurot ja novembris 2010 laekub ülejäänud 155 000 eurot. Peale selle ei tehtud 2009. aastal 184 000 euro kulukohustuse ulatuses makseid. Fond tagab sellegipoolest, et tulevikus vabastatakse assigneeringud üksnes siis, kui vastav sihtotstarbeline tulu on kätte saadud.

| 14. | Fond tagab täiendavate koolituste ja ressursside abil aasta lõpu menetluste nõuetekohase rakendamise ja oma raamatupidamisaruande õigeaegse esitamise. |
| --- | --- |

14.

Fond tagab täiendavate koolituste ja ressursside abil aasta lõpu menetluste nõuetekohase rakendamise ja oma raamatupidamisaruande õigeaegse esitamise.

| 15. | Fond võttis kasutusele erandite registri 1. juulil 2010. |
| --- | --- |

15.

Fond võttis kasutusele erandite registri 1. juulil 2010.

| 16. | Kõikidel juhtudel kehtestati lävendid personalivaliku menetluse alguses. Fond tagab, et lävendeid kajastatakse valimiskomisjoni aruannetes. |
| --- | --- |

16.

Kõikidel juhtudel kehtestati lävendid personalivaliku menetluse alguses. Fond tagab, et lävendeid kajastatakse valimiskomisjoni aruannetes.

| 17. | Fond tugevdab oma hindamis- ja läbivaatamismenetlusi, et vältida samalaadseid vigu tulevikus. |
| --- | --- |

17.

Fond tugevdab oma hindamis- ja läbivaatamismenetlusi, et vältida samalaadseid vigu tulevikus.

---

(1)  EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte fondi pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna fondi finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  Rahvusvaheline Raamatupidajate Föderatsioon (IFAC) ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid (ISSAI).

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 29. juulil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 2. augustil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.eurofound.europa.eu.

11

Euroopa Liidu Teatajas

(12)  Toitlustusteenuste hankemenetlus 122 000 eurole (leping nr 09-1400-01).

12

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/162 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/162

---

ARUANNE

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos keskuse vastustega

2010/C 338/28

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 163 |
| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 163 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–14 | 164 |
| Tabel ... | 165 |
| Keskuse vastused ... | 167 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

163

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS ...

3–12

163

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–14

164

Tabel ...

165

Keskuse vastused ...

167

SISSEJUHATUS

| 1. | Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi keskus) asutati nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Selle peamine ülesanne on koguda andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2). |
| --- | --- |

1.

Lissabonis asuv Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (edaspidi keskus) asutati nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 302/93 (1). Selle peamine ülesanne on koguda andmeid narkootikumide ja narkomaania kohta, et koostada ja avaldada objektiivset, usaldusväärset ja Euroopa tasandil võrreldavat teavet. Teave peaks võimaldama analüüsida nõudlust narkootikumide järele ning võimalusi nii selle kui muu narkootikumituruga seotud tegevuse vähendamiseks (2).

| 2. | Keskuse 2009. aasta eelarve suurus oli 14,7 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 15,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 78 töötajat nagu eelnevalgi aastal. |
| --- | --- |

2.

Keskuse 2009. aasta eelarve suurus oli 14,7 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 15,1 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas keskuses 78 töötajat nagu eelnevalgi aastal.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevate tähelepanekute sisu ei sea kontrollikoja poolt esitatud arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | Keskus kandis 2009. aasta haldusassigneeringutest (II jaotis) üle 339 000 eurot (26 %), millest 250 000 eurot olid väljamaksmisele mittekuuluvad kulukohustused, mis olid seotud peamiselt 2010. aasta tegevuskuludega. Tuleks kehtestada võimalike ülekannete analüüsimist käsitlevad asjakohased juhised ja menetlused selleks, et vähendada ülekantavate assigneeringute maht miinimumini, mis on vajalik veel maksmata aasta kulukohustuste katmiseks. Samuti tuleks ülekannete vähendamiseks parandada tegevuste kavandamist ja järelevalvet nende üle. |
| --- | --- |

13.

Keskus kandis 2009. aasta haldusassigneeringutest (II jaotis) üle 339 000 eurot (26 %), millest 250 000 eurot olid väljamaksmisele mittekuuluvad kulukohustused, mis olid seotud peamiselt 2010. aasta tegevuskuludega. Tuleks kehtestada võimalike ülekannete analüüsimist käsitlevad asjakohased juhised ja menetlused selleks, et vähendada ülekantavate assigneeringute maht miinimumini, mis on vajalik veel maksmata aasta kulukohustuste katmiseks. Samuti tuleks ülekannete vähendamiseks parandada tegevuste kavandamist ja järelevalvet nende üle.

| 14. | Vastavalt tõlkekeskuse haldusnõukogu otsusele jaotada ümber osa oma jaotamata kasumist maksis tõlkekeskus keskusele 2009. aasta detsembris tagasi 177 976 eurot. Kuna kõnealuse summa puhul ei olnud tegemist hüvitamisega, oleks see tulnud komisjoni juhiste kohaselt komisjonile tagasi maksta. Selle asemel kasutati summat oma eelarvet ületavate täiendavate tõlketeenuste eest maksmiseks, ilma et oleks esitatud paranduseelarvet. |
| --- | --- |

14.

Vastavalt tõlkekeskuse haldusnõukogu otsusele jaotada ümber osa oma jaotamata kasumist maksis tõlkekeskus keskusele 2009. aasta detsembris tagasi 177 976 eurot. Kuna kõnealuse summa puhul ei olnud tegemist hüvitamisega, oleks see tulnud komisjoni juhiste kohaselt komisjonile tagasi maksta. Selle asemel kasutati summat oma eelarvet ületavate täiendavate tõlketeenuste eest maksmiseks, ilma et oleks esitatud paranduseelarvet.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 14. ja 16. septembri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Seirekeskus (EMCDDA) (Lissabon)

| Asutamislepingust tulenev liidu pädevusvaldkond | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1920/2000 määratletud keskuse pädevus | Juhtimine | 2009. aastal keskuse käsutusse antud ressursid
  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused

  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ühendus täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.
  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõige 1). | Eesmärgid

  Keskuse eesmärk on anda liidule ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat objektiivset, usaldusväärset liidu tasandil võrreldavat teavet.
  Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:






  1) | narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega); |

Asutamislepingust tulenev liidu pädevusvaldkond

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1920/2000 määratletud keskuse pädevus

Juhtimine

2009. aastal keskuse käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

(2008. aasta andmed)

Ühendus täiendab uimastitest tulenevate tervisekahjustuste vähendamiseks liikmesriikide meetmeid, kaasa arvatud teavitamine ja tõkestamine.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 168 lõige 1).

Eesmärgid

Keskuse eesmärk on anda liidule ja selle liikmesriikidele narkootikume, narkomaaniat ning selle tagajärgi käsitlevat objektiivset, usaldusväärset liidu tasandil võrreldavat teavet.

Keskus peaks keskenduma järgmistele eelisvaldkondadele:

1)

narkootikumide probleemiga seonduva olukorra jälgimine ning arengutendentside jälgimine (eriti nende, mis seonduvad erinevate ainete üheaegse tarbimisega);

| 2) | kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta; |
| --- | --- |

2)

kasutatud lahenduste jälgimine ja teabe edastamine parimate tavade kohta;

| 3) | uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine; |
| --- | --- |

3)

uute psühhoaktiivsete ainetega seonduvate ohtude hindamine ja kiire teabevahetuse süsteemi haldamine;

| 4) | selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist. |
| --- | --- |

4)

selliste vahendite väljatöötamine, mille abil liikmesriigid saavad lihtsustada oma riigi asjaomase poliitika seiret ja hindamist ning komisjon liidu asjaomase poliitika seiret ja hindamist.

Ülesanded

| — | Andmete kogumine ja analüüs |
| --- | --- |

—

Andmete kogumine ja analüüs

| — | Andmevõrdlusmeetodite täiustamine |
| --- | --- |

—

Andmevõrdlusmeetodite täiustamine

| — | Andmete levitamine |
| --- | --- |

—

Andmete levitamine

| — | Koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ning ühendusväliste riikidega |
| --- | --- |

—

Koostöö Euroopa ja rahvusvaheliste asutuste ning ühendusväliste riikidega

| — | Uute arengusuundade ja muutuvate trendide määratlemine |
| --- | --- |

—

Uute arengusuundade ja muutuvate trendide määratlemine

1.   Haldusnõukogu

Koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, kahest komisjoni esindajast ja kahest Euroopa Parlamendi nimetatud sõltumatust teadlasest.

Nõukogu võtab vastu töökava, tegevusaruande ja eelarve.

2.   Direktor

Määratud haldusnõukogu poolt komisjoni ettepanekul.

3.   Teaduskomitee

Esitab arvamusi. Teaduskomiteesse kuulub kuni viisteist tuntud teadlast, kelle nimetab haldusnõukogu nende teadusalase kompetentsuse alusel pärast osalemiskutse avaldamist. Haldusnõukogu võib määrata laiendatud teaduskomiteesse ka eksperdirühma uute psühhoaktiivsete ainete riski hindamiseks.

4.   Välisaudit

Kontrollikoda.

5.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Parlament nõukogu soovitusel.

Eelarve

14,72 miljonit eurot (15,06 miljonit eurot). Liidu toetus 97,44 % (93,61 %).

Personali suurus seisuga 31. detsember 2009

Ametikohtade loetelus toodud ametikohtade arv: 82 (82)

Täidetud ametikohad: 78 (78)

- 26 (26) muud töötajat (lepingulised abitöötajad, lepingulised töötajad ja ajutised asendajad)

Personal kokku: 104 (104)

Ülesanded

Põhiülesanded: 62,5 (62)

Haldusülesanded ja IT-tugi: 30 (32)

Mitmesugused ülesanded: 11,5 (10)

Võrk

Keskus haldab teabe kogumise ja vahetamise arvutivõrku nimega „Narkootikumide ja narkomaania Euroopa teabevõrk” (Reitox); võrk ühendab narkootikume käsitlevaid riiklikke teabevõrke, liikmesriikide spetsialiseeritud keskusi ning keskusega koostööd tegevaid rahvusvaheliste organisatsioonide infosüsteeme.

Väljaanded

| — | Aastaaruanne narkoprobleemide kohta Euroopas; 23 (23) keeles, trükis avaldamine ja interaktiivne veebileht). |
| --- | --- |

—

Aastaaruanne narkoprobleemide kohta Euroopas; 23 (23) keeles, trükis avaldamine ja interaktiivne veebileht).

| — | Valitud väljaanded – (2
  (3) väljaannet, avaldamine, inglise keeles, mitmekeelsed kokkuvõtted). |
| --- | --- |

—

Valitud väljaanded – (2
  (3) väljaannet, avaldamine, inglise keeles, mitmekeelsed kokkuvõtted).

| — | Statistikabülletään ja interaktiivne veebileht üle 350 (350) tabeli ja 100 (100) diagrammiga. |
| --- | --- |

—

Statistikabülletään ja interaktiivne veebileht üle 350 (350) tabeli ja 100 (100) diagrammiga.

| — | Üldine tegevusaruanne – iga-aastane, inglise keeles. |
| --- | --- |

—

Üldine tegevusaruanne – iga-aastane, inglise keeles.

| — | Infoleht Drugnet Europe – 4 väljaannet, inglise keeles (4). |
| --- | --- |

—

Infoleht Drugnet Europe – 4 väljaannet, inglise keeles (4).

| — | Väljaanne Drugs in Focus (poliitikakokkuvõtted) – 2 (1) väljaannet, 25 keeles. |
| --- | --- |

—

Väljaanne Drugs in Focus (poliitikakokkuvõtted) – 2 (1) väljaannet, 25 keeles.

| — | EMCDDA teaduslik monograafia – 1 (1), inglise keeles. |
| --- | --- |

—

EMCDDA teaduslik monograafia – 1 (1), inglise keeles.

| — | EMCDDA ülevaated – 1
  (3), inglise keeles. |
| --- | --- |

—

EMCDDA ülevaated – 1
  (3), inglise keeles.

| — | EMCDDA temaatilised materjalid – 4
  (0). |
| --- | --- |

—

EMCDDA temaatilised materjalid – 4
  (0).

| — | Ühised väljaanded – 1, inglise keeles; 1, 23 keeles (0). |
| --- | --- |

—

Ühised väljaanded – 1, inglise keeles; 1, 23 keeles (0).

| — | Narkootikumide profiilid – 3 uut (5) ja 11 uuendatud (6), saksa, inglise ja prantsuse keeles. |
| --- | --- |

—

Narkootikumide profiilid – 3 uut (5) ja 11 uuendatud (6), saksa, inglise ja prantsuse keeles.

| — | Tehnika- ja teadusalased uurimused, sh artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted 23
  (53). |
| --- | --- |

—

Tehnika- ja teadusalased uurimused, sh artiklid ja teaduslikud kokkuvõtted 23
  (53).

| — | Teadusalased plakatid: 22
  (0). |
| --- | --- |

—

Teadusalased plakatid: 22
  (0).

| — | Andmete kogumise, kontrolli, säilitamise ja andmebaasist väljaotsimise süsteem (Fonte). |
| --- | --- |

—

Andmete kogumise, kontrolli, säilitamise ja andmebaasist väljaotsimise süsteem (Fonte).

Muud veebilehed

– Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse avaliku veebilehe koostamine / ajakohastamine / sisu edasiarendamine. Veebilehel kajastub muu hulgas järgmine:

| — | riikide ülevaated, |
| --- | --- |

—

riikide ülevaated,

| — | narkomaanidega tehtava töö ülevaated, |
| --- | --- |

—

narkomaanidega tehtava töö ülevaated,

| — | Euroopa narkootikumide andmebaas, |
| --- | --- |

—

Euroopa narkootikumide andmebaas,

| — | hindamisvahendite andmepank, |
| --- | --- |

—

hindamisvahendite andmepank,

| — | parima tava portaal (kogemuste vahetus narkootikumide nõudluse vähendamisega seotud tegevuste üle), |
| --- | --- |

—

parima tava portaal (kogemuste vahetus narkootikumide nõudluse vähendamisega seotud tegevuste üle),

| — | temaatilised leheküljed, |
| --- | --- |

—

temaatilised leheküljed,

| — | väljaannete andmebaas. |
| --- | --- |

—

väljaannete andmebaas.

Reklaambrošüürid: 1, inglise keeles, 1, 25 keeles (6)

Meediatooted: 145
  (177) mitmesugust toodet, 12 uudisteväljaannet (viis 23 keeles) ja 6 teabelehte inglise keeles.

Rahvusvahelistel konverentsidel/kohtumistel osalemine: 174 (203)

Tehnika- ja teadusalaste kohtumiste korraldamine: 29 (35).

Allikas: keskuse esitatud teave.

KESKUSE VASTUSED

| 13. | Ülekantud summa moodustab 2 % EMCDDA 2009. aasta eelarve kõigist kulukohustustest. See näitab paranemist võrreldes eelmise, 2008. aastaga, mil EMCDDA eelarve II jaotisest kanti üle 25 % võrra rohkem assigneeringuid.
  Osa ülekantud summast puudutab kulukohustusi, mida mõjutas EMCDDA kolimine uutesse ruumidesse, mille tõttu mõned hanke- ja eelarvemenetlused lükkusid 2009. aasta viimasesse kvartalisse.
  EMCDDA on võtnud meetmeid, et võimalikult suurel määral vähendada ülekantavate assigneeringute mahtu. |
| --- | --- |

13.

Ülekantud summa moodustab 2 % EMCDDA 2009. aasta eelarve kõigist kulukohustustest. See näitab paranemist võrreldes eelmise, 2008. aastaga, mil EMCDDA eelarve II jaotisest kanti üle 25 % võrra rohkem assigneeringuid.

Osa ülekantud summast puudutab kulukohustusi, mida mõjutas EMCDDA kolimine uutesse ruumidesse, mille tõttu mõned hanke- ja eelarvemenetlused lükkusid 2009. aasta viimasesse kvartalisse.

EMCDDA on võtnud meetmeid, et võimalikult suurel määral vähendada ülekantavate assigneeringute mahtu.

| 14. | Vastavalt EMCDDA suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 19 lõike 1 punktile e ja vastavalt eelmiste aastate ühtlustatud tavale kasutas EMCDDA tõlkekeskuselt saadud assigneeringuid (177 976 eurot) sihtotstarbelise sisetuluna, mis tekkis eelnevalt makstud summade tagasimaksmisest. Nimetatud assigneeringud tehti pärast kättesaamist automaatselt kättesaadavaks ja neid kasutati 2009. aasta tegevuskavas määratletud tõlkevajaduste katmiseks. Võttes arvesse, et see küsimus puudutab paljusid Euroopa Liidu asutusi, on EMCDDA valmis edaspidi võtma selle küsimuse lahendamiseks vajalikke meetmeid vastavalt ühisele lähenemisele. |
| --- | --- |

14.

Vastavalt EMCDDA suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 19 lõike 1 punktile e ja vastavalt eelmiste aastate ühtlustatud tavale kasutas EMCDDA tõlkekeskuselt saadud assigneeringuid (177 976 eurot) sihtotstarbelise sisetuluna, mis tekkis eelnevalt makstud summade tagasimaksmisest. Nimetatud assigneeringud tehti pärast kättesaamist automaatselt kättesaadavaks ja neid kasutati 2009. aasta tegevuskavas määratletud tõlkevajaduste katmiseks. Võttes arvesse, et see küsimus puudutab paljusid Euroopa Liidu asutusi, on EMCDDA valmis edaspidi võtma selle küsimuse lahendamiseks vajalikke meetmeid vastavalt ühisele lähenemisele.

---

(1)  EÜT L 36, 12.2.1993. Kõnealune määrus ja selle muudatused tunnistati kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1920/2006 (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte keskuse pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  ELT L 248, 16.9.2002, lk 1.

6

(7)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

7

(8)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

8

(9)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna keskuse finantsmäärusse integreeritud.

9

(10)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

10

(11)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 22. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 6. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://www.emcdda.europa.eu/html.cfm/index115776EN.html ja www.emcdda.europa.eu

11

Euroopa Liidu Teatajas

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/168 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/168

---

ARUANNE

Ühenduse Sordiameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/29

SISUKORD

| | Punktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 169 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–15 | 169 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 16 | 170 |
| Tabel ... | 171 |
| Ameti vastused ... | 172 |

Punktid

Lehekülg

SISSEJUHATUS ...

1–2

169

KINNITAV AVALDUS ...

3–15

169

MUUD KÜSIMUSED ...

16

170

Tabel ...

171

Ameti vastused ...

172

SISSEJUHATUS

| 1. | Angers’s asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt. (2) |
| --- | --- |

1.

Angers’s asuv Ühenduse Sordiamet (edaspidi „amet”) asutati nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2100/94 (1). Ameti peamine ülesanne on registreerida ja läbi vaadata taotlused taimesortidega seotud liidu tööstusomandi kaitse osas ning tagada vajalike registreerimiskatsete läbiviimine liikmesriikide pädevate asutuste poolt. (2)

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli peale lisaeelarve vastuvõtmist 13,2 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 12,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 46 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 44. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli peale lisaeelarve vastuvõtmist 13,2 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 12,5 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 46 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 44.

15.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 15. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

MUUD KÜSIMUSED

| 16. | Töötajate värbamise puhul ei olnud kandidaatide jaoks eelnevalt paika pandud ei lävendid intervjuule saamiseks ega lävendid reservnimekirja pääsemiseks. Lävendid määras valimiskomisjon kindlaks pärast kandidaatide hindamist ja pingeritta seadmist. Ka kirjalike testide küsimused määrati kindlaks alles pärast taotluste läbivaatamist. Lisaks hinnati kandidaate kriteeriumide alusel, mida ei olnud enne teadetes vabade ametikohade kohta ära toodud. Selline tava seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse. |
| --- | --- |

16.

Töötajate värbamise puhul ei olnud kandidaatide jaoks eelnevalt paika pandud ei lävendid intervjuule saamiseks ega lävendid reservnimekirja pääsemiseks. Lävendid määras valimiskomisjon kindlaks pärast kandidaatide hindamist ja pingeritta seadmist. Ka kirjalike testide küsimused määrati kindlaks alles pärast taotluste läbivaatamist. Lisaks hinnati kandidaate kriteeriumide alusel, mida ei olnud enne teadetes vabade ametikohade kohta ära toodud. Selline tava seab ohtu värbamismenetluste läbipaistvuse.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 12. oktoobri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Ühenduse Sordiamet (Angers)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Ameti pädevus
  (nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94) | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid
  (2008. aasta andmed) | 2009. aastal pakutud tooted ja teenused
  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupade vaba liikumine

  Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

  (Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 36) | Eesmärgid







  — | Rakendada liidu sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus liidu tööstusomandiga seotud õiguse vorm. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Ameti pädevus

(nõukogu määrus (EÜ) nr 2100/94)

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

2009. aastal pakutud tooted ja teenused

(2008. aasta andmed)

Kaupade vaba liikumine

Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

(Väljavõte Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 36)

Eesmärgid

—

Rakendada liidu sordikaitse süsteemi, mis on taimesortide puhul üks ja ainus liidu tööstusomandiga seotud õiguse vorm.

Ülesanded

| — | Teha otsuseid liidu sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta. |
| --- | --- |

—

Teha otsuseid liidu sordikaitse taotluste vastuvõtmise või tagasilükkamise kohta.

| — | Teha otsuseid vastuväidete osas. |
| --- | --- |

—

Teha otsuseid vastuväidete osas.

| — | Teha otsuseid kaebuste osas. |
| --- | --- |

—

Teha otsuseid kaebuste osas.

| — | Teha otsuseid liidu sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta. |
| --- | --- |

—

Teha otsuseid liidu sordikaitse kehtetuks tunnistamise või tühistamise kohta.

1.   Juhataja

Juhib ametit. Nõukogu nimetab ameti juhataja ametisse kandidaatide nimekirjast, mille komisjon esitab pärast haldusnõukogu arvamuse saamist.

2.   Haldusnõukogu

Teostab järelevalvet ameti tööprogrammi üle ja koostab eeskirjad ameti töömeetodite kohta. Haldusnõukogu koosneb ühest esindajast igast liikmesriigist, ühest komisjoni esindajast ning nende asendusliikmetest.

3.   Otsuseid sordi kaitse alla võtmise kohta teevad komiteed, mis koosnevad kolmest ameti töötajast, ning kaebuste menetluste puhul apellatsiooninõukogu.

4.   Ameti toimingute seaduslikkuse järelevalve

Komisjon teostab nende ameti juhataja toimingute seaduslikkuse järelevalvet, mille suhtes liidu seadused ei näe ette seaduslikkuse järelevalvet mõne muu asutuse poolt, ning ameti eelarvega seotud haldusnõukogu toimingute kontrolli.

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Haldusnõukogu.

Eelarve

13,2 (12,5) miljonit eurot

Personali suurus 31. detsembril 2009

Ametikohtade arv ametikohtade loetelus: 46 (43)

Täidetud ametikohti: 46 (43)

Personal kokku: 46 (44)

Mis jaguneb vastavalt järgmistele ülesannetele

Põhitegevus: 17,5 (17)

Haldusülesanded: 22,5 (21)

Mitmesugused ülesanded: 6 (6)

Taotlusi saadud: 2 755

(3 012)

Kaitse alla võetud: 2 596(2 162)

Kehtivaid liidu sordikaitseid 31. detsembri 2009. aasta seisuga: 16 783(15 599)

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 12. | Amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. |
| --- | --- |

12.

Amet võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks.

| 13. | Ajanappuse tõttu ei saanud lepingu 2009-056 sõlmimisel teisi kandidaate kaaluda. Lepingut AO 2009-05 ei pikendatud pärast aastast kehtivusaega ning kuulutati välja avatud pakkumiskutse. Õigusteenuste sisseostmisel lepingute EPM.73031132, EPM.7401037 ja EPM.7401729 korral oli aluseks finantsmääruse rakendusmääruse artikli 126 lõike 1 punkt c (äärmiselt kiireloomuline olukord) ja lepingu EPM.7401002 korral artikli 126 lõike 1 punkt e (lisateenused). Artikli 126 lõike 1 punktis i sätestatud asjakohase reklaami nõue ei olnud kohaldatav.
  Amet kaalub õigusteenuste edaspidiste pakkumiskutsete avaldamise asjakohasust. |
| --- | --- |

13.

Ajanappuse tõttu ei saanud lepingu 2009-056 sõlmimisel teisi kandidaate kaaluda. Lepingut AO 2009-05 ei pikendatud pärast aastast kehtivusaega ning kuulutati välja avatud pakkumiskutse. Õigusteenuste sisseostmisel lepingute EPM.73031132, EPM.7401037 ja EPM.7401729 korral oli aluseks finantsmääruse rakendusmääruse artikli 126 lõike 1 punkt c (äärmiselt kiireloomuline olukord) ja lepingu EPM.7401002 korral artikli 126 lõike 1 punkt e (lisateenused). Artikli 126 lõike 1 punktis i sätestatud asjakohase reklaami nõue ei olnud kohaldatav.

Amet kaalub õigusteenuste edaspidiste pakkumiskutsete avaldamise asjakohasust.

| 14. | Kontrollikoja kirjeldatud olukorra kordumise vältimiseks sätestab amet iga-aastase hankeprogrammi, mis tagab hankemenetluste õigeaegse algatamise ja õigetel tingimustel läbiviimise. |
| --- | --- |

14.

Kontrollikoja kirjeldatud olukorra kordumise vältimiseks sätestab amet iga-aastase hankeprogrammi, mis tagab hankemenetluste õigeaegse algatamise ja õigetel tingimustel läbiviimise.

| 16. | Kontrollikoja nimetatud riskid ei tekkinud, mida kinnitab ka asjaolu, et Ühenduse Sordiamet ei ole saanud kandidaatidelt kaebusi väidetava diskrimineerimise kohta ega ka muid kaebusi. Ühenduse Sordiamet on siiski parandanud valikumenetluste läbipaistvust ning nüüd on kandidaatide hindamiskriteeriumid selgelt märgitud vabade töökohtade uutes teadetes. |
| --- | --- |

16.

Kontrollikoja nimetatud riskid ei tekkinud, mida kinnitab ka asjaolu, et Ühenduse Sordiamet ei ole saanud kandidaatidelt kaebusi väidetava diskrimineerimise kohta ega ka muid kaebusi. Ühenduse Sordiamet on siiski parandanud valikumenetluste läbipaistvust ning nüüd on kandidaatide hindamiskriteeriumid selgelt märgitud vabade töökohtade uutes teadetes.

---

(1)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 27.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 24. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 24. juunil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja http://www.cpvo.europa.eu/main/en/home/about-the-cpvo/financing.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  Menetlus CW MID V8-0208 (52 000 eurot).

11

(12)  Menetlus ADMIN/D1/PR/2003/131/9 (43 000 eurot) ja konsultatsiooniteenuste leping mitme abisaajaga programmile (24 000 eurot).

12

(13)  Leping 2009-056 (34 932 eurot) ja leping AO 2009-05 (31 739 eurot aastas või 126 956 eurot 4 aasta jooksul).

13

(14)  CPV.EPM. 7401002, CPV.EPM. 7303132, CPV.EPM. 7401037 ja CPV.EPM. 7401729 (kokku 54 569 eurot).

14

---

| 14.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/173 |
| --- | --- | --- | --- |

14.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/173

---

ARUANNE

Euroopa Siseturu Ühtlustamise Ameti eelarveaasta 2009 raamatupidamise aastaaruande kohta koos ameti vastustega

2010/C 338/30

SISUKORD

| | Punktid | Lk |
| --- | --- | --- |
| SISSEJUHATUS ... | 1–2 | 174 |
| KINNITAV AVALDUS ... | 3–12 | 174 |
| TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ... | 13–15 | 175 |
| MUUD KÜSIMUSED ... | 16–18 | 175 |
| Tabel ... | 176 |
| Ameti vastused ... | 178 |

Punktid

Lk

SISSEJUHATUS ...

1–2

174

KINNITAV AVALDUS ...

3–12

174

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA ...

13–15

175

MUUD KÜSIMUSED ...

16–18

175

Tabel ...

176

Ameti vastused ...

178

SISSEJUHATUS

| 1. | Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 40/94 (1). Ameti ülesandeks on rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid liidu õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (2). |
| --- | --- |

1.

Alicantes asuv Siseturu Ühtlustamise Amet (edaspidi „amet”) loodi nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusega (EÜ) nr 40/94 (1). Ameti ülesandeks on rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid liidu õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil (2).

| 2. | Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 338 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 318,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 742 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 724. |
| --- | --- |

2.

Ameti 2009. aasta eelarve suurus oli 338 miljonit eurot; sellele eelnenud aasta eelarve oli 318,4 miljonit eurot. Aasta lõpu seisuga töötas ametis 742 töötajat; sellele eelnenud aastal oli töötajaid 724.

12.

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| |
| --- |

| 12. | Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla. |
| --- | --- |

Järgnevad tähelepanekud ei sea kontrollikoja arvamusi kahtluse alla.

TÄHELEPANEKUD EELARVE HALDAMISE JA FINANTSJUHTIMISE KOHTA

| 13. | 2009. aastaks kavandatud hoonete sisustamise tööd lükkusid tunduvalt edasi. Esialgsetest eraldistest summas 7 miljonit eurot seoti kulukohustustega ainult 1,6 miljonit eurot ja maksti välja 0,3 miljonit eurot. |
| --- | --- |

13.

2009. aastaks kavandatud hoonete sisustamise tööd lükkusid tunduvalt edasi. Esialgsetest eraldistest summas 7 miljonit eurot seoti kulukohustustega ainult 1,6 miljonit eurot ja maksti välja 0,3 miljonit eurot.

| 14. | 2009. aastal maksis amet lühiajalist renditööjõudu pakkuvale eraettevõttele 305 984 eurot. Sellist makset ei olnud lepingus ette nähtud. Vastavalt ameti finantsmäärusele ei ole see kulu seaduslik ega korrektne. |
| --- | --- |

14.

2009. aastal maksis amet lühiajalist renditööjõudu pakkuvale eraettevõttele 305 984 eurot. Sellist makset ei olnud lepingus ette nähtud. Vastavalt ameti finantsmäärusele ei ole see kulu seaduslik ega korrektne.

| 15. | Seisuga 31. detsember 2009 oli ametil raha summas 474,2 miljonit eurot. Vaatamata summa suurusele ei ole eelarvekomitee veel rahavoogude juhtimise juhendeid ega suuniseid vastu võtnud. |
| --- | --- |

15.

Seisuga 31. detsember 2009 oli ametil raha summas 474,2 miljonit eurot. Vaatamata summa suurusele ei ole eelarvekomitee veel rahavoogude juhtimise juhendeid ega suuniseid vastu võtnud.

MUUD KÜSIMUSED

| 16. | Viimasel kolmel aastal (11) on kontrollikoda märkinud, et ametil on vaja teha komisjonile ettepanek lõivude taseme kohta, mis vastaks täpsemalt ameti tegelikele kuludele (12). Akumuleeritud tulem on suurenenud 273 miljonilt eurolt 2007. aastal 350 miljoni euroni 2008. aastal ja 402,6 miljoni euroni 2009. aastal. Kuigi lõive käsitlevasse määrusesse tehtud muudatused jõustusid 1. mail 2009, on tulem 2009. aasta lõpu seisuga suurenenud rohkem kui 50 miljoni võrra. Amet peaks nimetatud muudatuste pikaajalist mõju hoolikalt hindama ja vajaduse korral tegema komisjonile ettepanek lõivudes täiendavate muudatuste tegemiseks selleks, et lähitulevikus oleks eelarve rohkem tasakaalus. |
| --- | --- |

16.

Viimasel kolmel aastal (11) on kontrollikoda märkinud, et ametil on vaja teha komisjonile ettepanek lõivude taseme kohta, mis vastaks täpsemalt ameti tegelikele kuludele (12). Akumuleeritud tulem on suurenenud 273 miljonilt eurolt 2007. aastal 350 miljoni euroni 2008. aastal ja 402,6 miljoni euroni 2009. aastal. Kuigi lõive käsitlevasse määrusesse tehtud muudatused jõustusid 1. mail 2009, on tulem 2009. aasta lõpu seisuga suurenenud rohkem kui 50 miljoni võrra. Amet peaks nimetatud muudatuste pikaajalist mõju hoolikalt hindama ja vajaduse korral tegema komisjonile ettepanek lõivudes täiendavate muudatuste tegemiseks selleks, et lähitulevikus oleks eelarve rohkem tasakaalus.

| 17. | Amet ei ole kõiki personalieeskirjade rakenduseeskirju (13) või ametisiseseid värbamissuuniseid veel vastu võtnud. |
| --- | --- |

17.

Amet ei ole kõiki personalieeskirjade rakenduseeskirju (13) või ametisiseseid värbamissuuniseid veel vastu võtnud.

| 18. | Personalivalikukomitee (14) koosnes ameti juhatajast ja juhataja asetäitjast, kelle ameti juhataja oli ise valikukomiteesse määranud. Sellega ei järgitud ülesannete lahususe põhimõtet, kuna ameti juhataja on ka ametisse nimetav ametiisik. Menetlus ei vastanud nõuetele. |
| --- | --- |

18.

Personalivalikukomitee (14) koosnes ameti juhatajast ja juhataja asetäitjast, kelle ameti juhataja oli ise valikukomiteesse määranud. Sellega ei järgitud ülesannete lahususe põhimõtet, kuna ameti juhataja on ka ametisse nimetav ametiisik. Menetlus ei vastanud nõuetele.

IV auditikoda, mida juhib kontrollikoja liige Igors LUDBORŽS, võttis käesoleva aruande vastu 5. oktoobri 2010. aasta koosolekul Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Tabel

Siseturu Ühtlustamise Amet (Alicante)

| Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad | Nõukogu määruses
  (EÜ) nr 40/94 määratud ameti pädevus | Juhtimine | 2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

  (2008. aasta andmed) | Pakutud tooted ja teenused eelarveaastal 2009

  (2008. aasta andmed) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaupade vaba liikumine

  Keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 36)

  Liidu piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse.

  (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 56) | Eesmärgid







  — | Rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil. |

Aluslepingust tulenevad liidu pädevusvaldkonnad

Nõukogu määruses

(EÜ) nr 40/94 määratud ameti pädevus

Juhtimine

2009. aastal ameti käsutusse antud ressursid

(2008. aasta andmed)

Pakutud tooted ja teenused eelarveaastal 2009

(2008. aasta andmed)

Kaupade vaba liikumine

Keelud või piirangud tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks ei kujuta endast siiski suvalise diskrimineerimise vahendit või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramist.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 36)

Liidu piires keelatakse teenuste osutamise vabaduse piirangud liikmesriikide kodanike suhtes, kes asuvad mõnes teises liikmesriigis kui see isik, kellele teenuseid pakutakse.

(Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 56)

Eesmärgid

—

Rakendada kaubamärke ja tööstusdisainilahendusi reguleerivaid õigusakte, mis annavad ettevõtetele õiguse ühtsele kaitsele kogu Euroopa Liidu territooriumil.

Ülesanded

| — | Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi. |
| --- | --- |

—

Vastu võtta ja sisse kanda registreerimistaotlusi.

| — | Kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust liidu õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

Kontrollida registrisse kandmise tingimusi ja nende vastavust liidu õigusaktidele.

| — | Teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes. |
| --- | --- |

—

Teostada olemasolevate siseriiklike kaubamärkide otsinguid liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse asutustes.

| — | Taotlused avaldada. |
| --- | --- |

—

Taotlused avaldada.

| — | Uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid. |
| --- | --- |

—

Uurida kõiki kolmandate isikute vastuväiteid.

| — | Taotlused registreerida või tagasi lükata. |
| --- | --- |

—

Taotlused registreerida või tagasi lükata.

| — | Läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused. |
| --- | --- |

—

Läbi vaadata tühistamise või kehtetuks tunnistamise taotlused.

| — | Tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega. |
| --- | --- |

—

Tegeleda otsuste vastu esitatud kaebustega.

1.   Haldusnõukogu

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist.

| — | Üks komisjoni esindaja ning nende asendajad. |
| --- | --- |

—

Üks komisjoni esindaja ning nende asendajad.

Ülesanded

| — | Nõustada juhatajat ameti pädevusse kuuluvates küsimustes. |
| --- | --- |

—

Nõustada juhatajat ameti pädevusse kuuluvates küsimustes.

| — | Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 120) juhataja, asejuhatajate, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta. |
| --- | --- |

—

Koostada kandidaatide nimekirjad (artikkel 120) juhataja, asejuhatajate, esimeeste ja apellatsioonikodade liikmete kohta.

2.   Ameti juhataja

| — | Nõukogu nimetab ameti juhataja kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu. |
| --- | --- |

—

Nõukogu nimetab ameti juhataja kuni kolme kandidaati sisaldava nimekirja põhjal, mille on koostanud haldusnõukogu.

3.   Eelarvekomitee

Koosseis

| — | Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendajad. |
| --- | --- |

—

Üks esindaja igast liikmesriigist ja üks komisjoni esindaja ning nende asendajad.

Ülesanded

| — | Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti juhatajale kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus. |
| --- | --- |

—

Vastu võtta eelarve ja finantsmäärus, anda ameti juhatajale kinnitus eelarve täitmise kohta ja määrata otsinguaruannete maksumus.

4.   Taotlustega seotud otsused

Otsuseid teevad:

| a) | kontrollijad; |
| --- | --- |

a)

kontrollijad;

| b) | vastulausete osakonnad; |
| --- | --- |

b)

vastulausete osakonnad;

| c) | kaubamärkide haldus- ja õigusosakond; |
| --- | --- |

c)

kaubamärkide haldus- ja õigusosakond;

| d) | tühistamisosakonnad; |
| --- | --- |

d)

tühistamisosakonnad;

| e) | apellatsioonikojad. |
| --- | --- |

e)

apellatsioonikojad.

5.   Välisaudit

Kontrollikoda.

6.   Eelarve täitmisele heakskiitu andev asutus

Ameti eelarvekomitee.

Eelarve

338 miljonit eurot

(318 miljonit eurot).

Personali suurus seisuga 31. detsember 2009

658 (643) ametikohta ametikohtade loetelus, millest täidetud ametikohti 614 (606) + 128 (118), muud ametikohta (lepingulised abitöötajad, lähetuses viibivad riiklikud eksperdid, kohalik personal, tööjõudu vahendava agentuuri kaudu saadud töötajad, erinõunikud).

Kogu personal: 742 (724)

Kaubamärgid

Esitatud taotlusi: 88 300(87 400)

Registreeritud taotlusi: 90 000(81 400)

Esitatud vastuväited: 13 900(18 700)

Apellatsioonikodadele esitatud kaebusi: 1 588(1 815)

Lahendamisel olevad kaebused: 1 378(1 618)

Registreerimiseks keskmiselt kuluv aeg (välja arvatud vastuväidete või kaebuste puhul)

enne avaldamist: 4 (6) kuud

Tööstusdisainilahendused

Esitatud: 69 500(72 700)

Registreeritud: 71 500(78 400)

Allikas: ameti edastatud teave.

AMETI VASTUSED

| 13. | Hispaania ehitussektori majandusolukorra tõttu sai amet eeldatust tunduvalt rohkem pakkumisi ja nende hindamine kestis kavandatust kauem. Selgus siiski, et amet sai sõlmida lepinguid oodatust paremate hindadega. |
| --- | --- |

13.

Hispaania ehitussektori majandusolukorra tõttu sai amet eeldatust tunduvalt rohkem pakkumisi ja nende hindamine kestis kavandatust kauem. Selgus siiski, et amet sai sõlmida lepinguid oodatust paremate hindadega.

| 14. | Palkade korrigeerimine põhines Hispaania tööhõivevaldkonna õigusaktide ja Euroopa Liidu direktiivi nõuetel ning toimus 1. mail 2004 jõustunud uute personalieeskirjadega kaasnenud muudatuste tõttu. Amet möönab, et korrigeerimine tulnuks sätestada lepingus, kuid õigusaktidest tulenevad nõuded on lepingusätete suhtes ülimuslikud. Sel põhjusel ei nõustu amet, et maksed olnuks ebaseaduslikud või et need tuleks tagasi nõuda. |
| --- | --- |

14.

Palkade korrigeerimine põhines Hispaania tööhõivevaldkonna õigusaktide ja Euroopa Liidu direktiivi nõuetel ning toimus 1. mail 2004 jõustunud uute personalieeskirjadega kaasnenud muudatuste tõttu. Amet möönab, et korrigeerimine tulnuks sätestada lepingus, kuid õigusaktidest tulenevad nõuded on lepingusätete suhtes ülimuslikud. Sel põhjusel ei nõustu amet, et maksed olnuks ebaseaduslikud või et need tuleks tagasi nõuda.

| 15. | Amet usub, et rahavoogude juhtimise suunised ei kuulu finantsmääruse ja ühenduse kaubamärkide määruse järgi eelarvekomitee ametlikku pädevusse. Sellele vaatamata teatab amet komiteele ka edaspidi üldise lähenemise, nagu on toimunud alates 2008. aastast, ja kavatseb peagi esitada arvamuse saamiseks uue poliitikadokumendi. |
| --- | --- |

15.

Amet usub, et rahavoogude juhtimise suunised ei kuulu finantsmääruse ja ühenduse kaubamärkide määruse järgi eelarvekomitee ametlikku pädevusse. Sellele vaatamata teatab amet komiteele ka edaspidi üldise lähenemise, nagu on toimunud alates 2008. aastast, ja kavatseb peagi esitada arvamuse saamiseks uue poliitikadokumendi.

| 16. | Amet loodab, et septembris 2008 kokku lepitud kaheaastane läbivaatamine tagab tulevikus eelarve tasakaalu. Samas on see siiski õigusloomega seotud küsimus.
  Praeguse lõivude taseme eeldatav mõju tulevaste eelarvete tasakaalule on olnud mitu aastat eelarvekomiteele esitatud tegevuskava dokumentide teemaks. |
| --- | --- |

16.

Amet loodab, et septembris 2008 kokku lepitud kaheaastane läbivaatamine tagab tulevikus eelarve tasakaalu. Samas on see siiski õigusloomega seotud küsimus.

Praeguse lõivude taseme eeldatav mõju tulevaste eelarvete tasakaalule on olnud mitu aastat eelarvekomiteele esitatud tegevuskava dokumentide teemaks.

| 17. | Amet võtab tähelepaneku teadmiseks. Ameti praeguste rakenduseeskirjade süstemaatilise ülevaate koostamist alustatakse lähitulevikus. |
| --- | --- |

17.

Amet võtab tähelepaneku teadmiseks. Ameti praeguste rakenduseeskirjade süstemaatilise ülevaate koostamist alustatakse lähitulevikus.

| 18. | Amet mõistab tähelepanekut viitena personalieeskirjade III lisa artiklile 3, mis sätestab konkursside korraldamist, kuid leiab, et need sätted ei ole ajutiste teenistujate valikumenetlustes kohustuslikud. Amet kaalub muid viise, kuidas menetlusi parandada, kuigi usub, et ameti juhataja osalemine ameti tippjuhtide valikumenetlustes on põhimõtte küsimus. |
| --- | --- |

18.

Amet mõistab tähelepanekut viitena personalieeskirjade III lisa artiklile 3, mis sätestab konkursside korraldamist, kuid leiab, et need sätted ei ole ajutiste teenistujate valikumenetlustes kohustuslikud. Amet kaalub muid viise, kuidas menetlusi parandada, kuigi usub, et ameti juhataja osalemine ameti tippjuhtide valikumenetlustes on põhimõtte küsimus.

---

(1)  EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1.

1

(2)  Tabelis esitatakse teavitaval eesmärgil kokkuvõte ameti pädevusvaldkondadest ja tegevusest.

2

Tabelis

(3)  Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud aasta eelarve haldamise ja finantsjuhtimise aruanne, kus esitatakse muu hulgas ülevaade assigneeringute kasutamise määra kohta koos kokkuvõtva teabega assigneeringute ülekannete kohta eri eelarvepunktide vahel.

3

(4)  Finantsaruanded sisaldavad bilanssi ja tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, kapitali muutuste aruannet ja lisa, kus on ära toodud tähtsamate arvestuspõhimõtete kirjeldus ja muu selgitav teave.

4

(5)  Eelarve täitmise aruanne koosneb aruandest ja selle lisast.

5

(6)  Komisjoni 19. novembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 33 (EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72).

6

(7)  Määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 artikkel 38.

7

(8)  Asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja arvestuse koostamise eeskirjad on sätestatud määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 VII jaotise 1. peatükis, mida on viimati muudetud 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 652/2008 (ELT L 181, 10.7.2008, lk 23), ning on tervikuna ameti finantsmäärusse integreeritud.

8

(9)  IFAC – Rahvusvaheline Audiitorite Föderatsioon; ISSAI – kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelised standardid.

9

(10)  Lõplik raamatupidamise aastaaruanne koostati 21. juunil 2010 ja kontrollikoda sai selle kätte 5. juulil 2010. Komisjoni raamatupidamise aastaaruandega konsolideeritud lõplik raamatupidamise aastaaruanne avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas järgneva aasta 15. novembriks. Aruandega võib tutvuda järgmistel veebilehtedel: http://eca.europa.eu ja www.oami.europa.eu.

10

Euroopa Liidu Teatajas

(11)  ELT C 304, 15.12.2009, lk 159, ELT C 311, 5.12.2008, lk 178, ja ELT C 309, 19.12.2007, lk 141.

11

(12)  Nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 134 lõige 2.

12

(13)  „Ajutiste ja lepinguliste töötajate värbamismenetlused”, „Distsiplinaarmenetlused”, „Atesteerimine” ja „Eeskirjad seksuaalse või moraalse ahistamise juhtude kohta”.

13

(14)  Värbamismenetlus VEXT/09/590/AD/12/HRD.

14

---