# Uradni list C 323/2010

| | ISSN 1725-5244
  doi:10.3000/17255244.C_2010.323.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 323 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5330. november 2010 |

ISSN 1725-5244

doi:10.3000/17255244.C_2010.323.slv

Uradni list

Evropske unije

C 323

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5330. november 2010

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2010/C 323/01 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi | 1 |
| 2010/C 323/02 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, ki razveljavlja Okvirni sklep 2004/68/JHA | 6 |
| 2010/C 323/03 | Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog | 9 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

2010/C 323/01

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi

1

2010/C 323/02

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, ki razveljavlja Okvirni sklep 2004/68/JHA

6

2010/C 323/03

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog

9

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2010/C 323/04 | Sklepi Sveta o zvišanju ravni osnovnih znanj v okviru evropskega sodelovanja za šole 21. stoletja | 11 |
| 2010/C 323/05 | Sklepi Sveta z dne 18. novembra 2010 o priložnostih in izzivih za evropsko kinematografijo v digitalni dobi | 15 |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 323/06 | Menjalni tečaji eura | 18 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2010/C 323/07 | Postopki prenehanja – Odločitev o začetku postopka prenehanja glede zavarovalnice International Insurance Corporation (IIC) NV (Objava v skladu s členom 14 Direktive 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic ter členom 213h nizozemskega Zakona o stečaju) | 19 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2010/C 323/04

Sklepi Sveta o zvišanju ravni osnovnih znanj v okviru evropskega sodelovanja za šole 21. stoletja

11

2010/C 323/05

Sklepi Sveta z dne 18. novembra 2010 o priložnostih in izzivih za evropsko kinematografijo v digitalni dobi

15

Evropska komisija

2010/C 323/06

Menjalni tečaji eura

18

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2010/C 323/07

Postopki prenehanja – Odločitev o začetku postopka prenehanja glede zavarovalnice International Insurance Corporation (IIC) NV (Objava v skladu s členom 14 Direktive 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic ter členom 213h nizozemskega Zakona o stečaju)

(Objava v skladu s členom 14 Direktive 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic ter členom 213h nizozemskega Zakona o stečaju)

19

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 323/08 | Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/37/10 – Program EU in Kanade za sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in mladine – Čezatlantska partnerstva za izmenjavo na področju izobraževanja – Čezatlantska študijska partnerstva | 20 |
| 2010/C 323/09 | Razpisa za zbiranje predlogov in prijavo interesa – Program ESPON 2013 | 23 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 323/10 | Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz kalijevega klorida s poreklom iz Belorusije in Rusije | 24 |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 323/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  ) | 28 |
| 2010/C 323/12 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 29 |
| 2010/C 323/13 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 30 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2010/C 323/14 | Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila | 31 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2010/C 323/08

Razpis za zbiranje predlogov – EACEA/37/10 – Program EU in Kanade za sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in mladine – Čezatlantska partnerstva za izmenjavo na področju izobraževanja – Čezatlantska študijska partnerstva

20

2010/C 323/09

Razpisa za zbiranje predlogov in prijavo interesa – Program ESPON 2013

23

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

2010/C 323/10

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz kalijevega klorida s poreklom iz Belorusije in Rusije

24

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2010/C 323/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV) (
  1
  )

1

28

2010/C 323/12

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

29

2010/C 323/13

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

30

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2010/C 323/14

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

MNENJA

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/1

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi

2010/C 323/01

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju prošnje za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2), ki je bila evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov poslana 31. marca 2010 –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 31. marca 2010 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi (3). V predlogu je upoštevano javno posvetovanje na to temo, ki je potekalo med 11. novembrom 2009 in 31. januarjem 2010 (4). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 31. marca 2010 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi (3). V predlogu je upoštevano javno posvetovanje na to temo, ki je potekalo med 11. novembrom 2009 in 31. januarjem 2010 (4).

| 2. | Državljanska pobuda je ena od novosti, vpeljanih v pravo EU z Lizbonsko pogodbo, ki omogoča, da vsaj milijon državljanov določenega števila držav članic pozove Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog. Predlagana uredba temelji na členu 11(4) PEU in členu 24(1) PDEU, v skladu s katerima je treba postopke in pogoje, potrebne za državljansko pobudo, določiti z rednim zakonodajnim postopkom. |
| --- | --- |

2.

Državljanska pobuda je ena od novosti, vpeljanih v pravo EU z Lizbonsko pogodbo, ki omogoča, da vsaj milijon državljanov določenega števila držav članic pozove Komisijo, naj predloži zakonodajni predlog. Predlagana uredba temelji na členu 11(4) PEU in členu 24(1) PDEU, v skladu s katerima je treba postopke in pogoje, potrebne za državljansko pobudo, določiti z rednim zakonodajnim postopkom.

| 3. | Predlog je bil na dan sprejetja poslan evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP) v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. Komisija se je pred sprejetjem predloga neuradno posvetovala z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Ta je pozdravil to neuradno posvetovanje in je zadovoljen, da je bila v končnem predlogu upoštevana večina njegovih pripomb. |
| --- | --- |

3.

Predlog je bil na dan sprejetja poslan evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (ENVP) v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. Komisija se je pred sprejetjem predloga neuradno posvetovala z evropskim nadzornikom za varstvo podatkov. Ta je pozdravil to neuradno posvetovanje in je zadovoljen, da je bila v končnem predlogu upoštevana večina njegovih pripomb.

| 4. | Na splošno je evropski nadzornik za varstvo podatkov zadovoljen z obravnavo varstva podatkov v predlagani uredbi. Kar zadeva podrobnosti, ima nekaj predlogov za prilagoditev, ki so obravnavani v poglavju II tega mnenja. |
| --- | --- |

4.

Na splošno je evropski nadzornik za varstvo podatkov zadovoljen z obravnavo varstva podatkov v predlagani uredbi. Kar zadeva podrobnosti, ima nekaj predlogov za prilagoditev, ki so obravnavani v poglavju II tega mnenja.

| 5. | Uvodoma želi evropski nadzornik za varstvo podatkov poudariti, da polno upoštevanje pravil o varstvu podatkov bistveno prispeva k zanesljivosti, moči in uspehu tega pomembnega novega instrumenta. |
| --- | --- |

5.

Uvodoma želi evropski nadzornik za varstvo podatkov poudariti, da polno upoštevanje pravil o varstvu podatkov bistveno prispeva k zanesljivosti, moči in uspehu tega pomembnega novega instrumenta.

II.   PODROBNA ANALIZA PREDLOGA

| 6. | Predlog v skladu s členom 11(4) PEU in členom 24(1) PDEU določa postopke in pogoje za državljansko pobudo. V predlagani uredbi so opredeljeni najmanjše število držav članic, najmanjše število državljanov iz posamezne države članice in najnižja starost državljanov, ki lahko sodelujejo pri pobudi. Poleg tega predlog določa vsebinske in postopkovne pogoje za proučitev pobude, ki jo izvede Komisija. |
| --- | --- |

6.

Predlog v skladu s členom 11(4) PEU in členom 24(1) PDEU določa postopke in pogoje za državljansko pobudo. V predlagani uredbi so opredeljeni najmanjše število držav članic, najmanjše število državljanov iz posamezne države članice in najnižja starost državljanov, ki lahko sodelujejo pri pobudi. Poleg tega predlog določa vsebinske in postopkovne pogoje za proučitev pobude, ki jo izvede Komisija.

| 7. | To mnenje je osredotočeno na določbe, ki so pomembne z vidika varstva podatkov. To so pravila o prijavi državljanske pobude (člen 4), postopki zbiranja izjav o podpori (člena 5 in 6) ter zahteve za preverjanje in potrjevanje izjav o podpori (člen 9). Varstvo podatkov je posebej obravnavano v členu 12 predloga, člen 13 pa se nanaša na odgovornost organizatorjev državljanske pobude. V nadaljevanju bodo te določbe podrobno analizirane. |
| --- | --- |

7.

To mnenje je osredotočeno na določbe, ki so pomembne z vidika varstva podatkov. To so pravila o prijavi državljanske pobude (člen 4), postopki zbiranja izjav o podpori (člena 5 in 6) ter zahteve za preverjanje in potrjevanje izjav o podpori (člen 9). Varstvo podatkov je posebej obravnavano v členu 12 predloga, člen 13 pa se nanaša na odgovornost organizatorjev državljanske pobude. V nadaljevanju bodo te določbe podrobno analizirane.

Člen 4 –   Prijava predlagane državljanske pobude

| 8. | Preden začne organizator zbirati izjave podpisnikov o podpori, mora pobudo prek spletnega registra prijaviti Komisiji. Zagotoviti mora informacije, ki so določene v Prilogi II k predlagani uredbi, med drugim osebne podatke organizatorja, in sicer njegovo polno ime ter poštni in e-naslov. V skladu s členom 4(5) predloga bo predlagana državljanska pobuda javno objavljena v registru. Čeprav to iz besedila ni popolnoma jasno, evropski nadzornik za varstvo podatkov predvideva, da poštni in e-naslov organizatorja prek registra načelno ne bosta javno dostopna. V nasprotnem primeru bi evropski nadzornik za varstvo podatkov pozval zakonodajalca, naj presodi in pojasni potrebo po objavi teh podatkov ter v zvezi s tem natančneje oblikuje besedilo člena 4. |
| --- | --- |

8.

Preden začne organizator zbirati izjave podpisnikov o podpori, mora pobudo prek spletnega registra prijaviti Komisiji. Zagotoviti mora informacije, ki so določene v Prilogi II k predlagani uredbi, med drugim osebne podatke organizatorja, in sicer njegovo polno ime ter poštni in e-naslov. V skladu s členom 4(5) predloga bo predlagana državljanska pobuda javno objavljena v registru. Čeprav to iz besedila ni popolnoma jasno, evropski nadzornik za varstvo podatkov predvideva, da poštni in e-naslov organizatorja prek registra načelno ne bosta javno dostopna. V nasprotnem primeru bi evropski nadzornik za varstvo podatkov pozval zakonodajalca, naj presodi in pojasni potrebo po objavi teh podatkov ter v zvezi s tem natančneje oblikuje besedilo člena 4.

Člen 5 –   Postopki in pogoji zbiranja izjav o podpori

| 9. | Organizator je odgovoren za zbiranje izjav podpisnikov o podpori, ki so potrebne za predlagano državljansko podporo. Na podlagi člena 5(1) je treba za izjave o podpori uporabiti obrazec v obliki vzorca iz Priloge III k predlagani uredbi. S tem vzorčnim obrazcem se od podpisnika zahtevajo nekateri (očitni) osebni podatki, kot so ime in priimek ter – pri obrazcu v papirni obliki – dejanski podpis. Da bi lahko pristojni organ preveril verodostojnost izjave o podpori, je obvezna tudi navedba nekaterih drugih podatkov, kot so mesto in država prebivališča podpisnika, datum in kraj rojstva, državljanstvo, osebna identifikacijska številka, vrsta identifikacijske številke/osebnega dokumenta in država članica, ki je izdala to številko/ta dokument. Še dve polji na vzorčnem obrazcu, ki ju ni treba obvezno izpolniti, sta ulica prebivališča podpisnika in njegov e-naslov. |
| --- | --- |

9.

Organizator je odgovoren za zbiranje izjav podpisnikov o podpori, ki so potrebne za predlagano državljansko podporo. Na podlagi člena 5(1) je treba za izjave o podpori uporabiti obrazec v obliki vzorca iz Priloge III k predlagani uredbi. S tem vzorčnim obrazcem se od podpisnika zahtevajo nekateri (očitni) osebni podatki, kot so ime in priimek ter – pri obrazcu v papirni obliki – dejanski podpis. Da bi lahko pristojni organ preveril verodostojnost izjave o podpori, je obvezna tudi navedba nekaterih drugih podatkov, kot so mesto in država prebivališča podpisnika, datum in kraj rojstva, državljanstvo, osebna identifikacijska številka, vrsta identifikacijske številke/osebnega dokumenta in država članica, ki je izdala to številko/ta dokument. Še dve polji na vzorčnem obrazcu, ki ju ni treba obvezno izpolniti, sta ulica prebivališča podpisnika in njegov e-naslov.

| 10. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da so vsa ta obvezna podatkovna polja na vzorčnem obrazcu potrebna za organizacijo državljanske pobude in zagotavljanje verodostojnosti izjav o podpori, razen osebne identifikacijske številke. Ureditev za uporabo takih enotnih identifikacijskih številk, kjer obstajajo, se po državah članicah razlikuje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov vsekakor meni, da osebna identifikacija nima dodane vrednosti za preverjanje verodostojnosti izjav o podpori. Za doseganje tega cilja se lahko za zadostne štejejo že drugi zahtevani podatki. Zato evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča črtanje tega podatkovnega polja iz vzorčnega obrazca v Prilogi III. |
| --- | --- |

10.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da so vsa ta obvezna podatkovna polja na vzorčnem obrazcu potrebna za organizacijo državljanske pobude in zagotavljanje verodostojnosti izjav o podpori, razen osebne identifikacijske številke. Ureditev za uporabo takih enotnih identifikacijskih številk, kjer obstajajo, se po državah članicah razlikuje. Evropski nadzornik za varstvo podatkov vsekakor meni, da osebna identifikacija nima dodane vrednosti za preverjanje verodostojnosti izjav o podpori. Za doseganje tega cilja se lahko za zadostne štejejo že drugi zahtevani podatki. Zato evropski nadzornik za varstvo podatkov priporoča črtanje tega podatkovnega polja iz vzorčnega obrazca v Prilogi III.

| 11. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov tudi dvomi, da je treba v standardni obrazec vključiti neobvezni podatkovni polji, zato priporoča njuno črtanje iz vzorčnega obrazca v Prilogi III, če potreba po njuni vključitvi ne bo dokazana. |
| --- | --- |

11.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov tudi dvomi, da je treba v standardni obrazec vključiti neobvezni podatkovni polji, zato priporoča njuno črtanje iz vzorčnega obrazca v Prilogi III, če potreba po njuni vključitvi ne bo dokazana.

| 12. | Poleg tega priporoča, naj se vzorcu na koncu doda standardna izjava o zasebnosti, v kateri so navedeni istovetnost upravljavca, nameni zbiranja, drugi prejemniki podatkov in obdobje njihove hrambe. Zagotovitev takih informacij posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, je zahtevana s členom 10 Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

12.

Poleg tega priporoča, naj se vzorcu na koncu doda standardna izjava o zasebnosti, v kateri so navedeni istovetnost upravljavca, nameni zbiranja, drugi prejemniki podatkov in obdobje njihove hrambe. Zagotovitev takih informacij posamezniku, na katerega se osebni podatki nanašajo, je zahtevana s členom 10 Direktive 95/46/ES.

Člen 6 –   Sistemi spletnega zbiranja

| 13. | Člen 6 predlagane uredbe zadeva zbiranje izjav o podpori s spletnimi sistemi. Na podlagi člena 6 mora organizator pred začetkom zbiranja izjav poskrbeti, da ima sistem spletnega zbiranja ustrezne varnostne in tehnične značilnosti, s katerimi se med drugim zagotovi, da so podatki, ki se zagotovijo po spletu, varno shranjeni, „[tako] da jih ni mogoče spremeniti ali uporabiti v kakršen koli drug namen kot v navedeno podporo posamezne državljanske pobude in da se osebni podatki zavarujejo pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spremembo ali nepooblaščenim razkritjem ali dostopom“ (5). |
| --- | --- |

13.

Člen 6 predlagane uredbe zadeva zbiranje izjav o podpori s spletnimi sistemi. Na podlagi člena 6 mora organizator pred začetkom zbiranja izjav poskrbeti, da ima sistem spletnega zbiranja ustrezne varnostne in tehnične značilnosti, s katerimi se med drugim zagotovi, da so podatki, ki se zagotovijo po spletu, varno shranjeni, „[tako] da jih ni mogoče spremeniti ali uporabiti v kakršen koli drug namen kot v navedeno podporo posamezne državljanske pobude in da se osebni podatki zavarujejo pred naključnim ali nezakonitim uničenjem ali naključno izgubo, spremembo ali nepooblaščenim razkritjem ali dostopom“ (5).

| 14. | Nadalje člen 6(2) določa, da lahko organizator kadar koli pozove ustrezni pristojni organ, naj potrdi, da sistem spletnega zbiranja izpolnjuje te zahteve. Organizator v vsakem primeru zaprosi za izdajo takega potrdila pred predložitvijo izjav o podpori v preverjanje (glej člen 9 spodaj). |
| --- | --- |

14.

Nadalje člen 6(2) določa, da lahko organizator kadar koli pozove ustrezni pristojni organ, naj potrdi, da sistem spletnega zbiranja izpolnjuje te zahteve. Organizator v vsakem primeru zaprosi za izdajo takega potrdila pred predložitvijo izjav o podpori v preverjanje (glej člen 9 spodaj).

| 15. | Poleg tega mora Komisija na podlagi člena 6(5) sprejeti tehnične specifikacije za izvajanje teh varnostnih pravil v skladu s postopkom komitologije, predvidenim v členu 19(2) predloga. |
| --- | --- |

15.

Poleg tega mora Komisija na podlagi člena 6(5) sprejeti tehnične specifikacije za izvajanje teh varnostnih pravil v skladu s postopkom komitologije, predvidenim v členu 19(2) predloga.

| 16. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da se v členu 6 predloga poudarja varnost sistemov spletnega zbiranja. Obveznost zagotavljanja varnosti obdelave podatkov je ena od zahtev varstva podatkov, določenih v členu 17 Direktive 95/46/ES. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je zadovoljen, da je Komisija na podlagi njegovih neuradnih pripomb uskladila besedilo člena 6(4) predloga z besedilom člena 17(1) Direktive 95/46/ES. Poleg tega pozdravlja dejstvo, da je bila v člen 6(4) vključena obveznost zagotavljanja, da se podatki ne uporabljajo za nič drugega kot za navedeno podporo določeni državljanski pobudi. Vendar poziva zakonodajalca, naj primerljivo obveznost splošnega obsega vključi v člen 12 (glej točko 27 spodaj). |
| --- | --- |

16.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja dejstvo, da se v členu 6 predloga poudarja varnost sistemov spletnega zbiranja. Obveznost zagotavljanja varnosti obdelave podatkov je ena od zahtev varstva podatkov, določenih v členu 17 Direktive 95/46/ES. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je zadovoljen, da je Komisija na podlagi njegovih neuradnih pripomb uskladila besedilo člena 6(4) predloga z besedilom člena 17(1) Direktive 95/46/ES. Poleg tega pozdravlja dejstvo, da je bila v člen 6(4) vključena obveznost zagotavljanja, da se podatki ne uporabljajo za nič drugega kot za navedeno podporo določeni državljanski pobudi. Vendar poziva zakonodajalca, naj primerljivo obveznost splošnega obsega vključi v člen 12 (glej točko 27 spodaj).

| 17. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima pomisleke glede vprašanja, kdaj ustrezni pristojni organ izda potrdilo o izpolnjevanju zahtev. Organizator mora zaprositi za izdajo takega potrdila šele, preden zbrane izjave o podpori predloži v preverjanje navedenemu organu. Za izdajo potrdila lahko zaprosi tudi prej. Ob predpostavki, da ima potrditev spletnega sistema dodano vrednost, evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi moralo biti tako potrdilo izdano pred začetkom zbiranja izjav, da se prepreči zbiranje osebnih podatkov najmanj enega milijona državljanov s sistemom, ki bi se pozneje z vidika varnosti izkazal za neustreznega. Zato evropski nadzornik za varstvo podatkov poziva zakonodajalca, naj to obveznost vključi v besedilo člena 6(2). Seveda je treba pri tem zagotoviti, da postopek potrjevanja ne pomeni nepotrebnega upravnega bremena za organizatorja. |
| --- | --- |

17.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima pomisleke glede vprašanja, kdaj ustrezni pristojni organ izda potrdilo o izpolnjevanju zahtev. Organizator mora zaprositi za izdajo takega potrdila šele, preden zbrane izjave o podpori predloži v preverjanje navedenemu organu. Za izdajo potrdila lahko zaprosi tudi prej. Ob predpostavki, da ima potrditev spletnega sistema dodano vrednost, evropski nadzornik za varstvo podatkov meni, da bi moralo biti tako potrdilo izdano pred začetkom zbiranja izjav, da se prepreči zbiranje osebnih podatkov najmanj enega milijona državljanov s sistemom, ki bi se pozneje z vidika varnosti izkazal za neustreznega. Zato evropski nadzornik za varstvo podatkov poziva zakonodajalca, naj to obveznost vključi v besedilo člena 6(2). Seveda je treba pri tem zagotoviti, da postopek potrjevanja ne pomeni nepotrebnega upravnega bremena za organizatorja.

| 18. | V zvezi s tem želi evropski nadzornik za varstvo podatkov opozoriti na člen 18 Direktive 95/46/ES, na podlagi katerega morajo upravljavci uradno obvestiti nacionalni organ za varstvo podatkov o postopku obdelave, preden ga začnejo izvajati, razen v primeru nekaterih izjem. Ni jasno, kako je ta obveznost uradnega obveščanja, pri kateri so mogoče izjeme, povezana s potrjevanjem, ki ga pristojni nacionalni organ izvede na podlagi predlagane uredbe. Da bi se upravna obremenitev čim bolj omejila, evropski nadzornik za varstvo podatkov poziva zakonodajalca, naj razjasni povezavo med postopkom uradnega obveščanja iz člena 18 Direktive 95/46/ES in postopkom potrjevanja iz člena 6 predlagane uredbe. |
| --- | --- |

18.

V zvezi s tem želi evropski nadzornik za varstvo podatkov opozoriti na člen 18 Direktive 95/46/ES, na podlagi katerega morajo upravljavci uradno obvestiti nacionalni organ za varstvo podatkov o postopku obdelave, preden ga začnejo izvajati, razen v primeru nekaterih izjem. Ni jasno, kako je ta obveznost uradnega obveščanja, pri kateri so mogoče izjeme, povezana s potrjevanjem, ki ga pristojni nacionalni organ izvede na podlagi predlagane uredbe. Da bi se upravna obremenitev čim bolj omejila, evropski nadzornik za varstvo podatkov poziva zakonodajalca, naj razjasni povezavo med postopkom uradnega obveščanja iz člena 18 Direktive 95/46/ES in postopkom potrjevanja iz člena 6 predlagane uredbe.

| 19. | Kar zadeva izvedbena pravila za tehnične specifikacije, evropski nadzornik za varstvo podatkov pričakuje, da se bo Komisija pred njihovim sprejetjem posvetovala z njim, zlasti ker je v delovnem dokumentu služb Komisije o izidu zelene knjige omenjenih več sistemov za zagotavljanje verodostojnosti spletnih podpisov, predlaganih med javnim posvetovanjem, med katerimi je tudi zamisel o pametni kartici evropskega državljana, ki omogoča elektronsko podpisovanje. Seveda se s takim sistemom pojavijo novi premisleki v zvezi z varstvom podatkov (6). |
| --- | --- |

19.

Kar zadeva izvedbena pravila za tehnične specifikacije, evropski nadzornik za varstvo podatkov pričakuje, da se bo Komisija pred njihovim sprejetjem posvetovala z njim, zlasti ker je v delovnem dokumentu služb Komisije o izidu zelene knjige omenjenih več sistemov za zagotavljanje verodostojnosti spletnih podpisov, predlaganih med javnim posvetovanjem, med katerimi je tudi zamisel o pametni kartici evropskega državljana, ki omogoča elektronsko podpisovanje. Seveda se s takim sistemom pojavijo novi premisleki v zvezi z varstvom podatkov (6).

Člen 9 –   Preverjanje in potrjevanje izjav o podpori s strani držav članic

| 20. | Ko organizator zbere potrebne izjave podpisnikov o podpori, jih mora predložiti ustreznemu pristojnemu organu v preverjanje in potrditev. Organizator posreduje osebne podatke podpisnikov pristojnemu organu države članice, ki je podpisnikom izdala osebne dokumente, navedene v izjavah o podpori. Pristojni organ mora v treh mesecih „ustrezno preveriti“ izjave o podpori in organizatorju izdati potrdilo (7). To potrdilo se uporabi, ko se pobuda dejansko predloži Komisiji. |
| --- | --- |

20.

Ko organizator zbere potrebne izjave podpisnikov o podpori, jih mora predložiti ustreznemu pristojnemu organu v preverjanje in potrditev. Organizator posreduje osebne podatke podpisnikov pristojnemu organu države članice, ki je podpisnikom izdala osebne dokumente, navedene v izjavah o podpori. Pristojni organ mora v treh mesecih „ustrezno preveriti“ izjave o podpori in organizatorju izdati potrdilo (7). To potrdilo se uporabi, ko se pobuda dejansko predloži Komisiji.

| 21. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja ta decentralizirani sistem, v okviru katerega Komisija ne bo razpolagala z osebnimi podatki podpisnikov, ampak bo prejela samo potrdila, ki jih izdajo nacionalni pristojni organi. S takim sistemom se zmanjša tveganje neustreznega ravnanja z osebnimi podatki, saj je prejemnikov navedenih podatkov kar najmanj. |
| --- | --- |

21.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja ta decentralizirani sistem, v okviru katerega Komisija ne bo razpolagala z osebnimi podatki podpisnikov, ampak bo prejela samo potrdila, ki jih izdajo nacionalni pristojni organi. S takim sistemom se zmanjša tveganje neustreznega ravnanja z osebnimi podatki, saj je prejemnikov navedenih podatkov kar najmanj.

| 22. | Iz besedila ni popolnoma jasno, kaj pomeni „ustrezno preverjanje“, ki ga izvaja pristojni organ. Tudi v zadevni uvodni izjavi 15 to vprašanje ni razjasnjeno. Evropski nadzornik za varstvo podatkov se sprašuje, kako bodo pristojni organi preverjali verodostojnost izjav o podpori. Zlasti ga zanima, ali bodo lahko pristojni organi preverili izjave glede na podatke o istovetnosti državljanov iz drugih virov, kot so nacionalni in regionalni registri. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poziva zakonodajalca, naj pojasni to vprašanje. |
| --- | --- |

22.

Iz besedila ni popolnoma jasno, kaj pomeni „ustrezno preverjanje“, ki ga izvaja pristojni organ. Tudi v zadevni uvodni izjavi 15 to vprašanje ni razjasnjeno. Evropski nadzornik za varstvo podatkov se sprašuje, kako bodo pristojni organi preverjali verodostojnost izjav o podpori. Zlasti ga zanima, ali bodo lahko pristojni organi preverili izjave glede na podatke o istovetnosti državljanov iz drugih virov, kot so nacionalni in regionalni registri. Evropski nadzornik za varstvo podatkov poziva zakonodajalca, naj pojasni to vprašanje.

Člen 12 –   Varstvo osebnih podatkov

| 23. | Člen 12 predlagane uredbe je namenjen izključno varstvu osebnih podatkov. V tej določbi je poudarjeno, da morata organizator in pristojni organ upoštevati Direktivo 95/46/ES in nacionalne predpise, sprejete na njeni podlagi. Uvodna izjava 20 se nanaša tudi na uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001, ko Komisija ob prijavi organizatorja pobude v register obdeluje njegove osebne podatke. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja te navedbe. |
| --- | --- |

23.

Člen 12 predlagane uredbe je namenjen izključno varstvu osebnih podatkov. V tej določbi je poudarjeno, da morata organizator in pristojni organ upoštevati Direktivo 95/46/ES in nacionalne predpise, sprejete na njeni podlagi. Uvodna izjava 20 se nanaša tudi na uporabo Uredbe (ES) št. 45/2001, ko Komisija ob prijavi organizatorja pobude v register obdeluje njegove osebne podatke. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja te navedbe.

| 24. | V nadaljevanju člena 12 je izrecno navedeno, da je treba organizatorja in pristojne organe za namene njihove zadevne obdelave osebnih podatkov šteti za upravljavce podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je zadovoljen s to natančno navedbo. Predvsem upravljavec je tisti, ki je odgovoren za skladnost s pravili o varstvu podatkov. S členom 12 predloga se odpravlja vsak dvom glede tega, koga je treba šteti za upravljavca. |
| --- | --- |

24.

V nadaljevanju člena 12 je izrecno navedeno, da je treba organizatorja in pristojne organe za namene njihove zadevne obdelave osebnih podatkov šteti za upravljavce podatkov. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je zadovoljen s to natančno navedbo. Predvsem upravljavec je tisti, ki je odgovoren za skladnost s pravili o varstvu podatkov. S členom 12 predloga se odpravlja vsak dvom glede tega, koga je treba šteti za upravljavca.

| 25. | Člen 12 določa tudi najdaljša obdobja hrambe zbranih osebnih podatkov. Organizator jih lahko hrani največ en mesec po predložitvi pobude Komisiji ali največ 18 mesecev od datuma prijave predlagane pobude. Pristojni organi morajo uničiti te podatke en mesec po izdaji potrdila. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja te omejitve, saj se z njimi zagotavlja skladnost z zahtevo, določeno v členu 6(1)(e) Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

25.

Člen 12 določa tudi najdaljša obdobja hrambe zbranih osebnih podatkov. Organizator jih lahko hrani največ en mesec po predložitvi pobude Komisiji ali največ 18 mesecev od datuma prijave predlagane pobude. Pristojni organi morajo uničiti te podatke en mesec po izdaji potrdila. Evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja te omejitve, saj se z njimi zagotavlja skladnost z zahtevo, določeno v členu 6(1)(e) Direktive 95/46/ES.

| 26. | Poleg tega je evropski nadzornik za varstvo podatkov zadovoljen s ponovno navedbo besedila, ki izhaja iz člena 17 Direktive 95/46/ES in se nanaša na varnost obdelave podatkov, v členu 12 predloga. S tem je jasno določeno, da te obveznosti veljajo ne le pri uporabi sistemov spletnega zbiranja (glej točko 13 in naslednje zgoraj) ampak v vseh okoliščinah, zajetih s predlagano uredbo. |
| --- | --- |

26.

Poleg tega je evropski nadzornik za varstvo podatkov zadovoljen s ponovno navedbo besedila, ki izhaja iz člena 17 Direktive 95/46/ES in se nanaša na varnost obdelave podatkov, v členu 12 predloga. S tem je jasno določeno, da te obveznosti veljajo ne le pri uporabi sistemov spletnega zbiranja (glej točko 13 in naslednje zgoraj) ampak v vseh okoliščinah, zajetih s predlagano uredbo.

| 27. | Kot je bilo navedeno že v točki 16 zgoraj, evropski nadzornik za varstvo podatkov zakonodajalcu priporoča, naj v členu 12 doda odstavek, s katerim bo zagotovil, da se osebni podatki, ki jih zbere organizator (bodisi s sistemom spletnega zbiranja bodisi z drugimi sredstvi), ne bodo uporabljali za nič drugega kot za navedeno podporo določeni državljanski pobudi in da se bodo poleg tega podatki, ki jih prejme pristojni organ, uporabili samo za preverjanje verodostojnosti izjav o podpori določeni državljanski pobudi. |
| --- | --- |

27.

Kot je bilo navedeno že v točki 16 zgoraj, evropski nadzornik za varstvo podatkov zakonodajalcu priporoča, naj v členu 12 doda odstavek, s katerim bo zagotovil, da se osebni podatki, ki jih zbere organizator (bodisi s sistemom spletnega zbiranja bodisi z drugimi sredstvi), ne bodo uporabljali za nič drugega kot za navedeno podporo določeni državljanski pobudi in da se bodo poleg tega podatki, ki jih prejme pristojni organ, uporabili samo za preverjanje verodostojnosti izjav o podpori določeni državljanski pobudi.

Člen 13 –   Odgovornost

| 28. | V skladu s členom 13 morajo države članice zagotoviti, da organizatorji, ki prebivajo na njihovem ozemlju ali imajo na njem sedež, odgovarjajo v skladu z njihovim civilnim ali kazenskim pravom za kršitve predlagane uredbe in zlasti za, med drugim, neizpolnjevanje pogojev za sisteme spletnega zbiranja ali nepošteno uporabo podatkov. Uvodna izjava 19, ki vsebuje sklic na poglavje III Direktive 95/46/ES v zvezi s pravnimi sredstvi, odgovornostjo in sankcijami, določa, da se to poglavje uporablja v celoti, kar zadeva obdelavo podatkov, izvedeno na podlagi predlagane uredbe. Člen 13 predloga je treba razumeti kot dopolnilo te uvodne izjave, ki – v nasprotju s poglavjem III Direktive 95/46/ES – vsebuje izrecen sklic na civilno in kazensko pravo držav članic. Seveda evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja to določbo. |
| --- | --- |

28.

V skladu s členom 13 morajo države članice zagotoviti, da organizatorji, ki prebivajo na njihovem ozemlju ali imajo na njem sedež, odgovarjajo v skladu z njihovim civilnim ali kazenskim pravom za kršitve predlagane uredbe in zlasti za, med drugim, neizpolnjevanje pogojev za sisteme spletnega zbiranja ali nepošteno uporabo podatkov. Uvodna izjava 19, ki vsebuje sklic na poglavje III Direktive 95/46/ES v zvezi s pravnimi sredstvi, odgovornostjo in sankcijami, določa, da se to poglavje uporablja v celoti, kar zadeva obdelavo podatkov, izvedeno na podlagi predlagane uredbe. Člen 13 predloga je treba razumeti kot dopolnilo te uvodne izjave, ki – v nasprotju s poglavjem III Direktive 95/46/ES – vsebuje izrecen sklic na civilno in kazensko pravo držav članic. Seveda evropski nadzornik za varstvo podatkov pozdravlja to določbo.

III.   SKLEPNE UGOTOVITVE IN PRIPOROČILA

| 29. | Kot je bilo navedeno že v uvodu in kot jasno izhaja iz analize v poglavju II tega mnenja, je evropski nadzornik za varstvo podatkov na splošno zadovoljen z obravnavo vprašanja varstva podatkov v predlagani uredbi o državljanski pobudi. Varstvo podatkov je bilo očitno upoštevano, predlog pa je zasnovan tako, da se zagotavlja skladnost s pravili o varstvu podatkov. Zlasti je zadovoljen s členom 12, ki je namenjen izključno varstvu podatkov in v katerem so natančno opredeljeni odgovornosti in obdobja hrambe. Poudariti želi, da polno upoštevanje pravil o varstvu podatkov bistveno prispeva k zanesljivosti, moči in uspehu tega pomembnega novega instrumenta. Čeprav je na splošno zadovoljen s predlogom, pa ga je po njegovem mnenju mogoče še dodatno izboljšati. |
| --- | --- |

29.

Kot je bilo navedeno že v uvodu in kot jasno izhaja iz analize v poglavju II tega mnenja, je evropski nadzornik za varstvo podatkov na splošno zadovoljen z obravnavo vprašanja varstva podatkov v predlagani uredbi o državljanski pobudi. Varstvo podatkov je bilo očitno upoštevano, predlog pa je zasnovan tako, da se zagotavlja skladnost s pravili o varstvu podatkov. Zlasti je zadovoljen s členom 12, ki je namenjen izključno varstvu podatkov in v katerem so natančno opredeljeni odgovornosti in obdobja hrambe. Poudariti želi, da polno upoštevanje pravil o varstvu podatkov bistveno prispeva k zanesljivosti, moči in uspehu tega pomembnega novega instrumenta. Čeprav je na splošno zadovoljen s predlogom, pa ga je po njegovem mnenju mogoče še dodatno izboljšati.

| 30. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov zakonodajalcu priporoča, naj člen 6 spremeni tako, da bo moral organizator zaprositi za izdajo potrdila o varnosti sistema spletnega zbiranja pred začetkom zbiranja izjav o podpori. Poleg tega tak postopek potrjevanja ne bi smel pomeniti nepotrebne upravne obremenitve organizatorja. Zakonodajalcu tudi priporoča, naj razjasni povezavo med postopkom uradnega obveščanja iz člena 18 Direktive 95/46/ES in postopkom potrjevanja iz člena 6 predlagane uredbe. |
| --- | --- |

30.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov zakonodajalcu priporoča, naj člen 6 spremeni tako, da bo moral organizator zaprositi za izdajo potrdila o varnosti sistema spletnega zbiranja pred začetkom zbiranja izjav o podpori. Poleg tega tak postopek potrjevanja ne bi smel pomeniti nepotrebne upravne obremenitve organizatorja. Zakonodajalcu tudi priporoča, naj razjasni povezavo med postopkom uradnega obveščanja iz člena 18 Direktive 95/46/ES in postopkom potrjevanja iz člena 6 predlagane uredbe.

| 31. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov za dodatno izboljšanje predloga zakonodajalcu priporoča, naj:






  — | presodi potrebo po objavi poštnega in e-naslova organizatorja pobude in natančneje oblikuje besedilo člena 4 predloga, če bi se taka objava predvidevala, |
| --- | --- | --- |

31.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov za dodatno izboljšanje predloga zakonodajalcu priporoča, naj:

—

presodi potrebo po objavi poštnega in e-naslova organizatorja pobude in natančneje oblikuje besedilo člena 4 predloga, če bi se taka objava predvidevala,

| — | črta zahtevo za navedbo osebne identifikacijske številke in neobvezni podatkovni polji iz vzorčnega obrazca v Prilogi III, |
| --- | --- |

—

črta zahtevo za navedbo osebne identifikacijske številke in neobvezni podatkovni polji iz vzorčnega obrazca v Prilogi III,

| — | vzorčnemu obrazcu v Prilogi III doda standardno izjavo o zasebnosti, da zagotovi skladnost s členom 10 Direktive 95/46/ES, |
| --- | --- |

—

vzorčnemu obrazcu v Prilogi III doda standardno izjavo o zasebnosti, da zagotovi skladnost s členom 10 Direktive 95/46/ES,

| — | pojasni, kaj v členu 9(2) pomeni „ustrezno preverjanje“, ki ga mora izvesti pristojni organ, ko preverja verodostojnost izjav o podpori, |
| --- | --- |

—

pojasni, kaj v členu 9(2) pomeni „ustrezno preverjanje“, ki ga mora izvesti pristojni organ, ko preverja verodostojnost izjav o podpori,

| — | členu 12 doda odstavek, s katerim bo zagotovil, da se osebni podatki, ki jih zbere organizator, ne bodo uporabljali za nič drugega kot za navedeno podporo določeni državljanski pobudi in da se bodo podatki, ki jih prejme pristojni organ, uporabili samo za preverjanje verodostojnosti izjav o podpori določeni državljanski pobudi. |
| --- | --- |

—

členu 12 doda odstavek, s katerim bo zagotovil, da se osebni podatki, ki jih zbere organizator, ne bodo uporabljali za nič drugega kot za navedeno podporo določeni državljanski pobudi in da se bodo podatki, ki jih prejme pristojni organ, uporabili samo za preverjanje verodostojnosti izjav o podpori določeni državljanski pobudi.

V Bruslju, 21. aprila 2010

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  Glej dokument COM(2010) 119 konč., ki ga spremlja delovni dokument služb Komisije, v katerem je opisan izid javnega posvetovanja o Zeleni knjigi o evropski državljanski pobudi, SEC(2010) 730.

3

(4)  Za zeleno knjigo glej COM(2009) 622.

4

(5)  Glej člen 6(4) predloga.

5

(6)  Glej SEC(2010) 730, str. 4.

6

(7)  Glej člen 9(2) predloga.

7

---

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/6

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, ki razveljavlja Okvirni sklep 2004/68/JHA

2010/C 323/02

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 29. marca 2010 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, ki razveljavlja Okvirni sklep 2004/68/JHA (3) (v nadaljnjem besedilu: predlog). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 29. marca 2010 sprejela predlog direktive Evropskega parlamenta in Sveta o boju proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, ki razveljavlja Okvirni sklep 2004/68/JHA (3) (v nadaljnjem besedilu: predlog).

| 2. | Namen predloga je razveljavitev Okvirnega sklepa, sprejetega 22. decembra 2003, zaradi nekaterih pomanjkljivosti v tej predhodni zakonodaji. Z novim besedilom naj bi se boj proti zlorabi otrok izboljšal v zvezi z naslednjimi vidiki: inkriminiranje hudih oblik zlorabe otrok, povezane na primer z otroškim spolnim turizmom, zaščita otrok brez spremstva, preiskava kaznivih dejanj in usklajevanje kazenskega pregona, nova kazniva dejanja v okolju IT, zaščita žrtev, preprečevanje kaznivih dejanj. |
| --- | --- |

2.

Namen predloga je razveljavitev Okvirnega sklepa, sprejetega 22. decembra 2003, zaradi nekaterih pomanjkljivosti v tej predhodni zakonodaji. Z novim besedilom naj bi se boj proti zlorabi otrok izboljšal v zvezi z naslednjimi vidiki: inkriminiranje hudih oblik zlorabe otrok, povezane na primer z otroškim spolnim turizmom, zaščita otrok brez spremstva, preiskava kaznivih dejanj in usklajevanje kazenskega pregona, nova kazniva dejanja v okolju IT, zaščita žrtev, preprečevanje kaznivih dejanj.

| 3. | Kar zadeva cilj preprečevanja kaznivih dejanj, je eno od orodij omejevanje dostopa do otroške pornografije na internetu. |
| --- | --- |

3.

Kar zadeva cilj preprečevanja kaznivih dejanj, je eno od orodij omejevanje dostopa do otroške pornografije na internetu.

| 4. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov se je seznanil z glavnim ciljem predloga. Nadzornik nima pomislekov o tem, ali je treba vzpostaviti boljši okvir z ustreznimi ukrepi za zaščito otrok pred zlorabami. Vendar želi poudariti, kako nekateri ukrepi, predvideni v predlogu, kot sta preprečevanje dostopa do spletnih strani in vzpostavljanje odprtih telefonskih številk, vplivajo na temeljne pravice do zasebnosti in varstvo podatkov različnih vpletenih posameznikov. Zato se je odločil, da poda to kratko mnenje na lastno pobudo. |
| --- | --- |

4.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov se je seznanil z glavnim ciljem predloga. Nadzornik nima pomislekov o tem, ali je treba vzpostaviti boljši okvir z ustreznimi ukrepi za zaščito otrok pred zlorabami. Vendar želi poudariti, kako nekateri ukrepi, predvideni v predlogu, kot sta preprečevanje dostopa do spletnih strani in vzpostavljanje odprtih telefonskih številk, vplivajo na temeljne pravice do zasebnosti in varstvo podatkov različnih vpletenih posameznikov. Zato se je odločil, da poda to kratko mnenje na lastno pobudo.

II.   ANALIZA PREDLOGA

| 5. | Vprašanja glede varstva podatkov se nanašajo na dva vidika predloga, ki ne zadevata samo boja proti zlorabi otrok, ampak vsako pobudo, katere cilj je sodelovanje zasebnega sektorja pri kazenskem pregonu. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je ta vprašanja že preučil v različnih kontekstih, zlasti v zvezi z bojem proti nezakonitim vsebinam na internetu (4). |
| --- | --- |

5.

Vprašanja glede varstva podatkov se nanašajo na dva vidika predloga, ki ne zadevata samo boja proti zlorabi otrok, ampak vsako pobudo, katere cilj je sodelovanje zasebnega sektorja pri kazenskem pregonu. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je ta vprašanja že preučil v različnih kontekstih, zlasti v zvezi z bojem proti nezakonitim vsebinam na internetu (4).

| 6. | V zvezi s predlogom sta v uvodni izjavi 13 in členu 21 navedena dva elementa, ki ju je treba analizirati. Opisati ju je mogoče, kot je navedeno v nadaljevanju. |
| --- | --- |

6.

V zvezi s predlogom sta v uvodni izjavi 13 in členu 21 navedena dva elementa, ki ju je treba analizirati. Opisati ju je mogoče, kot je navedeno v nadaljevanju.

II.1.   Vloga ponudnikov storitev v zvezi s preprečevanjem dostopa do spletnih strani

| 7. | V predlogu sta predvideni dve možnosti za preprečevanje dostopa z ozemlja Unije do spletnih strani, za katere je ugotovljeno, da vsebujejo ali razširjajo otroško pornografijo, in sicer z mehanizmi, ki pristojnim pravosodnim organom ali policiji omogočajo, da zahtevajo prepoved dostopa, ali s prostovoljnim delovanjem ponudnikov internetnih storitev, da preprečijo dostop do spletnih strani na podlagi kodeksov ravnanja in smernic. |
| --- | --- |

7.

V predlogu sta predvideni dve možnosti za preprečevanje dostopa z ozemlja Unije do spletnih strani, za katere je ugotovljeno, da vsebujejo ali razširjajo otroško pornografijo, in sicer z mehanizmi, ki pristojnim pravosodnim organom ali policiji omogočajo, da zahtevajo prepoved dostopa, ali s prostovoljnim delovanjem ponudnikov internetnih storitev, da preprečijo dostop do spletnih strani na podlagi kodeksov ravnanja in smernic.

| 8. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima pomisleke o merilih in pogojih, potrebnih za odločitev o prepovedi dostopa; medtem ko podpira ukrepe policije ali pravosodnih organov na podlagi ustrezno opredeljenega pravnega okvira, močno dvomi o pravni varnosti morebitne prepovedi dostopa, ki jo uveljavijo zasebne stranke. |
| --- | --- |

8.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima pomisleke o merilih in pogojih, potrebnih za odločitev o prepovedi dostopa; medtem ko podpira ukrepe policije ali pravosodnih organov na podlagi ustrezno opredeljenega pravnega okvira, močno dvomi o pravni varnosti morebitne prepovedi dostopa, ki jo uveljavijo zasebne stranke.

| 9. | Najprej ima pomisleke o morebitnem spremljanju interneta, ki lahko vodi k taki prepovedi dostopa. Spremljanje in prepoved dostopa lahko vključujeta različne dejavnosti, vključno s pregledovanjem interneta, odkrivanjem nezakonitih ali sumljivih spletnih strani in preprečevanjem dostopa končnih uporabnikov ter tudi spremljanjem spletnega vedenja končnih uporabnikov, ki poskušajo dostopiti do teh vsebin ali jih prenesti. Uporabljajo se različna orodja, ki povzročajo različne stopnje poseganja, vendar se tudi v zvezi z njimi pojavljajo podobna vprašanja glede vloge ponudnikov internetnih storitev, kar zadeva obdelavo informacij o vsebini. |
| --- | --- |

9.

Najprej ima pomisleke o morebitnem spremljanju interneta, ki lahko vodi k taki prepovedi dostopa. Spremljanje in prepoved dostopa lahko vključujeta različne dejavnosti, vključno s pregledovanjem interneta, odkrivanjem nezakonitih ali sumljivih spletnih strani in preprečevanjem dostopa končnih uporabnikov ter tudi spremljanjem spletnega vedenja končnih uporabnikov, ki poskušajo dostopiti do teh vsebin ali jih prenesti. Uporabljajo se različna orodja, ki povzročajo različne stopnje poseganja, vendar se tudi v zvezi z njimi pojavljajo podobna vprašanja glede vloge ponudnikov internetnih storitev, kar zadeva obdelavo informacij o vsebini.

| 10. | Te nadzorne dejavnosti vplivajo na varstvo podatkov, saj se obdelujejo osebni podatki različnih posameznikov, in sicer informacije o žrtvah, pričah, uporabnikih ali ponudnikih vsebine. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je v prejšnjih mnenjih izrazil zaskrbljenost zaradi spremljanja posameznikov s strani udeležencev iz zasebnega sektorja (na primer ponudnikov internetnih storitev ali imetnikov avtorskih pravic) na področjih, za katera so načeloma pristojni organi kazenskega pregona (5).






  — | Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, da je spremljanje omrežja in preprečevanje dostopa do strani namen, ki ni povezan s tržnim namenom ponudnikov internetnih storitev; to bi sprožilo vprašanja v zvezi z zakonito obdelavo in združljivo uporabo osebnih podatkov v skladu s členoma 6(1)(b) in 7 direktive o varstvu podatkov (6). |
| --- | --- | --- |

10.

Te nadzorne dejavnosti vplivajo na varstvo podatkov, saj se obdelujejo osebni podatki različnih posameznikov, in sicer informacije o žrtvah, pričah, uporabnikih ali ponudnikih vsebine. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je v prejšnjih mnenjih izrazil zaskrbljenost zaradi spremljanja posameznikov s strani udeležencev iz zasebnega sektorja (na primer ponudnikov internetnih storitev ali imetnikov avtorskih pravic) na področjih, za katera so načeloma pristojni organi kazenskega pregona (5).

—

Evropski nadzornik za varstvo podatkov poudarja, da je spremljanje omrežja in preprečevanje dostopa do strani namen, ki ni povezan s tržnim namenom ponudnikov internetnih storitev; to bi sprožilo vprašanja v zvezi z zakonito obdelavo in združljivo uporabo osebnih podatkov v skladu s členoma 6(1)(b) in 7 direktive o varstvu podatkov (6).

| — | Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima pomisleke o merilih za preprečevanje dostopa in poudarja, da kodeks ravnanja ali prostovoljne smernice v zvezi s tem ne bi zagotovile dovolj pravne varnosti. |
| --- | --- |

—

Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima pomisleke o merilih za preprečevanje dostopa in poudarja, da kodeks ravnanja ali prostovoljne smernice v zvezi s tem ne bi zagotovile dovolj pravne varnosti.

| — | Poleg tega evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja na tveganja v zvezi z morebitnim uvrščanjem posameznikov na črne sezname in njihove možnosti pritožbe pri neodvisnem organu. |
| --- | --- |

—

Poleg tega evropski nadzornik za varstvo podatkov opozarja na tveganja v zvezi z morebitnim uvrščanjem posameznikov na črne sezname in njihove možnosti pritožbe pri neodvisnem organu.

| 11. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov je že večkrat navedel, da „spremljanje vedenja internetnih uporabnikov in nadaljnje zbiranje njihovih naslovov IP pomeni oviranje njihovih pravic do spoštovanja zasebnega življenja in dopisovanja (...). To mnenje je v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice (7)“. V zvezi s tem oviranjem je potrebnih več ustreznih zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da se bo spremljanje in/ali preprečevanje dostopa izvajalo le v natančno opredeljenih primerih in pod sodnim nadzorom ter da se bo z ustreznimi varnostnimi ukrepi preprečevala zloraba tega mehanizma. |
| --- | --- |

11.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov je že večkrat navedel, da „spremljanje vedenja internetnih uporabnikov in nadaljnje zbiranje njihovih naslovov IP pomeni oviranje njihovih pravic do spoštovanja zasebnega življenja in dopisovanja (...). To mnenje je v skladu s sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice (7)“. V zvezi s tem oviranjem je potrebnih več ustreznih zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da se bo spremljanje in/ali preprečevanje dostopa izvajalo le v natančno opredeljenih primerih in pod sodnim nadzorom ter da se bo z ustreznimi varnostnimi ukrepi preprečevala zloraba tega mehanizma.

II.2.   Vzpostavljanje omrežja odprtih telefonskih številk

| 12. | Omrežje odprtih telefonskih številk, navedeno v uvodni izjavi 13 predloga, je predvideno v programu za varnejši internet, v zvezi s katerim je evropski nadzornik za varstvo podatkov izdal zgoraj navedeno mnenje. Ena od njegovih pripomb se nanaša prav na pogoje, v skladu s katerimi se informacije zbirajo, združujejo in izmenjujejo; natančno je treba opisati, kaj se šteje za nezakonito ali škodljivo vsebino, kdo lahko zbira in hrani informacije ter na podlagi kakšnih posebnih zaščitnih ukrepov lahko to počne. |
| --- | --- |

12.

Omrežje odprtih telefonskih številk, navedeno v uvodni izjavi 13 predloga, je predvideno v programu za varnejši internet, v zvezi s katerim je evropski nadzornik za varstvo podatkov izdal zgoraj navedeno mnenje. Ena od njegovih pripomb se nanaša prav na pogoje, v skladu s katerimi se informacije zbirajo, združujejo in izmenjujejo; natančno je treba opisati, kaj se šteje za nezakonito ali škodljivo vsebino, kdo lahko zbira in hrani informacije ter na podlagi kakšnih posebnih zaščitnih ukrepov lahko to počne.

| 13. | To je posebej pomembno ob upoštevanju učinkov poročanja; poleg informacij v zvezi z otroki so lahko ogroženi osebni podatki vseh posameznikov, ki so kakor koli povezani z informacijami, ki krožijo v omrežju, vključno z, na primer, informacijami o osebi, ki je osumljena neprimernega vedenja, ne glede na to, ali je uporabnik interneta ali ponudnik vsebine, pa tudi informacijami o osebi, ki prijavi sumljivo vsebino, ali o žrtvi zlorabe. Pri razvoju postopkov poročanja se ne smejo zanemariti pravice vseh teh posameznikov, ampak jih je treba upoštevati v skladu z obstoječim okvirom za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

13.

To je posebej pomembno ob upoštevanju učinkov poročanja; poleg informacij v zvezi z otroki so lahko ogroženi osebni podatki vseh posameznikov, ki so kakor koli povezani z informacijami, ki krožijo v omrežju, vključno z, na primer, informacijami o osebi, ki je osumljena neprimernega vedenja, ne glede na to, ali je uporabnik interneta ali ponudnik vsebine, pa tudi informacijami o osebi, ki prijavi sumljivo vsebino, ali o žrtvi zlorabe. Pri razvoju postopkov poročanja se ne smejo zanemariti pravice vseh teh posameznikov, ampak jih je treba upoštevati v skladu z obstoječim okvirom za varstvo podatkov.

| 14. | Informacije, ki se bodo zbrale prek teh odprtih telefonskih številk, se bodo v sodni fazi postopka najverjetneje uporabile za kazenski pregon. V smislu zahtev glede kakovosti in celovitosti je treba sprejeti dodatne zaščitne ukrepe za zagotovitev, da se te informacije, ki se štejejo za digitalne dokaze, ustrezno zbirajo in hranijo ter se bodo torej lahko uporabile na sodišču. |
| --- | --- |

14.

Informacije, ki se bodo zbrale prek teh odprtih telefonskih številk, se bodo v sodni fazi postopka najverjetneje uporabile za kazenski pregon. V smislu zahtev glede kakovosti in celovitosti je treba sprejeti dodatne zaščitne ukrepe za zagotovitev, da se te informacije, ki se štejejo za digitalne dokaze, ustrezno zbirajo in hranijo ter se bodo torej lahko uporabile na sodišču.

| 15. | Jamstva v zvezi z nadzorom sistema, in sicer načeloma s strani organov kazenskega pregona, so odločilni elementi, ki jih je treba upoštevati. Dodatni bistveni elementi, ki jih je treba vključiti v tako shemo, so preglednost in možnost pritožbe posameznikov pri neodvisnem organu. |
| --- | --- |

15.

Jamstva v zvezi z nadzorom sistema, in sicer načeloma s strani organov kazenskega pregona, so odločilni elementi, ki jih je treba upoštevati. Dodatni bistveni elementi, ki jih je treba vključiti v tako shemo, so preglednost in možnost pritožbe posameznikov pri neodvisnem organu.

III.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| 16. | Čeprav evropski nadzornik za varstvo podatkov nima razloga za nasprotovanje razvoju stabilnega in učinkovitega okvira za boj proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, zahteva, da se zagotovi pravna varnost v zvezi z vsemi vpletenimi udeleženci, vključno s ponudniki internetnih storitev in posamezniki, ki uporabljajo omrežje. |
| --- | --- |

16.

Čeprav evropski nadzornik za varstvo podatkov nima razloga za nasprotovanje razvoju stabilnega in učinkovitega okvira za boj proti spolni zlorabi in spolnemu izkoriščanju otrok ter otroški pornografiji, zahteva, da se zagotovi pravna varnost v zvezi z vsemi vpletenimi udeleženci, vključno s ponudniki internetnih storitev in posamezniki, ki uporabljajo omrežje.

| 17. | Čeprav pozdravlja, da je v predlogu navedena potreba po upoštevanju temeljnih pravic končnih uporabnikov, meni, da to ni dovolj: dopolniti jo je treba z obveznostjo držav članic, da pod nadzorom neodvisnih javnih organov zagotovijo usklajene, jasne in natančno opredeljene postopke za boj proti nezakoniti vsebini. |
| --- | --- |

17.

Čeprav pozdravlja, da je v predlogu navedena potreba po upoštevanju temeljnih pravic končnih uporabnikov, meni, da to ni dovolj: dopolniti jo je treba z obveznostjo držav članic, da pod nadzorom neodvisnih javnih organov zagotovijo usklajene, jasne in natančno opredeljene postopke za boj proti nezakoniti vsebini.

V Bruslju, 10. maja 2010

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  COM(2010) 94 konč.

3

(4)  Evropski nadzornik za varstvo podatkov je izdal zlasti naslednja mnenja, ki vključujejo pripombe, pomembne za sedanjo pobudo:

4

| — | Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 23. junija 2008 o predlogu sklepa o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije, UL C 2, 7.1.2009, str. 2; |
| --- | --- |

—

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 23. junija 2008 o predlogu sklepa o oblikovanju večletnega programa Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije, UL C 2, 7.1.2009, str. 2;

| — | Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 22. februarja 2010 o trenutnih pogajanjih Evropske unije o trgovinskem sporazumu o boju proti ponarejanju (Anti-Counterfeiting Trade Agreement – ACTA). |
| --- | --- |

—

Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov z dne 22. februarja 2010 o trenutnih pogajanjih Evropske unije o trgovinskem sporazumu o boju proti ponarejanju (Anti-Counterfeiting Trade Agreement – ACTA).

Glej tudi delovni dokument delovne skupine iz člena 29 o vprašanjih v zvezi z varstvom podatkov, povezanih s pravicami intelektualne lastnine (WP 104), z dne 18. januarja 2005.

(5)  Glej zgoraj navedeni mnenji evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

5

(6)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

6

(7)  Mnenje evropskega nadzornika za varstvo podatkov o trgovinskem sporazumu o boju proti ponarejanju, str. 6.

7

---

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/9 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/9

---

Mnenje Evropskega nadzornika za varstvo podatkov o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog

(prenovitev)

2010/C 323/03

EVROPSKI NADZORNIK ZA VARSTVO PODATKOV JE –

ob upoštevanju pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 16 Pogodbe,

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah in zlasti člena 8 Listine,

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (1),

ob upoštevanju zaprosila za mnenje v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (2) –

SPREJEL NASLEDNJE MNENJE:

I.   UVOD

| 1. | Komisija je 12. julija 2010 sprejela predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) (3). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 12. julija 2010 sprejela predlog Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenova) (3).

| 2. | Predlog je bil istega dne, kot je bil sprejet, poslan evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (v nadaljevanju: ENVP) v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP je bil za neuradno mnenje zaprošen še pred sprejetjem predloga. ENVP je z veseljem sodeloval pri tem neformalnem posvetovanju in z zadovoljstvom ugotavlja, da so bile pri oblikovanju končnega predloga upoštevane vse njegove pripombe. |
| --- | --- |

2.

Predlog je bil istega dne, kot je bil sprejet, poslan evropskemu nadzorniku za varstvo podatkov (v nadaljevanju: ENVP) v skladu s členom 28(2) Uredbe (ES) št. 45/2001. ENVP je bil za neuradno mnenje zaprošen še pred sprejetjem predloga. ENVP je z veseljem sodeloval pri tem neformalnem posvetovanju in z zadovoljstvom ugotavlja, da so bile pri oblikovanju končnega predloga upoštevane vse njegove pripombe.

| 3. | ENVP bo v tem mnenju na kratko pojasnil in analiziral vidike varstva podatkov iz predloga. |
| --- | --- |

3.

ENVP bo v tem mnenju na kratko pojasnil in analiziral vidike varstva podatkov iz predloga.

II.   VIDIKI VARSTVA PODATKOV IZ PREDLOGA

| 4. | Če je kreditno institucijo treba zapreti, se vlagateljem iz sistema zajamčenih vlog (SZV) povrnejo sredstva do določene zgornje meje. Evropski parlament in Svet sta 30. maja 1994 sprejela Direktivo 94/19/ES, v skladu s katero morajo države članice na svojem ozemlju vzpostaviti en ali več sistemov zajamčenih vlog. Svet je kmalu po izbruhu finančne krize leta 2008 spodbudil Komisijo, naj oblikuje ustrezen predlog za spodbujanje konvergence sistemov zajamčenih vlog, ki bo povrnil zaupanje v finančni sektor. Kot izredni ukrep je bila 11. marca 2009 Direktiva 94/19/ES spremenjena z Direktivo 2009/14/ES. Najbolj očitna sprememba je bila povečanje kritja z 20 000 EUR na 100 000 EUR za vlagatelje, če je treba banko zapreti. Komisija je v obrazložitvenem memorandumu k sedanjemu predlogu na peti strani menila, da je glede na to, da Direktiva 2009/14/ES še ni bila v celoti izvedena, treba direktivi 94/19/ES in 2009/14/ES prečistiti in s prenovo spremeniti. |
| --- | --- |

4.

Če je kreditno institucijo treba zapreti, se vlagateljem iz sistema zajamčenih vlog (SZV) povrnejo sredstva do določene zgornje meje. Evropski parlament in Svet sta 30. maja 1994 sprejela Direktivo 94/19/ES, v skladu s katero morajo države članice na svojem ozemlju vzpostaviti en ali več sistemov zajamčenih vlog. Svet je kmalu po izbruhu finančne krize leta 2008 spodbudil Komisijo, naj oblikuje ustrezen predlog za spodbujanje konvergence sistemov zajamčenih vlog, ki bo povrnil zaupanje v finančni sektor. Kot izredni ukrep je bila 11. marca 2009 Direktiva 94/19/ES spremenjena z Direktivo 2009/14/ES. Najbolj očitna sprememba je bila povečanje kritja z 20 000 EUR na 100 000 EUR za vlagatelje, če je treba banko zapreti. Komisija je v obrazložitvenem memorandumu k sedanjemu predlogu na peti strani menila, da je glede na to, da Direktiva 2009/14/ES še ni bila v celoti izvedena, treba direktivi 94/19/ES in 2009/14/ES prečistiti in s prenovo spremeniti.

| 5. | Cilj predloga je poenostaviti in uskladiti ustrezna nacionalna pravila, zlasti kar zadeva obseg kritja in možnosti izplačil. Cilj spremenjenih določb je dodatno skrajšanje roka za izplačila vlagateljem in boljši dostop sistemov zajamčenih vlog do podatkov o njihovih članicah (kreditnih institucijah, kot so banke). Predlog vsebuje še nekaj dodatnih prilagoditev, ki predvidevajo zagotovitev trdnih in zaupanja vrednih sistemov zajamčenih vlog, ki so ustrezno financirani (4). |
| --- | --- |

5.

Cilj predloga je poenostaviti in uskladiti ustrezna nacionalna pravila, zlasti kar zadeva obseg kritja in možnosti izplačil. Cilj spremenjenih določb je dodatno skrajšanje roka za izplačila vlagateljem in boljši dostop sistemov zajamčenih vlog do podatkov o njihovih članicah (kreditnih institucijah, kot so banke). Predlog vsebuje še nekaj dodatnih prilagoditev, ki predvidevajo zagotovitev trdnih in zaupanja vrednih sistemov zajamčenih vlog, ki so ustrezno financirani (4).

| 6. | Izboljšani postopek za izplačilo vlagateljem ima za posledico večjo obdelavo osebnih podatkov vlagateljev v državi članici in med državami članicami. Člen 3(7) določa, da „države članice zagotovijo, da imajo sistemi zajamčenih vlog kadar koli in na njihovo zahtevo dostop do vseh podatkov o svojih članicah, ki so potrebni za pripravo izplačila vlagateljem“. V skladu s členom 12(4) predloga se taki podatki lahko tudi izmenjajo med sistemi zajamčenih vlog v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

6.

Izboljšani postopek za izplačilo vlagateljem ima za posledico večjo obdelavo osebnih podatkov vlagateljev v državi članici in med državami članicami. Člen 3(7) določa, da „države članice zagotovijo, da imajo sistemi zajamčenih vlog kadar koli in na njihovo zahtevo dostop do vseh podatkov o svojih članicah, ki so potrebni za pripravo izplačila vlagateljem“. V skladu s členom 12(4) predloga se taki podatki lahko tudi izmenjajo med sistemi zajamčenih vlog v različnih državah članicah.

| 7. | Če je vlagatelj fizična oseba, podatki o vlagatelju pomenijo osebne podatke v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES. Prenos takih podatkov med kreditnimi institucijami in sistemi zajamčenih vlog ali med sistemi zajamčenih vlog pomeni obdelavo osebnih podatkov v smislu člena 2(b) Direktive 95/46/ES. Zato se za navedene postopke obdelave uporabljajo določbe Direktive 95/46/ES, kot se izvajajo v ustrezni nacionalni zakonodaji. ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je to potrjeno in poudarjeno v uvodni izjavi 29 predloga. |
| --- | --- |

7.

Če je vlagatelj fizična oseba, podatki o vlagatelju pomenijo osebne podatke v smislu člena 2(a) Direktive 95/46/ES. Prenos takih podatkov med kreditnimi institucijami in sistemi zajamčenih vlog ali med sistemi zajamčenih vlog pomeni obdelavo osebnih podatkov v smislu člena 2(b) Direktive 95/46/ES. Zato se za navedene postopke obdelave uporabljajo določbe Direktive 95/46/ES, kot se izvajajo v ustrezni nacionalni zakonodaji. ENVP z zadovoljstvom ugotavlja, da je to potrjeno in poudarjeno v uvodni izjavi 29 predloga.

| 8. | Z zadovoljstvom tudi ugotavlja, da so bili nekateri elementi varstva podatkov v predlogu vsebinsko obravnavani. Člen 3(7) določa, da se podatki, prejeti za pripravo izplačil, lahko uporabijo samo za navedeni namen in se ne smejo zadržati dlje, kot je to potrebno za navedeni namen. Opredeljuje tudi načelo omejitve namena, kot je določeno v členu 6(1)(b) Direktive 95/46/ES in prepoved zadržanja podatkov dlje, kot je potrebno za namen, za katerega so bili zbrani ali za katerega se naprej obdelujejo, v skladu s členom 6(1)(e) Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

8.

Z zadovoljstvom tudi ugotavlja, da so bili nekateri elementi varstva podatkov v predlogu vsebinsko obravnavani. Člen 3(7) določa, da se podatki, prejeti za pripravo izplačil, lahko uporabijo samo za navedeni namen in se ne smejo zadržati dlje, kot je to potrebno za navedeni namen. Opredeljuje tudi načelo omejitve namena, kot je določeno v členu 6(1)(b) Direktive 95/46/ES in prepoved zadržanja podatkov dlje, kot je potrebno za namen, za katerega so bili zbrani ali za katerega se naprej obdelujejo, v skladu s členom 6(1)(e) Direktive 95/46/ES.

| 9. | Člen 3(7) izrecno poudarja, da podatki, prejeti za pripravo izplačil, vključujejo tudi oznake v skladu s členom 4(2). Na podlagi zadnje navedenega člena morajo kreditne institucije označiti vloge, ki zaradi katerega koli razloga niso upravičene do izplačila, na primer ker so vloge povezane s transakcijami, na podlagi katerih so bile osebe v kazenskem postopku obsojene zaradi pranja denarja v smislu člena 1(c) Direktive 91/308/EGS (glej člen 4(1) predloga). Ker je namen izmenjave podatkov prav izplačilo vloge, se sporočanje takih oznak lahko šteje za potreben ukrep. ENVP zato meni, da je prenos takih oznak pri osebnih podatkih v skladu s pravili o varstvu podatkov, če oznaka sama po sebi ne razkriva več informacij, kot je potrebno. Zadostovala bi preprosta oznaka s pojasnilom, da vloga ni izplačljiva. Zato bi bilo tako treba izvajati obveznost iz člena 4(2) predloga, da se izpolnijo pravila iz Direktive 95/46/ES. |
| --- | --- |

9.

Člen 3(7) izrecno poudarja, da podatki, prejeti za pripravo izplačil, vključujejo tudi oznake v skladu s členom 4(2). Na podlagi zadnje navedenega člena morajo kreditne institucije označiti vloge, ki zaradi katerega koli razloga niso upravičene do izplačila, na primer ker so vloge povezane s transakcijami, na podlagi katerih so bile osebe v kazenskem postopku obsojene zaradi pranja denarja v smislu člena 1(c) Direktive 91/308/EGS (glej člen 4(1) predloga). Ker je namen izmenjave podatkov prav izplačilo vloge, se sporočanje takih oznak lahko šteje za potreben ukrep. ENVP zato meni, da je prenos takih oznak pri osebnih podatkih v skladu s pravili o varstvu podatkov, če oznaka sama po sebi ne razkriva več informacij, kot je potrebno. Zadostovala bi preprosta oznaka s pojasnilom, da vloga ni izplačljiva. Zato bi bilo tako treba izvajati obveznost iz člena 4(2) predloga, da se izpolnijo pravila iz Direktive 95/46/ES.

| 10. | Člen 3(7) predloga obravnava tudi zbiranje podatkov, ki jih potrebujejo sistemi zajamčenih vlog za izvajanje rednih stresnih testov njihovih sistemov. Kreditne institucije te podatke stalno pošiljajo sistemom zajamčenih vlog. ENVP je med neformalnim posvetovanjem izrazil zaskrbljenost, da ti podatki vključujejo tudi osebne podatke. Izrazil je dvom, ali je pri izvajanju stresnih testov dejansko potrebno obdelati osebne podatke. Komisija je predlog v zvezi s tem spremenila in dodala, da bodo taki podatki spremenjeni v anonimno obliko. V zvezi z varstvom podatkov to pomeni, da se podatki ob upoštevanju vseh sredstev, ki bi se lahko uporabila, ne morejo povezati z določeno fizično osebo (5). ENVP je zadovoljen s tem zagotovilom. |
| --- | --- |

10.

Člen 3(7) predloga obravnava tudi zbiranje podatkov, ki jih potrebujejo sistemi zajamčenih vlog za izvajanje rednih stresnih testov njihovih sistemov. Kreditne institucije te podatke stalno pošiljajo sistemom zajamčenih vlog. ENVP je med neformalnim posvetovanjem izrazil zaskrbljenost, da ti podatki vključujejo tudi osebne podatke. Izrazil je dvom, ali je pri izvajanju stresnih testov dejansko potrebno obdelati osebne podatke. Komisija je predlog v zvezi s tem spremenila in dodala, da bodo taki podatki spremenjeni v anonimno obliko. V zvezi z varstvom podatkov to pomeni, da se podatki ob upoštevanju vseh sredstev, ki bi se lahko uporabila, ne morejo povezati z določeno fizično osebo (5). ENVP je zadovoljen s tem zagotovilom.

| 11. | Tudi v zvezi s podatki, prejetimi za izvajanje stresnih testov, je v členu 3(7) določeno, da se taki podatki lahko uporabijo samo za navedeni namen in se ne smejo zadržati dlje, kot je potrebno za navedeni namen. ENVP želi poudariti, da podatki v anonimni obliki ne spadajo več v opredelitev osebnih podatkov, za katera se uporabljajo predpisi iz Direktive 95/46/ES. Morda obstajajo utemeljeni razlogi za določitev omejene uporabe navedenih podatkov. ENVP želi pojasniti, da predpisi o varstvu podatkov tega ne zahtevajo. |
| --- | --- |

11.

Tudi v zvezi s podatki, prejetimi za izvajanje stresnih testov, je v členu 3(7) določeno, da se taki podatki lahko uporabijo samo za navedeni namen in se ne smejo zadržati dlje, kot je potrebno za navedeni namen. ENVP želi poudariti, da podatki v anonimni obliki ne spadajo več v opredelitev osebnih podatkov, za katera se uporabljajo predpisi iz Direktive 95/46/ES. Morda obstajajo utemeljeni razlogi za določitev omejene uporabe navedenih podatkov. ENVP želi pojasniti, da predpisi o varstvu podatkov tega ne zahtevajo.

| 12. | Da se omogoči učinkovito sodelovanje med sistemi zajamčenih vlog, tudi v zvezi z izmenjavo podatkov iz člena 3(7), člen 12(5) predloga določa, da sistemi zajamčenih vlog ali, kjer je to primerno, pristojni organi sprejmejo pisne dogovore o sodelovanju. V takih sporazumih je treba podrobneje določiti uporabo pravil o varstvu podatkov. ENVP zato z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil v členu 12(5) dodan stavek, ki poudarja, da „takšni sporazumi upoštevajo zahteve iz Direktive 95/46/ES“. |
| --- | --- |

12.

Da se omogoči učinkovito sodelovanje med sistemi zajamčenih vlog, tudi v zvezi z izmenjavo podatkov iz člena 3(7), člen 12(5) predloga določa, da sistemi zajamčenih vlog ali, kjer je to primerno, pristojni organi sprejmejo pisne dogovore o sodelovanju. V takih sporazumih je treba podrobneje določiti uporabo pravil o varstvu podatkov. ENVP zato z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil v členu 12(5) dodan stavek, ki poudarja, da „takšni sporazumi upoštevajo zahteve iz Direktive 95/46/ES“.

III.   SKLEPNA UGOTOVITEV

| 13. | ENVP je zadovoljen z načinom obravnavanja vidikov varstva podatkov v predlogu Direktive in želi samo opozoriti na pripombe v točkah 9 in 10 tega mnenja. |
| --- | --- |

13.

ENVP je zadovoljen z načinom obravnavanja vidikov varstva podatkov v predlogu Direktive in želi samo opozoriti na pripombe v točkah 9 in 10 tega mnenja.

V Bruslju, 9. septembra 2010

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

1

(2)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

2

(3)  Glej COM(2010) 368 konč.

3

(4)  Glej 2. in 3. stran obrazložitvenega memoranduma k predlogu.

4

(5)  Za pojem „anonimnost“ glej tudi točke 11–28 Mnenja ENVP z dne 5. marca 2009 o presajanju organov (UL C 192, 15.8.2009, str. 6). Na voljo tudi na spletnem naslovu http://www.edps.europa.eu >> Consultation >> Opinions >> 2009.

5

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/11

---

Sklepi Sveta o zvišanju ravni osnovnih znanj v okviru evropskega sodelovanja za šole 21. stoletja

2010/C 323/04

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

OB UPOŠTEVANJU:

Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta iz leta 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (1), v katerem je predstavljen evropski referenčni okvir osmih ključnih kompetenc, ki naj bi jih vsi mladi razvili med začetnim izobraževanjem. Pridobitev osnovnih znanj (2) pri bralni pismenosti, matematiki in naravoslovju na šolski ravni je bistvena za razvoj ključnih kompetenc v celotnem krogu vseživljenjskega učenja. Ta znanja se razvijajo pri usvajanju ključnih kompetenc, ko učenci razumevajo in obvladujejo vse bolj zahtevne informacije ter tako razvijajo lastnosti, kot so reševanje problemov, kritično razmišljanje, dajanje pobud in ustvarjalnost,

IN GLEDE NA NASLEDNJE:

| 1. | Eden od trinajstih ciljev, zastavljenih leta 2002 v delovnem programu Izobraževanje in usposabljanje 2010, je bil izboljšanje bralne pismenosti. To je bila tudi ena od petih referenčnih ravni povprečne evropske uspešnosti („evropskih meril uspešnosti“), ki jih je leta 2003 določil Svet: do leta 2010 bi se namreč v Evropski uniji moralo število petnajstletnikov, ki dosegajo slabe rezultate v bralni pismenosti, zmanjšati za najmanj 20 % v primerjavi z letom 2000. Drugo merilo uspešnosti, povezano z matematiko, naravoslovjem in tehniko, ki bi ga bilo ravno tako treba izpolniti do leta 2010, je bilo najmanj 15-odstotno povečanje skupnega števila diplomantov na teh področjih. |
| --- | --- |

1.

Eden od trinajstih ciljev, zastavljenih leta 2002 v delovnem programu Izobraževanje in usposabljanje 2010, je bil izboljšanje bralne pismenosti. To je bila tudi ena od petih referenčnih ravni povprečne evropske uspešnosti („evropskih meril uspešnosti“), ki jih je leta 2003 določil Svet: do leta 2010 bi se namreč v Evropski uniji moralo število petnajstletnikov, ki dosegajo slabe rezultate v bralni pismenosti, zmanjšati za najmanj 20 % v primerjavi z letom 2000. Drugo merilo uspešnosti, povezano z matematiko, naravoslovjem in tehniko, ki bi ga bilo ravno tako treba izpolniti do leta 2010, je bilo najmanj 15-odstotno povečanje skupnega števila diplomantov na teh področjih.

| 2. | Evropski svet je marca 2008 ponovno pozval države članice, naj občutno zmanjšajo število funkcionalno nepismenih med mladimi in izboljšajo šolski uspeh učencev iz migrantskih družin oziroma učencev iz prikrajšanih skupin (3). |
| --- | --- |

2.

Evropski svet je marca 2008 ponovno pozval države članice, naj občutno zmanjšajo število funkcionalno nepismenih med mladimi in izboljšajo šolski uspeh učencev iz migrantskih družin oziroma učencev iz prikrajšanih skupin (3).

| 3. | Novembra 2008 je bila v sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, določena agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu (4), obenem pa je bilo poudarjeno, da se ne stori dovolj za dosego ciljev na področju bralne pismenosti. Svet se je strinjal, da je treba zagotoviti in izboljšati usvajanje bralne pismenosti in računstva kot bistvenih elementov ključnih kompetenc. Države članice so bile pozvane, naj s sodelovanjem zlasti zvišajo raven pismenosti in računstva ter spodbudijo večje zanimanje za matematiko, naravoslovje in tehniko. |
| --- | --- |

3.

Novembra 2008 je bila v sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, določena agenda za evropsko sodelovanje v šolstvu (4), obenem pa je bilo poudarjeno, da se ne stori dovolj za dosego ciljev na področju bralne pismenosti. Svet se je strinjal, da je treba zagotoviti in izboljšati usvajanje bralne pismenosti in računstva kot bistvenih elementov ključnih kompetenc. Države članice so bile pozvane, naj s sodelovanjem zlasti zvišajo raven pismenosti in računstva ter spodbudijo večje zanimanje za matematiko, naravoslovje in tehniko.

| 4. | S Sklepi sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) iz maja 2009 (5) sta ponovno oživela pomen pismenosti in računstva kot bistvenih elementov ključnih kompetenc ter vprašanje, kako narediti matematiko, naravoslovje in tehniko privlačnejše. Namen novega merila uspešnosti, ki ga je Svet sprejel v tem okviru, je doseči ustrezno raven osnovnih znanj pri branju, matematiki in naravoslovju, in sicer z zmanjšanjem deleža posameznikov s slabimi rezultati pri branju, matematiki in naravoslovju na manj kot 15 %. |
| --- | --- |

4.

S Sklepi sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) iz maja 2009 (5) sta ponovno oživela pomen pismenosti in računstva kot bistvenih elementov ključnih kompetenc ter vprašanje, kako narediti matematiko, naravoslovje in tehniko privlačnejše. Namen novega merila uspešnosti, ki ga je Svet sprejel v tem okviru, je doseči ustrezno raven osnovnih znanj pri branju, matematiki in naravoslovju, in sicer z zmanjšanjem deleža posameznikov s slabimi rezultati pri branju, matematiki in naravoslovju na manj kot 15 %.

| 5. | V Skupnem poročilu Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ iz leta 2010 (6) je bil poudarjen pomen partnerstva med izobraževalnimi zavodi in trgom dela kot načinom za krepitev kompetenc in pridobitev uvida v poklicno življenje in poklicne poti. Programi za sodelovanje med šolami, univerzami in industrijo po mnenju strokovnjakov pozitivno vplivajo na učenje matematike, naravoslovja in tehnike. |
| --- | --- |

5.

V Skupnem poročilu Sveta in Komisije o napredku pri izvajanju delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ iz leta 2010 (6) je bil poudarjen pomen partnerstva med izobraževalnimi zavodi in trgom dela kot načinom za krepitev kompetenc in pridobitev uvida v poklicno življenje in poklicne poti. Programi za sodelovanje med šolami, univerzami in industrijo po mnenju strokovnjakov pozitivno vplivajo na učenje matematike, naravoslovja in tehnike.

| 6. | Države članice so se na zadnjem zasedanju Evropskega sveta junija 2010 dogovorile o cilju, da je treba izboljšati raven izobrazbe v okviru strategije za rast in delovna mesta Evropa 2020 (7), ki obravnava vprašanje osnovnih znanj kot sestavni del agende za „pametno rast“ in „vključujočo rast“ ter prispeva k vodilnim pobudam, denimo k pobudi Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta ter k Digitalni agendi; |
| --- | --- |

6.

Države članice so se na zadnjem zasedanju Evropskega sveta junija 2010 dogovorile o cilju, da je treba izboljšati raven izobrazbe v okviru strategije za rast in delovna mesta Evropa 2020 (7), ki obravnava vprašanje osnovnih znanj kot sestavni del agende za „pametno rast“ in „vključujočo rast“ ter prispeva k vodilnim pobudam, denimo k pobudi Nova znanja in spretnosti za nova delovna mesta ter k Digitalni agendi;

OB UGOTAVLJANJU NASLEDNJEGA:

| 1. | V izobraževanju in usposabljanju v EU je bil v zadnjem desetletju dosežen splošen napredek, vendar pa evropska merila uspešnosti, dogovorjena za leto 2010, niso bila izpolnjena. Pravzaprav se je znanje branja in matematike petnajstletnikov v Evropi na splošno poslabšalo. Delež posameznikov, ki dosegajo slabe rezultate pri branju, se je povečal z 21,3 % v letu 2000 na 24,1 % v letu 2006 (8), pri matematiki pa z 20,2 % na 24 %. (9) Povprečni delež posameznikov s slabimi rezultati v naravoslovju v državah članicah je leta 2006 znašal 20,2 % (10). |
| --- | --- |

1.

V izobraževanju in usposabljanju v EU je bil v zadnjem desetletju dosežen splošen napredek, vendar pa evropska merila uspešnosti, dogovorjena za leto 2010, niso bila izpolnjena. Pravzaprav se je znanje branja in matematike petnajstletnikov v Evropi na splošno poslabšalo. Delež posameznikov, ki dosegajo slabe rezultate pri branju, se je povečal z 21,3 % v letu 2000 na 24,1 % v letu 2006 (8), pri matematiki pa z 20,2 % na 24 %. (9) Povprečni delež posameznikov s slabimi rezultati v naravoslovju v državah članicah je leta 2006 znašal 20,2 % (10).

| 2. | Dokazano je tudi, da na učenčevo uspešnost pri doseganju osnovnih znanj vpliva socialno-ekonomsko ozadje in stopnja izobrazbe staršev. V vseh državah članicah, za katere obstajajo primerljivi podatki, je uspeh učencev iz migrantskih družin pri branju, matematiki in naravoslovju slabši od tistih, ki jih dosegajo domači učenci (11). |
| --- | --- |

2.

Dokazano je tudi, da na učenčevo uspešnost pri doseganju osnovnih znanj vpliva socialno-ekonomsko ozadje in stopnja izobrazbe staršev. V vseh državah članicah, za katere obstajajo primerljivi podatki, je uspeh učencev iz migrantskih družin pri branju, matematiki in naravoslovju slabši od tistih, ki jih dosegajo domači učenci (11).

| 3. | Evropa se v zadnjih desetletjih sooča z naraščajočim povpraševanjem po kvalificiranih človeških virih na področju matematike, naravoslovja in tehnike. Čeprav je bilo ustrezno evropsko merilo uspešnosti za leto 2010 izpolnjeno, pa potrebe, ki so bile podlaga zanj, še vedno obstajajo. Stopnje uspešnega dokončanja študija so se na splošno dvignile, predvsem zaradi računalništva in razširjene uporabe računalnikov, rast pa je bila precej šibkejša v matematiki, statistiki in tehničnih vedah, medtem ko je v fiziki celo upadla. Poleg tega so študentke na teh področjih še vedno močno v manjšini (12). |
| --- | --- |

3.

Evropa se v zadnjih desetletjih sooča z naraščajočim povpraševanjem po kvalificiranih človeških virih na področju matematike, naravoslovja in tehnike. Čeprav je bilo ustrezno evropsko merilo uspešnosti za leto 2010 izpolnjeno, pa potrebe, ki so bile podlaga zanj, še vedno obstajajo. Stopnje uspešnega dokončanja študija so se na splošno dvignile, predvsem zaradi računalništva in razširjene uporabe računalnikov, rast pa je bila precej šibkejša v matematiki, statistiki in tehničnih vedah, medtem ko je v fiziki celo upadla. Poleg tega so študentke na teh področjih še vedno močno v manjšini (12).

| 4. | Obstaja veliko pobud za izboljšanje bralne pismenosti v državah članicah, obstajajo pa tudi nacionalni, regionalni in lokalni ukrepi za izboljšanje odnosa do matematike in naravoslovja ter pridobitve znanj na teh področjih. Poleg tega so mnoge države članice v zadnjih letih v svoje politične programe vključile vprašanja, povezana s pridobitvijo znanj iz matematike in naravoslovja ter odnosom do njiju. Obenem so za izboljšanje naravoslovnega izobraževanja v šolah namenile znatna finančna sredstva. Programi za zgodnje usvajanje osnovnih znanj in individualizirane pristope k učenju postajajo posebne strategije v večini držav (13); |
| --- | --- |

4.

Obstaja veliko pobud za izboljšanje bralne pismenosti v državah članicah, obstajajo pa tudi nacionalni, regionalni in lokalni ukrepi za izboljšanje odnosa do matematike in naravoslovja ter pridobitve znanj na teh področjih. Poleg tega so mnoge države članice v zadnjih letih v svoje politične programe vključile vprašanja, povezana s pridobitvijo znanj iz matematike in naravoslovja ter odnosom do njiju. Obenem so za izboljšanje naravoslovnega izobraževanja v šolah namenile znatna finančna sredstva. Programi za zgodnje usvajanje osnovnih znanj in individualizirane pristope k učenju postajajo posebne strategije v večini držav (13);

IN OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

Zlasti v zvezi z matematiko, naravoslovjem in tehniko:

| 1. | Študije o matematiki, naravoslovju in tehniki po postopku odprte metode usklajevanja so pokazale, da lahko inovativne pedagoške oblike in visokokvalificirani učitelji izboljšajo odnos učencev do teh predmetov in njihovo uspešnost pri njih. Zaradi tega bi se več učencev lahko odločilo za študij teh predmetov na višji ravni, s čimer bi se eventualno lahko povečalo tudi število diplomantov s področja matematike, naravoslovja in tehnike. |
| --- | --- |

1.

Študije o matematiki, naravoslovju in tehniki po postopku odprte metode usklajevanja so pokazale, da lahko inovativne pedagoške oblike in visokokvalificirani učitelji izboljšajo odnos učencev do teh predmetov in njihovo uspešnost pri njih. Zaradi tega bi se več učencev lahko odločilo za študij teh predmetov na višji ravni, s čimer bi se eventualno lahko povečalo tudi število diplomantov s področja matematike, naravoslovja in tehnike.

| 2. | V poročilu Komisije iz leta 2007 z naslovom Naravoslovno izobraževanje zdaj: prenovljena pedagogika za prihodnost Evrope (14) so bili priporočeni večja uporaba naravoslovnega izobraževanja z raziskovanjem, premagovanje izoliranosti učiteljev naravoslovja s povezovanjem v mreže, namenjanje posebne pozornosti odnosu deklet do matematike, naravoslovja in tehnike ter odpiranje šol širši skupnosti – |
| --- | --- |

2.

V poročilu Komisije iz leta 2007 z naslovom Naravoslovno izobraževanje zdaj: prenovljena pedagogika za prihodnost Evrope (14) so bili priporočeni večja uporaba naravoslovnega izobraževanja z raziskovanjem, premagovanje izoliranosti učiteljev naravoslovja s povezovanjem v mreže, namenjanje posebne pozornosti odnosu deklet do matematike, naravoslovja in tehnike ter odpiranje šol širši skupnosti –

PRIZNAVA NASLEDNJE:

| 1. | Usvajanje osnovnih znanj, ki je temelj za razvoj ključnih kompetenc za vse državljane v okviru vseživljenjskega učenja, bo imelo ključno vlogo pri izboljšanju zaposljivosti, socialne vključenosti in osebne izpolnitve državljanov. Zato si je treba prizadevati za omejevanje slabih uspehov v izobraževanju in socialne izključenosti. |
| --- | --- |

1.

Usvajanje osnovnih znanj, ki je temelj za razvoj ključnih kompetenc za vse državljane v okviru vseživljenjskega učenja, bo imelo ključno vlogo pri izboljšanju zaposljivosti, socialne vključenosti in osebne izpolnitve državljanov. Zato si je treba prizadevati za omejevanje slabih uspehov v izobraževanju in socialne izključenosti.

| 2. | Dobra raven bralne pismenosti in računstva skupaj z dobrim razumevanjem osnovnih načel narave in temeljnih naravoslovnih konceptov je osnova za pridobitev ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje, zato si je treba zanjo prizadevati že v zgodnjem otroštvu. |
| --- | --- |

2.

Dobra raven bralne pismenosti in računstva skupaj z dobrim razumevanjem osnovnih načel narave in temeljnih naravoslovnih konceptov je osnova za pridobitev ključnih kompetenc za vseživljenjsko učenje, zato si je treba zanjo prizadevati že v zgodnjem otroštvu.

| 3. | Osnovni znanji bralna pismenost in matematika sta tudi temeljni sestavini kompetence „učiti se učiti“: posameznikom pomagata dostopati do novih znanj in spretnosti, jih pridobiti, predelati, usvojiti in posredovati ter jim pomagata, da postanejo samostojni učenci. |
| --- | --- |

3.

Osnovni znanji bralna pismenost in matematika sta tudi temeljni sestavini kompetence „učiti se učiti“: posameznikom pomagata dostopati do novih znanj in spretnosti, jih pridobiti, predelati, usvojiti in posredovati ter jim pomagata, da postanejo samostojni učenci.

| 4. | Na podlagi mednarodnih podatkov, vključno s študijama PISA in TIMSS, so bile ugotovljene sistemske težave, kot so razlike med šolami in različna ozadja učencev (na primer zaradi družbeno-gospodarskih okoliščin, izobrazbene ravni staršev, razpoložljivosti opreme IKT doma itd.), kar so dejavniki, ki vplivajo na uspešno usvajanje branja, matematike in naravoslovja. |
| --- | --- |

4.

Na podlagi mednarodnih podatkov, vključno s študijama PISA in TIMSS, so bile ugotovljene sistemske težave, kot so razlike med šolami in različna ozadja učencev (na primer zaradi družbeno-gospodarskih okoliščin, izobrazbene ravni staršev, razpoložljivosti opreme IKT doma itd.), kar so dejavniki, ki vplivajo na uspešno usvajanje branja, matematike in naravoslovja.

| 5. | Pomembni dejavniki za doseganje visokokakovostnih učnih rezultatov so kvalifikacije, kompetence in prizadevnost učiteljev, vodstva šol in pedagogov, ki izobražujejo učitelje. Zato je bistvenega pomena, da se učiteljem in vodstvu šol zagotovi najvišji standard začetnega izobraževanja, pripravništva in stalnega strokovnega razvoja, in sicer ob pomoči služb, ki zagotavljajo potrebne izobraževalne in strokovne podporne storitve. |
| --- | --- |

5.

Pomembni dejavniki za doseganje visokokakovostnih učnih rezultatov so kvalifikacije, kompetence in prizadevnost učiteljev, vodstva šol in pedagogov, ki izobražujejo učitelje. Zato je bistvenega pomena, da se učiteljem in vodstvu šol zagotovi najvišji standard začetnega izobraževanja, pripravništva in stalnega strokovnega razvoja, in sicer ob pomoči služb, ki zagotavljajo potrebne izobraževalne in strokovne podporne storitve.

| 6. | Za dosego novega, ambicioznega merila uspešnosti, določenega v strateškem okviru „ET 2020“, bo potrebnih več učinkovitih nacionalnih pobud. Upad gospodarstva in demografski izziv poudarjata, kako nujno je, da se karseda izboljša učinkovitost in zagotovi večja pravičnost šolskih sistemov ob stalnih učinkovitih naložbah v izobraževanje in usposabljanje, da bi se lahko soočili z zdajšnjimi in prihodnjimi gospodarskimi in družbenimi izzivi; |
| --- | --- |

6.

Za dosego novega, ambicioznega merila uspešnosti, določenega v strateškem okviru „ET 2020“, bo potrebnih več učinkovitih nacionalnih pobud. Upad gospodarstva in demografski izziv poudarjata, kako nujno je, da se karseda izboljša učinkovitost in zagotovi večja pravičnost šolskih sistemov ob stalnih učinkovitih naložbah v izobraževanje in usposabljanje, da bi se lahko soočili z zdajšnjimi in prihodnjimi gospodarskimi in družbenimi izzivi;

SOGLAŠA Z NASLEDNJIM:

Pri obravnavi zapletenega vprašanja, kako izboljšati bralno pismenost ter znanje iz matematike, naravoslovja in tehnike, je treba pozornost nameniti naslednjemu:

1.   Oblikovanje učnega programa

Med drugim bi lahko zajemalo: zgoden začetek pridobivanja osnovnih znanj, celosten pristop k izobraževanju, ki zajema razvoj vseh sposobnosti posameznega otroka, uporabo novih ocenjevalnih metod in njihovega učinka na učni program, uporabo inovativnih pedagoških pristopov, kot sta naravoslovno izobraževanje z raziskovanjem in učenje z reševanjem konkretnih problemov pri matematiki in naravoslovju, nenehno namenjanje pozornosti bralni pismenosti na vseh stopnjah izobraževanja, ne le v predšolskem in zgodnjem šolskem obdobju, in več individualiziranih pristopov k poučevanju in učenju.

2.   Motivacija za bralno pismenost ter matematiko, naravoslovje in tehniko

Izkazalo se je, da na izboljšanje ravni branja bistveno vplivajo bralna kultura doma (knjige, časopisi, otroške knjige) in v šoli, zgodnje opismenjevanje še pred vpisom v šolo, bralne navade staršev in njihov odnos do branja, zanimanja učencev, samoučinkovitost in udeležba v bralnih dejavnostih v šoli in zunaj nje. Učne metode bi morale bolje upoštevati naravno vedoželjnost otrok za matematiko in naravoslovje že od zgodnjega otroštva. Pomembno je pomagati otrokom, da postanejo samostojni, motivirani učenci, ki jim pismenost ter uporaba matematičnih in naravoslovnih kompetenc postaneta del vsakdanjika.

3.   Vpliv novih tehnologij na osnovna znanja in njihova uporaba v pomoč učencem, da postanejo samostojni in ohranijo motivacijo

Te tehnologije, kot je razširjena uporaba medmrežja in mobilne tehnologije, so spremenile naravo in dojemanje bralne pismenosti v 21. stoletju. Vpliv novih tehnologij na branje otrok ter njihove matematične in naravoslovne kompetence bi bilo treba preučiti, da bi lahko zagotovili ustrezne metode, s katerimi bi lahko izkoristili možnosti teh tehnologij za nove oblike učenja.

4.   Vidik spola

Pri bralni pismenosti, matematiki in naravoslovju so velike razlike med spoloma, tako glede odnosa do teh področij kot uspešnosti na njih. Deklice so običajno bolj motivirane za branje kot dečki in tudi berejo bolje. Razlike med spoloma pri uspešnosti v matematiki, naravoslovju in tehniki niso tako velike kot pri branju. Odločitve o izobraževanju so še vedno v veliki meri sprejete na podlagi stereotipnih predstav o spolih. Dečki kažejo več zanimanja za dodatni študij in poklicno pot na področju matematike, naravoslovja in tehnike kot deklice. Razloge, na katerih temeljijo te težnje, bi bilo treba dodatno preučiti, najti pa bi bilo treba tudi učinkovite strategije za zmanjšanje razlik med spoloma, tako v uspešnosti na teh področjih kot v odnosu do njih (15).

5.   Narava zveze med okoljem, iz katerega prihaja učenec (družbeno-gospodarski in kulturni vidik), in ravnjo usvojitve osnovnih znanj

Učenci, ki prihajajo iz socialno in ekonomsko manj ugodnega okolja in/ali iz migranstkih družin, zlasti tisti, ki govorijo drug jezik kot jezik države gostiteljice, bodo v šoli verjetno manj uspešni. Vpliv družbenega profila učencev in njihovih družin se zdi večji v šolah, kjer je število prikrajšanih učencev večje (16).

6.   Učitelji in pedagogi, ki izobražujejo učitelje

V ospredju začetnega izobraževanja učiteljev, pripravništva in njihovega stalnega strokovnega razvoja bi morala biti razvijanje in uporaba kompetenc, ki jih potrebuje učitelj katerega koli predmeta, da na primarni in sekundarni stopnji spodbudi pridobivanje osnovnih znanj (zlasti bralne pismenosti). Da bi premostili pomanjkljivosti v strokovni usposobljenosti, bi bilo poleg tega treba več pozornosti nameniti predmetnemu poučevanju pri vseh, ki se specializirajo za poučevanje osnovnih znanj (zlasti matematike, naravoslovja in tehnike). V tem smislu bi lahko bilo koristno spodbujati vzpostavljanje mrež med učitelji matematike, naravoslovja in tehnike ter povezovati poučevanje matematike, naravoslovja in tehnike z raziskovanjem in znanostjo ter trgom dela. Poleg tega bi si bilo treba dodatno prizadevati za rešitev splošnega neravnovesja v učiteljskem poklicu in narediti poučevanje privlačnejše tudi za moške, da bi učenci lahko imeli vzornike v obeh spolih.

7.   Šolski etos in značilnosti

Zajema poudarek na poučevanju branja, inovativnem poučevanju in učenju, kakovosti šolskega življenja, lokacijo in velikost šole ter njeno odprtost zunanjemu svetu in sodelovanju s starši in različnimi zainteresiranimi stranmi.

V SKLADU S TEM POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| 1. | pripravijo ali dodatno razvijejo strateške nacionalne pristope za večjo uspešnost učencev pri bralni pismenosti, matematiki in naravoslovju, pri čemer naj posebno pozornost namenijo učencem, ki prihajajo iz socialno in ekonomsko manj ugodnega okolja; |
| --- | --- |

1.

pripravijo ali dodatno razvijejo strateške nacionalne pristope za večjo uspešnost učencev pri bralni pismenosti, matematiki in naravoslovju, pri čemer naj posebno pozornost namenijo učencem, ki prihajajo iz socialno in ekonomsko manj ugodnega okolja;

| 2. | preučijo in ocenijo učinkovitost obstoječih pristopov na nacionalni ravni, da bodo lahko nadalje prispevale k oblikovanju trdne podlage za politično ukrepanje; |
| --- | --- |

2.

preučijo in ocenijo učinkovitost obstoječih pristopov na nacionalni ravni, da bodo lahko nadalje prispevale k oblikovanju trdne podlage za politično ukrepanje;

POZIVA KOMISIJO, NAJ:

| 1. | ustanovi skupino strokovnjakov na visoki ravni, katerih naloga bi morala biti preučitev obstoječih raziskav, študij in mednarodnih poročil o bralni pismenosti v zvezi z vprašanji, izpostavljenimi v teh sklepih. Ta skupina bi morala preučiti, kako bi na podlagi uspešnih primerov političnega ukrepanja najsmotrneje in najučinkoviteje podprli bralno pismenost skozi celotno obdobje vseživljenjskega učenja, nato pa zbrati ugotovitve in do prve polovice leta 2010 pripraviti predloge za podporo političnim ukrepom držav članic; |
| --- | --- |

1.

ustanovi skupino strokovnjakov na visoki ravni, katerih naloga bi morala biti preučitev obstoječih raziskav, študij in mednarodnih poročil o bralni pismenosti v zvezi z vprašanji, izpostavljenimi v teh sklepih. Ta skupina bi morala preučiti, kako bi na podlagi uspešnih primerov političnega ukrepanja najsmotrneje in najučinkoviteje podprli bralno pismenost skozi celotno obdobje vseživljenjskega učenja, nato pa zbrati ugotovitve in do prve polovice leta 2010 pripraviti predloge za podporo političnim ukrepom držav članic;

| 2. | kot nadaljnje ukrepanje na podlagi opravljenega dela združenja matematičnih, naravoslovnih in tehničnih ved („MST Cluster“) v okviru odprte metode usklajevanja ustanovi tematsko delovno skupino, sestavljeno iz oblikovalcev politike in strokovnjakov iz držav članic, ki bo pomagala čim prej izpolniti novo merilo uspešnosti „ET 2020“; |
| --- | --- |

2.

kot nadaljnje ukrepanje na podlagi opravljenega dela združenja matematičnih, naravoslovnih in tehničnih ved („MST Cluster“) v okviru odprte metode usklajevanja ustanovi tematsko delovno skupino, sestavljeno iz oblikovalcev politike in strokovnjakov iz držav članic, ki bo pomagala čim prej izpolniti novo merilo uspešnosti „ET 2020“;

| 3. | pospeši medsebojno učenje ter ugotavljanje in širjenje dobrih praks med državami članicami pri pridobivanju osnovnih znanj ter spremlja ukrepanje za izpolnitev merila uspešnosti „ET 2020“ in poroča o napredku; |
| --- | --- |

3.

pospeši medsebojno učenje ter ugotavljanje in širjenje dobrih praks med državami članicami pri pridobivanju osnovnih znanj ter spremlja ukrepanje za izpolnitev merila uspešnosti „ET 2020“ in poroča o napredku;

TER POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ:

| 1. | zagotovijo, da se bodo generalni direktorji, ki so pristojni za šolsko izobraževanje, po potrebi srečevali, da bi se seznanili z doseženo stopnjo napredka političnega sodelovanja na področju šolskih zadev v Evropi, obveščali nacionalne oblikovalce politik in razpravljali o prednostnih nalogah za nadaljnje delo na ravni EU na tem področju ter da bodo z zaključki takšnih razprav široko seznanjene vse zainteresirane strani, po potrebi pa bodo o teh njih razpravljali tudi ministri; |
| --- | --- |

1.

zagotovijo, da se bodo generalni direktorji, ki so pristojni za šolsko izobraževanje, po potrebi srečevali, da bi se seznanili z doseženo stopnjo napredka političnega sodelovanja na področju šolskih zadev v Evropi, obveščali nacionalne oblikovalce politik in razpravljali o prednostnih nalogah za nadaljnje delo na ravni EU na tem področju ter da bodo z zaključki takšnih razprav široko seznanjene vse zainteresirane strani, po potrebi pa bodo o teh njih razpravljali tudi ministri;

| 2. | spodbujajo možnosti za razvijanje skupnih pilotnih projektov med državami članicami, s katerimi naj bi prek inovativnih pristopov izboljšali osnovna znanja vseh mladih. Projekti naj bi bili prostovoljni in bi temeljili na skupaj dogovorjenih merilih, bili bi predmet skupne ocene in izhajali iz obstoječih instrumentov EU; |
| --- | --- |

2.

spodbujajo možnosti za razvijanje skupnih pilotnih projektov med državami članicami, s katerimi naj bi prek inovativnih pristopov izboljšali osnovna znanja vseh mladih. Projekti naj bi bili prostovoljni in bi temeljili na skupaj dogovorjenih merilih, bili bi predmet skupne ocene in izhajali iz obstoječih instrumentov EU;

| 3. | za doseganje navedenih ciljev uporabijo vsa ustrezna sredstva, vključno s sredstvi iz odprte metode usklajevanja, programom za vseživljenjsko učenje, Sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj ter – v skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami – sredstva iz Evropskih strukturnih skladov. |
| --- | --- |

3.

za doseganje navedenih ciljev uporabijo vsa ustrezna sredstva, vključno s sredstvi iz odprte metode usklajevanja, programom za vseživljenjsko učenje, Sedmim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj ter – v skladu z nacionalnimi prednostnimi nalogami – sredstva iz Evropskih strukturnih skladov.

---

(1)  Priporočilo 2006/962/ES Evropskega parlamenta in Sveta, (UL L 394, 30.12.2006, str. 10).

(2)  Izraz „osnovna znanja“ se za namene tega besedila razume kot osnovna znanja na področju branja, matematike in naravoslovja, kot je navedeno v novem evropskem merilu uspešnosti v strateškem okviru ET 2020.

(3)  Dok. 7652/08, odstavek 15, str. 10.

(4)  UL C 319, 13.12.2008.

(5)  UL C 119, 28.5.2009.

(6)  UL C 117, 6.5.2010.

(7)  Dokumenta EUCO 7/10 z dne 26. marca 2010 in 13/10 z dne 17. junija 2010.

(8)  http://ec.europa.eu/education/lifelong-learning-policy/doc34_en.htm

(9)  PISA 2006. (BG in RO sta vključeni v podatke za leto 2006, ne pa za leto 2003.).

(10)  Opomba: Primerljivi podatki za leto 2000 niso na voljo.

(11)  PISA 2006.

(12)  Glej „Napredek pri doseganju lizbonskih ciljev v izobraževanju in usposabljanju: kazalniki in merila uspešnosti – 2009“, poglavje III, str. 97, Razlika med spoloma pri diplomantih matematike, naravoslovja in tehnike.

(13)  Skupno poročilo o napredku pri doseganju lizbonskih ciljev (COM(2009) 640).

(14)  Pripravila ga je skupina strokovnjakov na visoki ravni s področja naravoslovnega izobraževanja pod vodstvom poslanca Evropskega parlamenta Michela Rocarda. Glej http://www.ec.europa.eu/research/science-society/document_library/pdf_06/report-rocard-on-science-education_en.pdf

(15)  Glej Gender differences in educational outcomes: a study on the measures taken and the current situation in Europe (Razlike med spoloma pri učnih rezultatih: študija sprejetih ukrepov in trenutno stanje v Evropi (Eurydice, 2010)).

(16)  PISA 2006 (OECD, 2007), Sporočila programa PISA 2000 (OECD, 2004).

---

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/15 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/15

---

Sklepi Sveta z dne 18. novembra 2010 o priložnostih in izzivih za evropsko kinematografijo v digitalni dobi

2010/C 323/05

SVET EVROPSKE UNIJE –

1.   OB UPOŠTEVANJU:

| — | delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. julija 2010 o izzivih za evropsko filmsko dediščino iz analogne in digitalne dobe (1), |
| --- | --- |

—

delovnega dokumenta služb Komisije z dne 2. julija 2010 o izzivih za evropsko filmsko dediščino iz analogne in digitalne dobe (1),

| — | sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski digitalni agendi (2), zlasti zaradi izjave, da je treba za zaščito kulturne raznolikosti podpreti digitalizacijo kinematografov, |
| --- | --- |

—

sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o evropski digitalni agendi (2), zlasti zaradi izjave, da je treba za zaščito kulturne raznolikosti podpreti digitalizacijo kinematografov,

| — | zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 z naslovom „Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“ (3), |
| --- | --- |

—

zelene knjige Komisije z dne 27. aprila 2010 z naslovom „Izkoriščanje potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij“ (3),

| — | konvencije Unesca z dne 20. oktobra 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (4). |
| --- | --- |

—

konvencije Unesca z dne 20. oktobra 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (4).

2.   Z ZANIMANJEM PRIČAKUJE:

| — | sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priložnostih in izzivih za evropsko kinematografijo v digitalni dobi (5). |
| --- | --- |

—

sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o priložnostih in izzivih za evropsko kinematografijo v digitalni dobi (5).

3.   UGOTAVLJA, DA:

| — | digitalne tehnologije prinašajo nove možnosti za distribucijo filmov, tudi za kinematografe, ki predvajajo umetniške filme, in kinematografe, ki se nahajajo v krajih z manjšim številom prebivalcev, s tem pa prispevajo k evropskim in nacionalnim ciljem v zvezi s promocijo evropskih del in dostopom do njih, spodbujanjem kulturne in jezikovne raznolikosti ter socialno kohezijo, |
| --- | --- |

—

digitalne tehnologije prinašajo nove možnosti za distribucijo filmov, tudi za kinematografe, ki predvajajo umetniške filme, in kinematografe, ki se nahajajo v krajih z manjšim številom prebivalcev, s tem pa prispevajo k evropskim in nacionalnim ciljem v zvezi s promocijo evropskih del in dostopom do njih, spodbujanjem kulturne in jezikovne raznolikosti ter socialno kohezijo,

| — | je evropski trg filmskega predvajanja razdrobljen, zato se soočamo z več izzivi, kar lahko vpliva na opredelitev in izvajanje nacionalnih in/ali vseevropskih načrtov za prehod na digitalno kinematografijo, |
| --- | --- |

—

je evropski trg filmskega predvajanja razdrobljen, zato se soočamo z več izzivi, kar lahko vpliva na opredelitev in izvajanje nacionalnih in/ali vseevropskih načrtov za prehod na digitalno kinematografijo,

| — | pomeni digitalizacija kinematografov znaten strošek za predvajalce, medtem ko lahko nekateri distributerji zaradi nižje cene digitalnih kopij z njo prihranijo. Da bi odpravili to nesorazmerje, so bili uvedeni novi modeli financiranja digitalizacije kinematografov z zasebnimi sredstvi, kot so na primer t. i. modeli VPF (6). Vendar pa ti modeli niso vedno primerni za majhne kinematografe, zlasti tiste z enim platnom, ali kinematografe, ki predvajajo umetniške filme in/ali filme na temo kulturne in zgodovinske dediščine, ter kinematografe, ki predvajajo starejše filme. Prav ti kinematografi bi zato lahko imeli največ finančnih težav pri nakupu digitalne projekcijske opreme, čeprav imajo na primer v krajih z manj prebivalci, kjer je kulturna ponudba omejena, pomembno socialno in kulturno vlogo. |
| --- | --- |

—

pomeni digitalizacija kinematografov znaten strošek za predvajalce, medtem ko lahko nekateri distributerji zaradi nižje cene digitalnih kopij z njo prihranijo. Da bi odpravili to nesorazmerje, so bili uvedeni novi modeli financiranja digitalizacije kinematografov z zasebnimi sredstvi, kot so na primer t. i. modeli VPF (6). Vendar pa ti modeli niso vedno primerni za majhne kinematografe, zlasti tiste z enim platnom, ali kinematografe, ki predvajajo umetniške filme in/ali filme na temo kulturne in zgodovinske dediščine, ter kinematografe, ki predvajajo starejše filme. Prav ti kinematografi bi zato lahko imeli največ finančnih težav pri nakupu digitalne projekcijske opreme, čeprav imajo na primer v krajih z manj prebivalci, kjer je kulturna ponudba omejena, pomembno socialno in kulturno vlogo.

4.   V TEJ ZVEZI POUDARJA NASLEDNJE:

| — | digitalna projekcija omogoča prožnejšo in cenejšo uporabo različnih jezikovnih različic (vključno s podnaslavljanjem in sinhronizacijo) in tehnik tonskega zapisa, s tem pa prispeva k večji razširjenosti del, tudi tistih iz držav ali regij, katerih jezik je manj razširjen, in boljšemu dostopu do teh del, |
| --- | --- |

—

digitalna projekcija omogoča prožnejšo in cenejšo uporabo različnih jezikovnih različic (vključno s podnaslavljanjem in sinhronizacijo) in tehnik tonskega zapisa, s tem pa prispeva k večji razširjenosti del, tudi tistih iz držav ali regij, katerih jezik je manj razširjen, in boljšemu dostopu do teh del,

| — | digitalizacija kinematografov prinaša povsem nove priložnosti za evropsko kinematografijo, vendar bo morda pomenila tudi prestrukturiranje trga, ki bo nesorazmerno obremenilo navedene kinematografe, s tem pa omejilo raznolikost izdanih filmov in dostop do filmske produkcije za del prebivalstva. Oslabilo bi lahko tudi socialno kohezijo, saj imajo kinematografi v nekaterih regijah pomembno vlogo kot kraji za medsebojno interakcijo in srečevanje prebivalcev. Lahko bi povzročilo tudi socialne stroške, zlasti v zvezi z zaposlovanjem v tehničnih panogah in sektorju filmskega predvajanja, |
| --- | --- |

—

digitalizacija kinematografov prinaša povsem nove priložnosti za evropsko kinematografijo, vendar bo morda pomenila tudi prestrukturiranje trga, ki bo nesorazmerno obremenilo navedene kinematografe, s tem pa omejilo raznolikost izdanih filmov in dostop do filmske produkcije za del prebivalstva. Oslabilo bi lahko tudi socialno kohezijo, saj imajo kinematografi v nekaterih regijah pomembno vlogo kot kraji za medsebojno interakcijo in srečevanje prebivalcev. Lahko bi povzročilo tudi socialne stroške, zlasti v zvezi z zaposlovanjem v tehničnih panogah in sektorju filmskega predvajanja,

| — | digitalizacija kinematografov prinaša tudi priložnosti za promocijo evropske filmske dediščine in dostop do nje. Da bi čim bolje izkoristili te priložnosti, so potrebni ustrezni ukrepi na različnih ravneh, vključno v izobraževalne namene, |
| --- | --- |

—

digitalizacija kinematografov prinaša tudi priložnosti za promocijo evropske filmske dediščine in dostop do nje. Da bi čim bolje izkoristili te priložnosti, so potrebni ustrezni ukrepi na različnih ravneh, vključno v izobraževalne namene,

| — | da bi čim bolj olajšali prehod na digitalno projekcijo, je treba zagotoviti združevanje in prožnost različnih virov financiranja, tako javnih kot zasebnih, ki so dostopni na lokalni, nacionalni in evropski ravni, da bi različnim vrstam kinematografov tako omogočili pridobitev pomoči, ki je prilagojena njihovim potrebam. |
| --- | --- |

—

da bi čim bolj olajšali prehod na digitalno projekcijo, je treba zagotoviti združevanje in prožnost različnih virov financiranja, tako javnih kot zasebnih, ki so dostopni na lokalni, nacionalni in evropski ravni, da bi različnim vrstam kinematografov tako omogočili pridobitev pomoči, ki je prilagojena njihovim potrebam.

5.   PRIZNAVA, DA:

| — | je za digitalizacijo kinematografov poleg same projekcijske opreme potrebna še vrsta dodatne opreme in instrumentov (strežnik, zvok, platno, ureditev projekcijske sobe itd.), |
| --- | --- |

—

je za digitalizacijo kinematografov poleg same projekcijske opreme potrebna še vrsta dodatne opreme in instrumentov (strežnik, zvok, platno, ureditev projekcijske sobe itd.),

| — | življenjska doba te opreme zaenkrat še ni znana, zato se porajajo vprašanja o stroških vzdrževanja in financiranju posodobitve in/ali zamenjave te opreme v srednjeročnem in dolgoročnem smislu, vključno z morebitnim prehodom z digitalne produkcije na nove formate. |
| --- | --- |

—

življenjska doba te opreme zaenkrat še ni znana, zato se porajajo vprašanja o stroških vzdrževanja in financiranju posodobitve in/ali zamenjave te opreme v srednjeročnem in dolgoročnem smislu, vključno z morebitnim prehodom z digitalne produkcije na nove formate.

6.   V TEJ ZVEZI MENI NASLEDNJE:

| — | prehod na digitalno kinematografijo je nujen in potreben. Javne politike bi ga morale podpreti, pri tem pa upoštevati naslednje cilje v splošnem interesu:






  — | zagotavljanje promocije evropskih del – vključno z deli evropske filmske dediščine – in dostopa do njih, |
| --- | --- | --- |

—

prehod na digitalno kinematografijo je nujen in potreben. Javne politike bi ga morale podpreti, pri tem pa upoštevati naslednje cilje v splošnem interesu:

—

zagotavljanje promocije evropskih del – vključno z deli evropske filmske dediščine – in dostopa do njih,

| — | spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti, zlasti z učinkovitejšim razširjanjem del, |
| --- | --- |

—

spodbujanje kulturne in jezikovne raznolikosti, zlasti z učinkovitejšim razširjanjem del,

| — | krepitev konkurenčnosti evropskih operaterjev, ki sodelujejo v procesu digitalizacije, |
| --- | --- |

—

krepitev konkurenčnosti evropskih operaterjev, ki sodelujejo v procesu digitalizacije,

| — | prispevek k socialni koheziji, med drugim z raznovstnostjo kinematografov po vsej Evropski uniji. |
| --- | --- |

—

prispevek k socialni koheziji, med drugim z raznovstnostjo kinematografov po vsej Evropski uniji.

7.   POZDRAVLJA NAMERO KOMISIJE, DA:

| — | izvede akcijski načrt za prehod na digitalno projekcijo v evropskih kinematografih, kakor je navedeno v njenem sporočilu o priložnostih in izzivih za evropsko kinematografijo v digitalni dobi, in zlasti namero, da:






  — | pred koncem leta 2010 vzpostavi nov mehanizem v okviru obstoječega programa MEDIA, ki bo podprl digitalizacijo kinematografov, ki imajo v svojem programu znaten odstotek tujih evropskih del, |
| --- | --- | --- |

—

izvede akcijski načrt za prehod na digitalno projekcijo v evropskih kinematografih, kakor je navedeno v njenem sporočilu o priložnostih in izzivih za evropsko kinematografijo v digitalni dobi, in zlasti namero, da:

—

pred koncem leta 2010 vzpostavi nov mehanizem v okviru obstoječega programa MEDIA, ki bo podprl digitalizacijo kinematografov, ki imajo v svojem programu znaten odstotek tujih evropskih del,

| — | v letu 2011 preuči možnost, da bi predvajalci filmov pridobili dostop do jamstvenega sklada za produkcijo v okviru programa MEDIA ali da bi se našel podoben način, da se jim olajša dostop do posojila, |
| --- | --- |

—

v letu 2011 preuči možnost, da bi predvajalci filmov pridobili dostop do jamstvenega sklada za produkcijo v okviru programa MEDIA ali da bi se našel podoben način, da se jim olajša dostop do posojila,

| — | v letu 2011 sprejme priporočilo o spodbujanju digitalizacije evropskih kinematografov, |
| --- | --- |

—

v letu 2011 sprejme priporočilo o spodbujanju digitalizacije evropskih kinematografov,

| — | v prihodnjem sporočilu o kinematografiji v letu 012 predlaga ustrezne smernice za oceno javne pomoči za digitalizacijo kinematografov. |
| --- | --- |

—

v prihodnjem sporočilu o kinematografiji v letu 012 predlaga ustrezne smernice za oceno javne pomoči za digitalizacijo kinematografov.

8.   POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ:

| — | upoštevajo, da je treba podpreti digitalizacijo kinematografov v skladu z navedenimi cilji v splošnem interesu, |
| --- | --- |

—

upoštevajo, da je treba podpreti digitalizacijo kinematografov v skladu z navedenimi cilji v splošnem interesu,

| — | v tej zvezi in v skladu z evropskimi pravili o konkurenci razmislijo o izvedbi sheme pomoči za digitalizacijo kinematografov, ki se bo dopolnjevala z zasebnim financiranjem. Ti načrti bi morali upoštevati posebnosti vsake države članice. Lahko bi vključevali:






  (a) | pomoč za kinematografe, ki ne zmorejo stroškov digitalizacije, da bi se opremili z digitalno opremo in bili tako še naprej konkurenčni s kinematografi, ki se lahko na primer prek modelov VPF opremijo sami; |
| --- | --- | --- |

—

v tej zvezi in v skladu z evropskimi pravili o konkurenci razmislijo o izvedbi sheme pomoči za digitalizacijo kinematografov, ki se bo dopolnjevala z zasebnim financiranjem. Ti načrti bi morali upoštevati posebnosti vsake države članice. Lahko bi vključevali:

(a)

pomoč za kinematografe, ki ne zmorejo stroškov digitalizacije, da bi se opremili z digitalno opremo in bili tako še naprej konkurenčni s kinematografi, ki se lahko na primer prek modelov VPF opremijo sami;

| (b) | pomoč za kinematografe v krajih z manjšim številom prebivalcev, kjer je kulturna ponudba omejena; |
| --- | --- |

(b)

pomoč za kinematografe v krajih z manjšim številom prebivalcev, kjer je kulturna ponudba omejena;

| (c) | pomoč za kinematografe, ki spodbujajo evropska dela, na primer tako, da imajo v svojem programu znaten delež evropskih del; |
| --- | --- |

(c)

pomoč za kinematografe, ki spodbujajo evropska dela, na primer tako, da imajo v svojem programu znaten delež evropskih del;

| (d) | pomoč za filmske arhive in kinematografe, posvečene filmski dediščini, v skladu s sklepi Sveta z dne 18. novembra 2010 o evropski kinematografski dediščini, vključno z izzivi digitalne dobe (7); |
| --- | --- |

(d)

pomoč za filmske arhive in kinematografe, posvečene filmski dediščini, v skladu s sklepi Sveta z dne 18. novembra 2010 o evropski kinematografski dediščini, vključno z izzivi digitalne dobe (7);

| (e) | spodbudo za organizacijo mehanizmov solidarnosti med distributerji in predvajalci in/ali med predvajalci; |
| --- | --- |

(e)

spodbudo za organizacijo mehanizmov solidarnosti med distributerji in predvajalci in/ali med predvajalci;

| (f) | spodbudo za male kinematografe, naj se združijo in si delijo stroške za opremljanje z digitalnimi projektorji, |
| --- | --- |

(f)

spodbudo za male kinematografe, naj se združijo in si delijo stroške za opremljanje z digitalnimi projektorji,

| — | razmislijo o tem, da bi bila državna pomoč za filme pogojena z izdelavo digitalnega izvirnika („master“), da bi tako izboljšali splošno ponudbo digitaliziranih evropskih del, |
| --- | --- |

—

razmislijo o tem, da bi bila državna pomoč za filme pogojena z izdelavo digitalnega izvirnika („master“), da bi tako izboljšali splošno ponudbo digitaliziranih evropskih del,

| — | razmislijo, kako bi lahko strukturne sklade Evropske unije uporabili za financiranje projektov digitalizacije in pobud za pripravništvo, kjer je to ustrezno. |
| --- | --- |

—

razmislijo, kako bi lahko strukturne sklade Evropske unije uporabili za financiranje projektov digitalizacije in pobud za pripravništvo, kjer je to ustrezno.

9.   POZIVA DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| — | ob upoštevanju obstoječih standardov ISO za digitalno projekcijo v kinematografih nadalje preučijo načine, kako doseči potrebne in ustrezne rezultate na področju kakovosti projekcije in razširjanja filmov, ki bodo izpolnjevali ustrezne zahteve; to je treba narediti v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obstoječih standardov ISO za digitalno projekcijo v kinematografih nadalje preučijo načine, kako doseči potrebne in ustrezne rezultate na področju kakovosti projekcije in razširjanja filmov, ki bodo izpolnjevali ustrezne zahteve; to je treba narediti v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti,

| — | upoštevajo, da se tehnologije neprestano spreminjajo in obnavljajo, vprašanja v zvezi s financiranjem digitalne projekcije pa ne bodo omejena le na sedanje prehodno obdobje, |
| --- | --- |

—

upoštevajo, da se tehnologije neprestano spreminjajo in obnavljajo, vprašanja v zvezi s financiranjem digitalne projekcije pa ne bodo omejena le na sedanje prehodno obdobje,

| — | v največji možni meri in ob upoštevanju pravil o konkurenci zagotovijo, da izvajanje mehanizmov financiranja za digitalizacijo kinematografov, tako javnih kot zasebnih, ne posega v pravico predvajalcev do samostojne izbire filmov, ki jih želijo predvajati, |
| --- | --- |

—

v največji možni meri in ob upoštevanju pravil o konkurenci zagotovijo, da izvajanje mehanizmov financiranja za digitalizacijo kinematografov, tako javnih kot zasebnih, ne posega v pravico predvajalcev do samostojne izbire filmov, ki jih želijo predvajati,

| — | spodbudijo vzpostavljanje programov za preusposabljanje in usposabljanje na področju digitalne tehnologije, in sicer za lastnike kinematografov in distributerje ter zlasti v zvezi s projekcijo, novimi poslovnimi modeli za digitalne kinematografe, trženjem alternativnih repertoarjev in tehničnim vzdrževanjem, |
| --- | --- |

—

spodbudijo vzpostavljanje programov za preusposabljanje in usposabljanje na področju digitalne tehnologije, in sicer za lastnike kinematografov in distributerje ter zlasti v zvezi s projekcijo, novimi poslovnimi modeli za digitalne kinematografe, trženjem alternativnih repertoarjev in tehničnim vzdrževanjem,

| — | preučijo načine, kako bi lahko predvajalcem filmov in drugim podjetjem, ki se ukvarjajo s prehodom na digitalno projekcijo, olajšali dostop do posojila, zlasti prek Evropske investicijske banke, ko bo to mogoče. |
| --- | --- |

—

preučijo načine, kako bi lahko predvajalcem filmov in drugim podjetjem, ki se ukvarjajo s prehodom na digitalno projekcijo, olajšali dostop do posojila, zlasti prek Evropske investicijske banke, ko bo to mogoče.

---

(1)  SEC(2010) 853 konč.

(2)  COM(2010) 245 konč.

(3)  COM(2010) 183 konč.

(4)  Sklep Sveta 2006/515/ES z dne 18. maja 2006 o sklenitvi Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov (UL L 201, 25.7.2006, str. 15).

(5)  COM(2010) 487 konč.

(6)  Model nadomestila navidezne kopije (VPF – Virtual Print Fee) temelji na tem, da tretje strani – vlagatelji/posredniki – sodelujejo pri odločanju glede delitve stroškov in koristi. Distributer tem tretjim stranem v obliki VPF izplača, kar je prihranil (oziroma del svojega prihranka), ter tako prispeva k stroškom digitalne opreme za sodelujoče kinematografe.

(7)  Dok. 14711/10.

---

Evropska komisija

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/18 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/18

---

Menjalni tečaji eura (1)

29. novembra 2010

2010/C 323/06

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,3146 |
| JPY | japonski jen | 110,73 |
| DKK | danska krona | 7,4543 |
| GBP | funt šterling | 0,84400 |
| SEK | švedska krona | 9,2205 |
| CHF | švicarski frank | 1,3186 |
| ISK | islandska krona | |
| NOK | norveška krona | 8,1285 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,758 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 280,58 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,7096 |
| PLN | poljski zlot | 4,0476 |
| RON | romunski leu | 4,2943 |
| TRY | turška lira | 1,9745 |
| AUD | avstralski dolar | 1,3662 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3429 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,2056 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7640 |
| SGD | singapurski dolar | 1,7350 |
| KRW | južnokorejski won | 1 523,23 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,3852 |
| CNY | kitajski juan | 8,7560 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4275 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 867,78 |
| MYR | malezijski ringit | 4,1535 |
| PHP | filipinski peso | 58,310 |
| RUB | ruski rubelj | 41,1575 |
| THB | tajski bat | 39,694 |
| BRL | brazilski real | 2,2739 |
| MXN | mehiški peso | 16,4621 |
| INR | indijska rupija | 60,3950 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,3146

JPY

japonski jen

110,73

DKK

danska krona

7,4543

GBP

funt šterling

0,84400

SEK

švedska krona

9,2205

CHF

švicarski frank

1,3186

ISK

islandska krona

NOK

norveška krona

8,1285

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,758

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

280,58

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,7096

PLN

poljski zlot

4,0476

RON

romunski leu

4,2943

TRY

turška lira

1,9745

AUD

avstralski dolar

1,3662

CAD

kanadski dolar

1,3429

HKD

hongkonški dolar

10,2056

NZD

novozelandski dolar

1,7640

SGD

singapurski dolar

1,7350

KRW

južnokorejski won

1 523,23

ZAR

južnoafriški rand

9,3852

CNY

kitajski juan

8,7560

HRK

hrvaška kuna

7,4275

IDR

indonezijska rupija

11 867,78

MYR

malezijski ringit

4,1535

PHP

filipinski peso

58,310

RUB

ruski rubelj

41,1575

THB

tajski bat

39,694

BRL

brazilski real

2,2739

MXN

mehiški peso

16,4621

INR

indijska rupija

60,3950

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/19 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/19

---

Postopki prenehanja

Odločitev o začetku postopka prenehanja glede zavarovalnice International Insurance Corporation (IIC) NV

(Objava v skladu s členom 14 Direktive 2001/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o reorganizaciji in prenehanju zavarovalnic ter členom 213h nizozemskega Zakona o stečaju)

2010/C 323/07

| Zavarovalnica | International Insurance Corporation (IIC) NV (deluje pod imenoma INEAS in LadyCarOnline) |
| --- | --- |
| Entrada 123 |
| 1096 EB Amsterdam |
| NEDERLAND |

Zavarovalnica

International Insurance Corporation (IIC) NV (deluje pod imenoma INEAS in LadyCarOnline)

Entrada 123

1096 EB Amsterdam

NEDERLAND

Datum, začetek veljavnosti in vrsta odločitve

20. oktober 2010, 20. oktober 2010, objava stečaja

Pristojni organi

Amsterdamsko sodišče

Nadzorni organ

Nadzorni sodnik M.J.E. Geradts

Imenovani likvidacijski upravitelj

| M. Pannevis |
| --- |
| Amstelveenseweg 638 |
| 1081 JJ Amsterdam (stečajni upravitelj) |
| NEDERLAND |

M. Pannevis

Amstelveenseweg 638

1081 JJ Amsterdam (stečajni upravitelj)

NEDERLAND

Pravo, ki se uporablja

Nizozemska zakonodaja (nizozemski Zakon o stečaju)

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/20 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/20

---

RAZPIS ZA ZBIRANJE PREDLOGOV – EACEA/37/10

Program EU in Kanade za sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja, usposabljanja in mladine

Čezatlantska partnerstva za izmenjavo na področju izobraževanja – Čezatlantska študijska partnerstva

2010/C 323/08

1.   Cilji in opis

Splošni cilji programa in tega razpisa so spodbujanje medsebojnega razumevanja med prebivalci Evropske unije in Kanade, vključno s poglabljanjem znanja njihovih jezikov, poznavanja kultur in institucij ter izboljšanjem kakovosti na področju človeških virov v Evropski uniji in Kanadi.

2.   Upravičeni kandidati

Vlogo za dodelitev sredstev v okviru tega razpisa lahko predložijo ustanove visokošolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja. Upravičeni kandidati morajo imeti sedež v eni od 27 držav članic Evropske unije.

Vsak projekt mora imeti eno vodilno ustanovo v EU in eno v Kanadi, ki sta odgovorni za predložitev skupnega predloga in upravljanje projekta. Ti ustanovi morata biti ustanovi višjega izobraževanja ali usposabljanja.

Konzorcij morajo skupaj sestavljati vsaj štiri ustanove – npr. dve iz Kanade in dve iz EU. Te ustanove so glede na projekt lahko ustanove višješolskega izobraževanja ali usposabljanja ali oboje.

Poleg tega morajo biti iz dveh različnih držav članic EU in dveh različnih provinc/ozemelj Kanade.

3.   Upravičene dejavnosti

V tem razpisu sta zajeti dve dejavnosti, in sicer programi čezatlantskih partnerstev za izmenjavo na področju izobraževanja in programi čezatlantskih študijskih partnerstev.

| | Podpora projektom v okviru čezatlantskih partnerstev (TEP) za izmenjavo na področju izobraževanja je namenjena konzorcijem ustanov visokošolskega izobraževanja ter usposabljanja iz EU in Kanade za izvajanje skupnih študijskih programov in programov usposabljanja ter mobilnosti študentov in predavateljev. Podpora vključuje pisarniško pomoč, štipendije za študente in člane akademskega in administrativnega osebja. Dejavnosti teh projektov lahko trajajo največ 36 mesecev.
  Podrobni opisi dejavnosti so na voljo v vodniku po programu v poglavju 5. |
| --- | --- |

Podpora projektom v okviru čezatlantskih partnerstev (TEP) za izmenjavo na področju izobraževanja je namenjena konzorcijem ustanov visokošolskega izobraževanja ter usposabljanja iz EU in Kanade za izvajanje skupnih študijskih programov in programov usposabljanja ter mobilnosti študentov in predavateljev. Podpora vključuje pisarniško pomoč, štipendije za študente in člane akademskega in administrativnega osebja. Dejavnosti teh projektov lahko trajajo največ 36 mesecev.

Podrobni opisi dejavnosti so na voljo v vodniku po programu v poglavju 5.

| | Projektom v okviru čezatlantskih študijskih partnerstev (TDP) je podpora namenjena za razvoj in izvajanje programov za pridobitev dvojne ali skupne diplome. Podpora vključuje pomoč pri razvojnem delu in administraciji, štipendije za študente in člane akademskega in administrativnega osebja. Dejavnosti teh projektov lahko trajajo največ 48 mesecev.
  Podrobni opisi dejavnosti so na voljo v vodniku po programu v poglavju 6. |
| --- | --- |

Projektom v okviru čezatlantskih študijskih partnerstev (TDP) je podpora namenjena za razvoj in izvajanje programov za pridobitev dvojne ali skupne diplome. Podpora vključuje pomoč pri razvojnem delu in administraciji, štipendije za študente in člane akademskega in administrativnega osebja. Dejavnosti teh projektov lahko trajajo največ 48 mesecev.

Podrobni opisi dejavnosti so na voljo v vodniku po programu v poglavju 6.

Načrtovani začetek dejavnosti za Čezatlantska partnerstva za izmenjavo na področju izobraževanja (TEP) je 1. oktober 2011, končale pa naj bi se do 30. septembra 2014.

Načrtovani začetek dejavnosti za Čezatlantska študijska partnerstva (TDP) je 1. oktobra 2011, končale pa naj bi se 30. september 2015.

4.   Merila za dodelitev

Pri ocenjevanju splošne kakovosti predlogov bosta uporabljeni naslednji merili za dodelitev:

4.1   Pomen projekta

Merilo pomena projekta zajema 30 % skupne ocene kakovosti.

4.2   Kakovost načrta projekta in način upravljanja projekta

Kakovost predstavlja 70 % skupne kakovosti, podrobna merila za dodelitev pa so zbrana v tri skupine: inovativnost in metodologija projekta (25 %), konzorcij projekta (25 %) in mobilnost (20 %).

Podrobnosti o merilih za dodelitev so navedene v vodniku po programu v poglavju 7.

Pri končnem izboru bo splošna pozornost namenjena temu, da podporo dobijo različne ustanove, z različnih študijskih področij ter geografskih območij v EU in Kanadi. Prijave za Čezatlantska študijska partnerstva (TDP) so zelo spodbudne.

5.   Proračun

Proračun EU, ki je na voljo za sofinanciranje teh projektov, se ocenjuje na 1 546 000 EUR. Pričakuje se, da bodo v letu 2011 sredstva dodeljena trem projektom v okviru čezatlantskih študijskih partnerstev in petim projektom v okviru čezatlantskih partnerstev za izmenjavo na področju izobraževanja. Od teh petih projektov bosta predvidoma dva osredotočena na poklicno usposabljanje, če bo njuna kakovost zadovoljiva. Prispevek EU k financiranju bo največ 428 000 EUR za štiriletne projekte in 138 000 za triletne projekte.

6.   Rok za oddajo prijav

Prijave je treba poslati v EU in v Kanado. Prijave v imenu vodilne ustanove iz EU je treba poslati Izvajalski agenciji za izobraževanje, avdiovizualno področje in kulturo najkasneje do 31. marca 2011. Prijave s kasnejšim datumom oddaje ne bodo upoštevane.

Prijave je treba poslati na naslednji naslov:

| The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency |
| --- |
| EU-CANADA Call 2011 |
| Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17 |
| 1140 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

The Education, Audiovisual and Culture Executive Agency

EU-CANADA Call 2011

Avenue du Bourget/Bourgetlaan 1 — BOUR 02/17

1140 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Prijave v imenu vodilne ustanove iz EU je treba predložiti na ustreznem obrazcu, ki mora biti pravilno izpolnjen in opremljen z datumom, podpisati pa ga mora oseba, ki je pooblaščena za prevzemanje pravno zavezujočih obveznosti v imenu organizacije prijaviteljice.

Kandidati iz Kanade naj prijavo pošljejo na naslednji naslov v Kanadi:

| Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth |
| --- |
| International Academic Mobility |
| Learning Branch |
| Human Resources and Skills Development Canada |
| 200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor |
| Gatineau, Québec |
| K1A OJ9 |
| CANADA |

Canada-EU Programme for Co-operation in Higher Education, Training and Youth

International Academic Mobility

Learning Branch

Human Resources and Skills Development Canada

200 Montcalm Street, Tower 2, Ground Floor

Gatineau, Québec

K1A OJ9

CANADA

7.   Dodatne informacije

Vodnik po programu in obrazci za prijavo so na voljo na spletni strani: http://eacea.ec.europa.eu/extcoop/canada/index_en.htm. Prijave morajo biti predložene na predvidenem obrazcu in morajo vsebovati vse zahtevane priloge in informacije.

---

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/23 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/23

---

Razpisa za zbiranje predlogov in prijavo interesa – Program ESPON 2013

2010/C 323/09

V okviru programa Evropskega omrežja za opazovanje prostorskega razvoja ESPON 2013 bosta 24. januarja 2011 objavljena razpisa za zbiranje predlogov in prijavo interesa. Februarja 2011 bosta za možne upravičence organizirana informacijski dan in pogovor s partnerji. Dodatne informacije na spletišču: http://www.espon.eu

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM SKUPNE TRGOVINSKE POLITIKE

Evropska komisija

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/24 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/24

---

Obvestilo o začetku delnega vmesnega pregleda protidampinških ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz kalijevega klorida s poreklom iz Belorusije in Rusije

2010/C 323/10

Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je prejela zahtevek za delni vmesni pregled v skladu s členom 11(3) Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 z dne 30. novembra 2009 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba).

1.   Zahtevek za pregled

Zahtevek je vložila družba Fintec UK Limited (v nadaljnjem besedilu: vložnik), uvoznik in distributer kalijevega klorida s poreklom iz Belorusije in Rusije.

Pregled je po obsegu omejen na preiskavo stopnje škode.

2.   Izdelek

Izdelek v pregledu zajema kalijev klorid, ki je trenutno uvrščen v oznake KN 3104 20 10, 3104 20 50, 3104 20 90, ter posebne zmesi (tj. kalijev klorid z dodatnimi gnojilnimi elementi, z vsebnostjo kalija, izraženega kot K2O, katerega vsebnost je najmanj 35 mas. % do vključno 62 mas. %, računano na suho snov), trenutno uvrščene v oznake KN ex 3105 20 10 (kodi TARIC 3105201010 in 3105201020), ex 3105 20 90 (kodi TARIC 3105209010 in 3105209020), ex 3105 60 90 (kodi TARIC 3105609010 in 3105609020), ex 3105 90 91 (kodi TARIC 3105909110 in 3105909120), ex 3105 90 99 (kodi TARIC 3105909910 in 3105909920), s poreklom iz Belorusije in Rusije (v nadaljnjem besedilu: zadevni izdelek).

3.   Obstoječi ukrepi

Trenutno veljavni ukrep je dokončna protidampinška dajatev, uvedena z Uredbo Sveta (ES) št. 1050/2006 (2) o uvozu kalijevega klorida s poreklom iz Belorusije in Rusije.

4.   Razlogi za pregled

Zahtevek v skladu s členom 11(3) temelji na dokazih prima facie, ki jih je predložil vložnik, in sicer, da so se za vložnika okoliščine v zvezi s škodo, na podlagi katerih so bili uvedeni obstoječi ukrepi, spremenile in da so te spremembe trajne.

Vložnik je predložil dokaze prima facie, da za izravnavo učinkov škodljivega dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno. Vložnik zlasti trdi, da so bile zaradi dolgotrajnega povečanja povpraševanja in tesne povezave med povpraševanjem in ponudbo cene kalijevega klorida v Uniji iz zadnjega pregleda zaradi izteka vedno visoko nad stopnjo odprave škode, dobičkonosnost industrije Unije pa je bila znatno višja od običajne stopnje donosnosti. Primerjava med cenami industrije Unije in cenami uvoza iz Belorusije in Rusije kaže, da se zdi stopnja škode znatno nižja od sedanje ravni ukrepa.

Zato se zdi, da za izravnavo učinkov škodljivega dampinga nadaljevanje ukrepov na sedanji ravni ni več potrebno.

5.   Postopek za ugotavljanje škode

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato začenja pregled v skladu s členom 11(3) osnovne uredbe.

S preiskavo bo ugotovljeno, ali je sedanja raven ukrepov primerna za preprečevanje škodljivega dampinga.

(a)   Vzorčenje

Glede na očitno veliko število strani, vključenih v ta postopek, se lahko Komisija v skladu s členom 17 osnovne uredbe odloči za vzorčenje.

(i)   Vzorčenje za uvoznike

Da bi se Komisija lahko odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, naj se vsi uvozniki ali njihovi predstavniki javijo Komisiji in predložijo naslednje informacije o svoji družbi ali družbah v roku iz točke 6(b)(i) in obliki iz točke 7:

| — | ime, naslov, elektronski naslov, številko telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe, |
| --- | --- |

—

ime, naslov, elektronski naslov, številko telefona in telefaksa ter ime kontaktne osebe,

| — | skupni prihodek od prodaje v obdobju od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

skupni prihodek od prodaje v obdobju od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010,

| — | natančen opis dejavnosti družbe v zvezi z zadevnim izdelkom, |
| --- | --- |

—

natančen opis dejavnosti družbe v zvezi z zadevnim izdelkom,

| — | količino v tonah in vrednost v EUR uvoza v Unijo ter nadaljnje prodaje zadevnega uvoženega izdelka s poreklom iz Belorusije in Rusije na trgu Unije v obdobju od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010, |
| --- | --- |

—

količino v tonah in vrednost v EUR uvoza v Unijo ter nadaljnje prodaje zadevnega uvoženega izdelka s poreklom iz Belorusije in Rusije na trgu Unije v obdobju od 1. oktobra 2009 do 30. septembra 2010,

| — | imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (3), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka, |
| --- | --- |

—

imena in natančen opis dejavnosti vseh povezanih družb (3), vključenih v proizvodnjo in/ali prodajo zadevnega izdelka,

| — | kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca. |
| --- | --- |

—

kakršne koli druge pomembne informacije, ki bi Komisiji lahko pomagale pri izbiri vzorca.

S predložitvijo zgoraj navedenih informacij se družba strinja z možno vključitvijo v vzorec. Dejstvo, da se družba vključi v vzorec, pomeni, da pošlje izpolnjen vprašalnik in se strinja s preverjanjem navedenih informacij na kraju samem. Če družba navede, da se ne strinja z možno vključitvijo v vzorec, se šteje, da v preiskavi ne sodeluje. Posledice nesodelovanja so navedene v točki 8.

Komisija se bo za pridobitev informacij, za katere meni, da so potrebne za izbiro vzorca uvoznikov, obrnila tudi na vsa znana združenja uvoznikov.

(ii)   Končna izbira vzorca

Vse zainteresirane strani, ki želijo predložiti kakršne koli pomembne informacije glede izbire vzorca, morajo to storiti v roku iz točke 6(b)(ii).

Komisija namerava opraviti končno izbiro vzorca po posvetovanju z zadevnimi stranmi, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec.

Družbe, vključene v vzorec, morajo izpolniti vprašalnik v roku iz točke 6(b)(iii) in sodelovati v preiskavi.

Če sodelovanje ni zadostno, lahko ugotovitve Komisije v skladu s členom 17(4) in členom 18 osnovne uredbe temeljijo na razpoložljivih dejstvih. Ugotovitev, ki temelji na razpoložljivih dejstvih, je lahko za zadevno stran manj ugodna, kakor je to pojasnjeno v točki 8.

(b)   Vprašalniki

Da bi Komisija pridobila informacije, za katere meni, da so potrebne za preiskavo, bo poslala vprašalnike proizvajalcem Unije, znanim izvoznikom/proizvajalcem v Belorusiji in Rusiji, vzorčenim uvoznikom, vsem znanim združenjem uvoznikov ter organom zadevnih držav izvoznic. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(a)(ii).

(c)   Zbiranje informacij in zaslišanja

Vse zainteresirane strani so vabljene, da izrazijo svoja stališča, predložijo poleg izpolnjenih vprašalnikov še druge informacije in zagotovijo ustrezna dokazila. Komisija mora te informacije in dokazila prejeti v roku, določenem v točki 6(a)(ii).

Poleg tega lahko Komisija zasliši zainteresirane strani, če te vložijo zahtevek in v njem navedejo posebne razloge, zaradi katerih bi morale biti zaslišane. Ta zahtevek mora biti vložen v roku iz točke 6(a)(iii).

6.   Roki

(a)   Splošni roki

(i)   Rok, v katerem lahko strani zahtevajo vprašalnik

Vse zainteresirane strani morajo zahtevati vprašalnik čim prej, vsekakor pa najpozneje v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

(ii)   Rok, v katerem se strani lahko javijo, predložijo izpolnjene vprašalnike in kakršne koli druge informacije

Če zainteresirane strani želijo, da se med preiskavo upoštevajo njihova stališča, se morajo javiti Komisiji, izraziti svoja stališča in predložiti izpolnjene vprašalnike ali kakršne koli druge informacije v 37 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, razen če ni drugače določeno. Opozoriti je treba, da je uveljavljanje večine pravic v postopku, določenih v osnovni uredbi, odvisno od tega, ali se stran javi v navedenem roku.

Družbe, izbrane za vzorec, morajo izpolnjene vprašalnike predložiti v roku iz točke 6(b)(iii).

(iii)   Zaslišanja

Vse zainteresirane strani lahko pri Komisiji zaprosijo tudi za zaslišanje v istem 37-dnevnem roku.

(b)   Posebni rok v zvezi z vzorčenjem

| (i) | Informacije iz točke 5(a)(i) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi stranmi, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec, v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(i)

Informacije iz točke 5(a)(i) morajo prispeti na naslov Komisije v 15 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije, glede na to, da se namerava Komisija o končni izbiri posvetovati z zadevnimi stranmi, ki so izrazile pripravljenost za vključitev v vzorec, v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (ii) | Vse druge informacije, potrebne za izbiro vzorca v skladu s točko 5(a)(ii), morajo prispeti na naslov Komisije v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(ii)

Vse druge informacije, potrebne za izbiro vzorca v skladu s točko 5(a)(ii), morajo prispeti na naslov Komisije v 21 dneh po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

| (iii) | Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih strani morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od dneva prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec. |
| --- | --- |

(iii)

Izpolnjeni vprašalniki vzorčenih strani morajo prispeti na naslov Komisije v 37 dneh od dneva prejema obvestila o njihovi vključitvi v vzorec.

7.   Pisna stališča, izpolnjeni vprašalniki in korespondenca

Vsa stališča in zahtevki zainteresiranih strani morajo biti predloženi v pisni obliki (ne v elektronski obliki, razen če je drugače določeno), v njih pa morajo biti navedeni ime, naslov, elektronski naslov, telefonska številka ter številka telefaksa zainteresirane strani. Vsa pisna stališča, vključno z informacijami, zahtevanimi v tem obvestilu, izpolnjenimi vprašalniki in korespondenco, ki jih zainteresirane strani predložijo na zaupni osnovi, se opremijo z oznako „Limited“ (4) ter se jim v skladu s členom 19(2) osnovne uredbe priloži nezaupna različica, opremljena z oznako „For inspection by interested parties“.

Naslov Komisije za korespondenco:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Faks +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Faks +32 22956505

8.   Nesodelovanje

Če katera koli zainteresirana stran zavrne dostop do potrebnih informacij, jih ne predloži v predpisanih rokih ali znatno ovira preiskavo, se lahko v skladu s členom 18 osnovne uredbe na podlagi razpoložljivih dejstev sprejmejo pozitivne ali negativne ugotovitve.

Če se ugotovi, da je katera koli zainteresirana stran predložila napačne ali zavajajoče informacije, se te ne upoštevajo, v skladu s členom 18 osnovne uredbe pa se lahko uporabijo razpoložljiva dejstva. Če zainteresirana stran ne sodeluje ali pa sodeluje le delno in se zato uporabijo razpoložljiva dejstva, je lahko izid za to stran manj ugoden, kot bi bil, če bi sodelovala.

9.   Časovni okvir preiskave

Preiskava se v skladu s členom 11(5) osnovne uredbe zaključi v 15 mesecih po objavi tega obvestila v Uradnem listu Evropske unije.

10.   Obdelava osebnih podatkov

Vsi osebni podatki, zbrani v tej preiskavi, bodo obdelani v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5).

11.   Pooblaščenec za zaslišanje

Opozoriti je treba tudi, da lahko zainteresirane strani, ki menijo, da imajo težave pri uveljavljanju pravic do obrambe, zahtevajo posredovanje pooblaščenca za zaslišanje Generalnega direktorata za trgovino. Pooblaščenec je posrednik med zainteresiranimi stranmi in službami Komisije, tako da po potrebi posreduje pri postopkovnih zadevah, ki vplivajo na zaščito njihovih interesov v postopku, zlasti pri zadevah glede dostopa do dokumentacije, zaupnosti podatkov, podaljšanja rokov ter predložitve pisnih in/ali ustnih stališč. Dodatne informacije in kontaktni podatki so zainteresiranim stranem na voljo na spletnih straneh pooblaščenca za zaslišanje na spletišču Generalnega direktorata za trgovino (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  UL L 343, 22.12.2009, str. 51.

(2)  UL L 191, 12.7.2006, str. 1.

(3)  Za navodila o opredelitvi pojma povezane družbe glej člen 143 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o Carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 253, 11.10.1993, str. 1).

(4)  To pomeni, da je dokument samo za interno uporabo. Zaščiten je v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43). Je zaupni dokument v skladu s členom 19 osnovne uredbe in členom 6 Sporazuma STO o izvajanju člena VI GATT 1994 (Protidampinški sporazum).

(5)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

---

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/28 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/28

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV)

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 323/11

| 1. | Komisija je 18. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Shell Brazil Holding BV (Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Shell group („Shell“), in podjetje Cosan SA Indústria e Comércio (Brazilija), ki pripada skupini Cosan group („Cosan“), z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem JV CO (Brazilija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 18. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Shell Brazil Holding BV (Združeno kraljestvo), ki pripada skupini Shell group („Shell“), in podjetje Cosan SA Indústria e Comércio (Brazilija), ki pripada skupini Cosan group („Cosan“), z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje, pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem JV CO (Brazilija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Shell: svetovno podjetje, ki deluje na področju energetike in petrokemije, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Shell: svetovno podjetje, ki deluje na področju energetike in petrokemije,

| — | za Cosan: proizvodnja in prodaja sladkorja in etanola, soproizvodnja elektrike iz sladkornega trsa ter distribucija goriv in maziv v Braziliji, |
| --- | --- |

—

za Cosan: proizvodnja in prodaja sladkorja in etanola, soproizvodnja elektrike iz sladkornega trsa ter distribucija goriv in maziv v Braziliji,

| — | za JV CO: distribucija goriv v Braziliji, proizvodnja in prodaja elektrike iz soproizvodnje v Braziliji, proizvodnja etanola in sladkorja v Braziliji in po svetu, proizvodnja in prodaja etanola v Braziliji in po svetu. |
| --- | --- |

—

za JV CO: distribucija goriv v Braziliji, proizvodnja in prodaja elektrike iz soproizvodnje v Braziliji, proizvodnja etanola in sladkorja v Braziliji in po svetu, proizvodnja in prodaja etanola v Braziliji in po svetu.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.5846 – Shell/Cosan/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

---

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/29 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/29

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 323/12

| 1. | Komisija je 17. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Mitsui Renewable Energy Europe Limited („Mitsui Renewable“, Združeno kraljestvo), ki je pod nadzorom skupine Mitsui Group („Mitsui“, Japonska), in podjetje FCC Energia, SA („FCCE“, Španija), ki je pod nadzorom skupine Fomento de Construcciones y Contratas, SA („skupina FCC“, Španija), z nakupom delnic v obstoječi družbi, ki je skupno podjetje, pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Guzman Energia, SL, („Guzman“, Španija). |
| --- | --- |

1.

Komisija je 17. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Mitsui Renewable Energy Europe Limited („Mitsui Renewable“, Združeno kraljestvo), ki je pod nadzorom skupine Mitsui Group („Mitsui“, Japonska), in podjetje FCC Energia, SA („FCCE“, Španija), ki je pod nadzorom skupine Fomento de Construcciones y Contratas, SA („skupina FCC“, Španija), z nakupom delnic v obstoječi družbi, ki je skupno podjetje, pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetjem Guzman Energia, SL, („Guzman“, Španija).

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Mitsui Renewable: dobava elektrike iz sončne energije, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Mitsui Renewable: dobava elektrike iz sončne energije,

| — | za FCCE: storitve na področju energije iz obnovljivih virov. |
| --- | --- |

—

za FCCE: storitve na področju energije iz obnovljivih virov.

| 3. | Podjetje Guzman bo dejavno na področju proizvodnje energije iz sončne toplote v Španiji. |
| --- | --- |

3.

Podjetje Guzman bo dejavno na področju proizvodnje energije iz sončne toplote v Španiji.

| 4. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

4.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 5. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

5.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6069 – Mitsui Renewable/FCCE/Guzman na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/30

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

2010/C 323/13

| 1. | Komisija je 23. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG („Brose“, Nemčija), ki pripada skupini Brose, in podjetje SEW-Eurodrive GmbH & Co KG („SEW“, Nemčija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 23. novembra 2010 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Brose Fahrzeugteile GmbH & Co. KG („Brose“, Nemčija), ki pripada skupini Brose, in podjetje SEW-Eurodrive GmbH & Co KG („SEW“, Nemčija) pridobita v smislu člena 3(1)(b) Uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Brose: razvoj, proizvodnja in distribucija vratnih sistemov za vozila, sestavnih delov za vrata vozil, sedežnih sistemov za vozila in sestavnih delov za sedeže vozil, |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Brose: razvoj, proizvodnja in distribucija vratnih sistemov za vozila, sestavnih delov za vrata vozil, sedežnih sistemov za vozila in sestavnih delov za sedeže vozil,

| — | za SEW: razvoj, proizvodnja in distribucija gonilnih motorjev, frekvenčnih pretvornikov, servo tehnike, pogonskih sistemov za decentralizirano namestitev, industrijske opreme in drugih sorodnih proizvodov, storitev in orodij, |
| --- | --- |

—

za SEW: razvoj, proizvodnja in distribucija gonilnih motorjev, frekvenčnih pretvornikov, servo tehnike, pogonskih sistemov za decentralizirano namestitev, industrijske opreme in drugih sorodnih proizvodov, storitev in orodij,

| — | za novoustanovljeno skupno podjetje: razvoj, proizvodnja in distribucija gonilnih in nakladalnih sistemov (elektromotorjev, močnostne, uravnalne in krmilne elektronike ter sorodne nakladalne tehnike) za električna vozila (npr. osebne avtomobile). |
| --- | --- |

—

za novoustanovljeno skupno podjetje: razvoj, proizvodnja in distribucija gonilnih in nakladalnih sistemov (elektromotorjev, močnostne, uravnalne in krmilne elektronike ter sorodne nakladalne tehnike) za električna vozila (npr. osebne avtomobile).

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe ES o združitvah. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe ES o združitvah (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, iz Obvestila.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija zainteresirane tretje osebe poziva, naj ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (+32 22964301), po elektronski pošti na naslov COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.6042 – Brose/SEW/JV na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (Uredba ES o združitvah).

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32 (Obvestilo o poenostavljenem postopku).

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 30.11.2010 | SL | Uradni list Evropske unije | C 323/31 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2010

SL

Uradni list Evropske unije

C 323/31

---

Objava vloge v skladu s členom 6(2) Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

2010/C 323/14

V skladu s členom 7 Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo. Izjave o ugovoru mora Komisija prejeti v šestih mesecih od dneva te objave.

ENOTNI DOKUMENT

UREDBA SVETA (ES) št. 510/2006

„CORDERO DE EXTREMADURA“

ES št.: ES-PGI-0005-0725-09.10.2008

ZGO ( X ) ZOP ( )

1.   Ime:

„Cordero de Extremadura“

2.   Država članica ali tretja država:

Španija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila:

3.1   Vrsta proizvoda:

| Skupina 1.1 | Sveže meso (in drobovina) |
| --- | --- |

Skupina 1.1

Sveže meso (in drobovina)

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz 1. točke:

Meso iz kontroliranih trupov jagnjet ali njihovih kosov, pridobljenih od živali, s posebnostmi, navedenimi v točki 5.2.

Trupi teh živali imajo naslednje značilnosti:

| (a) | teža: trupi samcev tehtajo do 16 kg in trupi samic do 14 kg; |
| --- | --- |

(a)

teža: trupi samcev tehtajo do 16 kg in trupi samic do 14 kg;

| (b) | razred zamaščenosti: med slabo (2) in srednjo (3) (Uredba (ES) št. 1249/2008); |
| --- | --- |

(b)

razred zamaščenosti: med slabo (2) in srednjo (3) (Uredba (ES) št. 1249/2008);

| (c) | meso rožnate do bledo rožnate barve; |
| --- | --- |

(c)

meso rožnate do bledo rožnate barve;

| (d) | mesnatost: razred O (zadovoljiva) in najboljša (Uredba (ES) št. 1249/2008); |
| --- | --- |

(d)

mesnatost: razred O (zadovoljiva) in najboljša (Uredba (ES) št. 1249/2008);

| (e) | meso mora biti brezhibno obdelano in brez podplutb; |
| --- | --- |

(e)

meso mora biti brezhibno obdelano in brez podplutb;

| (f) | značilnosti maščobe:






  — | zunanja maščoba je bela in čvrsta, |
| --- | --- | --- |

(f)

značilnosti maščobe:

—

zunanja maščoba je bela in čvrsta,

| — | bela ledvična maščoba prekriva le polovico ledvic in nikoli celih ledvic. |
| --- | --- |

—

bela ledvična maščoba prekriva le polovico ledvic in nikoli celih ledvic.

Značilnosti jagnjetine ZGO „Cordero de Extremadura“ so:

| — | rožnato do bledo rožnato meso, |
| --- | --- |

—

rožnato do bledo rožnato meso,

| — | organoleptične lastnosti: odlična tekstura prijetnega okusa, zmerno marmorirana z mišično maščobo. Meso je zelo mehko in ni mastno. Zaradi dobre razporeditve maščobe in njene kakovosti je jagnjetina zelo sočna ter ima odličen vonj in okus. |
| --- | --- |

—

organoleptične lastnosti: odlična tekstura prijetnega okusa, zmerno marmorirana z mišično maščobo. Meso je zelo mehko in ni mastno. Zaradi dobre razporeditve maščobe in njene kakovosti je jagnjetina zelo sočna ter ima odličen vonj in okus.

3.3   Surovine (samo za predelane proizvode):

—

3.4   Krma (samo za proizvode živalskega izvora):

—

3.5   Posebni proizvodni postopki, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju:

Proizvodni sistemi na kmetijskih gospodarstvih, ki proizvajajo ZGO, so za geografsko območje tradicionalni ekstenzivni in polekstenzivni sistemi, saj se ekstenzivni sistem uporablja za plemenske živali in neodstavljena jagnjeta.

Praksa reje plemenskih živali ustreza tehnikam in metodam uporabe naravnih virov pri tradicionalnem sistemu ekstenzivnega gospodarjenja. Te živali se skozi vse leto krmijo z naravnimi viri s pašnikov, po potrebi pa se jim dodajajo slama, zrnje, krma, stranski proizvodi in krmni koncentrati, sestavljeni zlasti iz žit, oljnic in stročnic. Obdobje dajanja krmnih dodatkov in njihovo odmerjanje je odvisno od obstoječih virov in potreb živali v zadevnem obdobju.

Jagnjeta ostanejo ob materi in se dojijo do odstavitve (v starosti od 40 do 50 dni). Ko so stara tri tedne, se jim lahko dodaja primerna krma. Po odstavitvi se jagnjeta vzrejajo v hlevih in pregledujejo v poslopjih kmetijskega gospodarstva, vzrejnih farmah in pitalnicah, vpisanih v ustrezni register. Njihova krma temelji na koncentratih, izdelanih zlasti iz žit, oljnic, stročnic in žitne slame. Krmni dodatki za jagnjeta za zakol vsebujejo le krmo, sestavljeno zlasti iz žit, oljnic in stročnic.

Jagnjeta za zakol, zajeta v zaščiteno geografsko označbo, morajo izvirati s kmetijskih gospodarstev, vpisanih v register ustreznega regulativnega organa, in prispeti v klavnico jasno označena.

Jagnjeta se zakoljejo in klavni trupi obdelajo v klavnicah in razkosevalnicah, ki lahko dokažejo, da upoštevajo določbe specifikacij, skladnosti naprav z veljavno zakonodajo, vodenja ustreznih registrov za zagotavljanje sledljivosti proizvoda in izvajanja rednih pregledov. Namen tega ukrepa je zagotoviti zaščito in neoporečnost ZGO „Cordero de Extremadura“. Prevoz jagnjet od kmetijskega gospodarstva porekla do klavnice ne sme trajati več kot dve uri. Tako se skrajšata razdalja in čas prevoza do klavnice, kar preprečuje stres živali med prevozom in spreminjanje kakovosti mesa zaradi sprememb pH, ki jih povzroča stres.

Regulativni organ posreduje tudi v fazi pridobivanja proizvoda, ki vključuje obdelavo mesa in razkosanje, ter preverja, da se pri pripravi ali razkosanju ne poslabša kakovost mesa.

3.6   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn.:

—

3.7   Posebna pravila za označevanje:

Zaščiteno meso mora biti dano na trg s certifikacijsko oznako, ki poleg trgovskega imena obvezno vsebuje navedbo „Indicación Geográfica Protegida Cordero de Extremadura“ ali znak Skupnosti in logotip regulativnega organa.

Ne glede na to, v kakšni obliki je zaščiteno meso dano v promet, mora imeti certifikacijsko oznako, ki vsebuje oštevilčeno etiketo, s katero je proizvod jasno opredeljen, da se tako prepreči vsakršna zmeda pri potrošniku.

4.   Kratka opredelitev geografskega območja:

Proizvodno območje ZGO „Cordero de Extremadura“ se ujema s pokrajino Estremadura.

5.   Povezanost z geografskim območjem:

5.1   Posebnosti geografskega območja:

Feničanska, rimska in arabska civilizacija so varovale in razširjale prakso paše ovac v regiji do prelomnega dogodka v španski ovčereji, tj. do ustanovitve „Honrado Concejo de la Mesta de los Pastores“ (združenje rejcev, ki vodijo svojo čredo poleti na pašo v planine) v času vladavine kralja Alfonza X.

Zahtevana pasma je živela na geografskem območju z zgodovinsko tradicijo ovčereje, ki je temeljila na metodah in praksah tradicionalnega gospodarjenja. Fizične in geografske značilnosti območja so značilnosti pašnikov in drugih travnikov, ki se lahko uporabljajo za ekstenzivno pašo taki, kot so. Geografsko območje je lokalno območje s posebnimi značilnostmi, po katerih se razlikuje od drugih geografskih območij: geofizična in pedološka podlaga, avtohtono rastlinstvo in živalstvo, pastirska proizvodnja, količina padavin, osončenost in podnebje.

To geografsko območje sestavljajo ravnine in uravnan svet nadmorske višine od 200 do 800 metrov. Ima polsuho sredozemsko podnebje, ki ga blaži oceanski vpliv, in povprečno letno temperaturo od 16 do 17 °C. Zime so hladne, poletja pa vroča. Letno pade od 450 do 850 mm padavin; največ padavin je pozimi in na začetku pomladi, poletja pa so suha. Osončenost je več kot 3 000 ur na leto.

Ekosistem pašnikov, ki je nastal zaradi človekovih posegov v sredozemski gozd skozi stoletja, zavzema obsežna območja v Estremaduri. Zanj je značilna tradicionalna ekstenzivna reja, v okviru katere so bili živalske vrste (domače in prosto živeče), okolje in človeški posegi vedno v ravnotežju. Paša, bogata z zelišči, sestavljena iz raznovrstnega rastlinstva, s številnimi enoletnimi samoopraševalnimi vrstami, je glavni energetski vir tega ekosistema

5.2   Posebnosti proizvoda:

Meso z ZGO „Cordero de Extremadura“ je pridobljeno od živali s spodaj opisanimi značilnostmi.

| (a) | Način reje
  Jagnjeta ostanejo ob materi v sistemu ekstenzivne reje. Poleg dojenja se jim do odstavitve lahko dodajajo krmni koncentrati, sestavljeni zlasti iz žit in stročnic.
  Živali, ki se pitajo za zakol, bivajo izključno v hlevu ter se krmijo s krmnimi koncentrati in žitno slamo.
  Ob zakolu jagnjeta ne smejo biti starejša od 100 dni. |
| --- | --- |

(a)

Način reje

Jagnjeta ostanejo ob materi v sistemu ekstenzivne reje. Poleg dojenja se jim do odstavitve lahko dodajajo krmni koncentrati, sestavljeni zlasti iz žit in stročnic.

Živali, ki se pitajo za zakol, bivajo izključno v hlevu ter se krmijo s krmnimi koncentrati in žitno slamo.

Ob zakolu jagnjeta ne smejo biti starejša od 100 dni.

| (b) | Pasemske značilnosti plemenskih živali jagnjet, vključenih v ZGO „Cordero de Extremadura“ | Samice: pasme Merinos ali križanci med pasmo Merinos in zgodnje spolno zrelimi pasmami Merinos, Merinos Fleischschaf in Île de France, če je vsaj 50 odstotkov pasemskih živali pasme Merinos. |
| --- | --- | --- |

(b)

Pasemske značilnosti plemenskih živali jagnjet, vključenih v ZGO „Cordero de Extremadura“

Samice: pasme Merinos ali križanci med pasmo Merinos in zgodnje spolno zrelimi pasmami Merinos, Merinos Fleischschaf in Île de France, če je vsaj 50 odstotkov pasemskih živali pasme Merinos.

| | Samci: vse čiste pasme iz družine Merinos (Merinos, zgodnje spolno zrele pasme Merinos, Merinos Fleischschaf, Île-de-France in Berrichon du Cher) ali njihovi dvolinijski hibridi. |
| --- | --- |

Samci: vse čiste pasme iz družine Merinos (Merinos, zgodnje spolno zrele pasme Merinos, Merinos Fleischschaf, Île-de-France in Berrichon du Cher) ali njihovi dvolinijski hibridi.

5.3   Vzročna povezanost geografskega območja s kakovostjo ali značilnostmi proizvoda (pri ZOP) oziroma z določeno kakovostjo, slovesom ali drugimi značilnostmi proizvoda (pri ZGO):

Vloga za priznanje ZGO „Cordero de Extremadura“ je utemeljena s posebnimi značilnostmi tega mesa in ugledom proizvoda.

(a)   Posebne značilnosti proizvoda:

Kot kažejo opravljene študije, so mehkost, sočnost, barva in vsebnost maščobe mesa posledica proizvodnega sistema, značilnega za pokrajino Estremadura.

„Ta proizvodni sistem, značilen za pokrajino Estremadura, ki je povezan z ekosistemi pašnikov, značilnih za to pokrajino (dehesas), ter katerih sistemi reje in krme in uporabljenih pasem so značilni za zaščiteno območje, vpliva na sestavo in organoleptične lastnosti jagnjetine“ (Sañudo in drugi, 1997 in Díaz in drugi, 2005).

Zaradi tega značilnega proizvodnega sistema za Estremaduro, ki temelji na izkoriščanju naravnih virov ekosistemov pašnikov (dehesas), bivanju jagnjet z materjo med rejo, krmi in starosti jagnjet ob zakolu, je meso, pridobljeno od teh živali, mehko in sočno ter ima značilno barvo.

(b)   Ugled jagnjet iz Estremadure:

Podsektor reje v Ekstremaduri je od nekdaj imel pomembno vlogo v regionalnem gospodarstvu. Prevladovala je zlasti ovčereja, o čemer pričajo zgodovinski viri, kot je „El Catastro del Marqués de la Ensenada“ (Kataster markiza de la Ensenada) iz 18. stoletja, v katerem je navedeno, da je stalež ovac štel več kot 1 300 000 glav.

V dokumentu je večkrat in zelo nazorno omenjena kakovost ovčjega mesa (in zlasti ovčjega mesa, pridobljenega iz pasme Merinos), ki izvira s pašnikov iz Estremadure:

„Estremadura je samostalnik za oznako zemljišč, ki se pozimi uporabljajo za pašo rastlinojedcev, ki se selijo na pašo. Izraz ‚extremar el rebaño‘ (ločiti čredo) pomeni ločiti jagnjeta od njihovih mater, da se namestijo v ovčjo stajo. Ta ukrep se torej imenuje, ‚extremadura‘. Pokrajina je tako opredeljena kot del Traslasierre (zagorje), na katerem so zimski pašniki: za prvotne prebivalce tako ‚nedosegljivi‘ prostrani pašniki, ‚pastirji že odhajajo na extremaduro ... ‘(z malo začetnico)“, La Historia de Extremadura (Zgodovina Extremadure), editado por Hoy, Diario de Extremadura, 1997.

Ivan Sorapan v svoji knjigi „Medicina española contenida en proverbios vulgares de nuestra lengua“ (Špansko zdravilstvo v vsakdanjih pregovorih našega jezika) iz leta 1616 omenja Estremaduro:

„(Zaradi) odlične paše in želoda ta pokrajina proizvaja meso za celotno Castilla la Vieja, dvor, pokrajino Mancha, kraljestvo Toledo, Sevilja in Grenada, [...]“

„Govori se, da je živina, vzrejena v Estremaduri, upravičeno zaslovela po vsem svetu, ter da se le na obrežjih reke Guadiane vsako leto pase več kot petsto tisoč glav velike živine in drobnice [...]“

O pomembnosti jagnjetine iz Estremadure ni nobenega dvoma, saj se potrjuje z dejstvom, da je del zgodovine te pokrajine zgodovina njene kuhinje, priljubljene prehrane narodov, ki so zaporedoma bivali v pokrajinah Estremadure. O tem pričajo številne navedbe zgodovinarjev, ki hvalijo odlike jagnjetine iz Estremadure skozi čas:

| — | V delu „Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra.Sra. de Guadalupe“ (Pripoved o prvi in čudežni podobi naše gospe iz Guadaloupe) iz leta 1743 je večkrat omenjen gastronomski okus kralja Karla V.:
  „Ko se je kralj umaknil v naš samostan v Yusti, ga je prior vsak mesec obiskal, ker se je navezal na njegovo bivališče in ker je njegovo kraljevo visočanstvo rado jedlo meso jagnjet, ki so jih tam pitali [...]“ |
| --- | --- |

—

V delu „Historia Universal de la Primitiva y Milagrosa Imagen de Ntra.Sra. de Guadalupe“ (Pripoved o prvi in čudežni podobi naše gospe iz Guadaloupe) iz leta 1743 je večkrat omenjen gastronomski okus kralja Karla V.:

„Ko se je kralj umaknil v naš samostan v Yusti, ga je prior vsak mesec obiskal, ker se je navezal na njegovo bivališče in ker je njegovo kraljevo visočanstvo rado jedlo meso jagnjet, ki so jih tam pitali [...]“

| — | V delu „Guía del buen comer español“ (Vodnik španske kuharske umetnosti) Dionisia Péreza iz leta 1952 znameniti doktor Thebusse omenja kuhinjo iz Estremadure in hvali dve odlični jedi, in sicer „caldereta de los pastores“ (pastirsko enolončnico) in „pollo caminero“ (piščančjo jed). |
| --- | --- |

—

V delu „Guía del buen comer español“ (Vodnik španske kuharske umetnosti) Dionisia Péreza iz leta 1952 znameniti doktor Thebusse omenja kuhinjo iz Estremadure in hvali dve odlični jedi, in sicer „caldereta de los pastores“ (pastirsko enolončnico) in „pollo caminero“ (piščančjo jed).

Danes:

Priljubljenih receptov z jagnjetino kot glavno sestavino je veliko: Caldereta extremeña (enoločnica iz Estremadure), Cochifrito de borrego (koštrunov ragu), Carnero con orégano (koštrunovina z origanom), Chanfaina (pljučni ragu), Manos de cordero (jagnečji parklji) itd. (Recetario de Cocina extremeña: Estudio de sus orígenes. Universitas Editorial, 1985) (Knjiga z recepti kuhinje iz Estremadure: študija njenih izvorov).

Tradicija in ugled ZGO „Cordero de Extremadura“ sta se ohranili do danes. Povpraševanje restavracij in sladokuscev po tem proizvodu stalno narašča in jagnjetina je pogosta sestavina nove kuhinje (Nuevo Recetario de Cocina Extremeña, 2001) (Nova knjiga receptov kuhinje iz Estremadure).

V nedavnih študijah je poudarjena edinstvenost jagnjetine z ZGO „Cordero de Extremadura“:

| — | razvoj značilnosti kakovosti trupov jagnjet s posebno oznako „Cordero de Extremadura“ in „Cordero Manchego“ (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. J.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999), |
| --- | --- |

—

razvoj značilnosti kakovosti trupov jagnjet s posebno oznako „Cordero de Extremadura“ in „Cordero Manchego“ (Alonso, I.; Sánchez, C.; Pardos, J. J.; Pardos, J. J.; Delfa, R.; Sierrra, I.; Fisher, A., 1999),

| — | opredelitev in ustreznost kakovosti in sestave različnih vrst ovčetine v Evropi. Prilagoditev okusom potrošnikov. Projekt FAIR3-CT96-1768„OVAX“ (Sañudo, C y col., 1999), |
| --- | --- |

—

opredelitev in ustreznost kakovosti in sestave različnih vrst ovčetine v Evropi. Prilagoditev okusom potrošnikov. Projekt FAIR3-CT96-1768„OVAX“ (Sañudo, C y col., 1999),

| — | ocena kvantitativnih in kvalitativnih značilnosti trupov jagnjet, pridobljenih z različnimi sistemi reje (Maria de la Montaña López Parra, 2006). |
| --- | --- |

—

ocena kvantitativnih in kvalitativnih značilnosti trupov jagnjet, pridobljenih z različnimi sistemi reje (Maria de la Montaña López Parra, 2006).

Sklic na objavo specifikacije:

(člen 5(7) Uredbe (ES) št. 510/2006)

http://aym.juntaex.es/NR/rdonlyres/694B12E7-A6EF-41B3-971A-2F72813DF862/0/PliegoIGP_Cordero.pdf

---

(1)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

---