# Euroopan unionin C 327/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.327.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 327 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta4. joulukuuta 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.327.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 327

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta4. joulukuuta 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Neuvosto |
| 2010/C 327/01 | Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisotyöstä | 1 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

2010/C 327/01

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisotyöstä

1

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 327/02 | SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 327/03 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2010/C 327/04 | Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  ) | 10 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2010/C 327/02

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen – Tapaukset, joita komissio ei vastusta (
  1
  )

1

6

2010/C 327/03

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group) (
  1
  )

1

10

2010/C 327/04

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen (Asia COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV) (
  1
  )

1

10

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2010/C 327/05 | Neuvoston päätelmät 19 päivänä marraskuuta 2010 kestävää kehitystä edistävästä koulutuksesta | 11 |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 327/06 | Euron kurssi | 15 |
| | JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET |
| 2010/C 327/07 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 16 |
| 2010/C 327/08 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 17 |
| 2010/C 327/09 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 18 |
| 2010/C 327/10 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 19 |
| 2010/C 327/11 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 20 |
| 2010/C 327/12 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 21 |
| 2010/C 327/13 | Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta | 22 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2010/C 327/05

Neuvoston päätelmät 19 päivänä marraskuuta 2010 kestävää kehitystä edistävästä koulutuksesta

11

Euroopan komissio

2010/C 327/06

Euron kurssi

15

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

2010/C 327/07

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

16

2010/C 327/08

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

17

2010/C 327/09

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

18

2010/C 327/10

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

19

2010/C 327/11

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

20

2010/C 327/12

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

21

2010/C 327/13

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

22

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 327/14 | Ilmoitus Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan vinyyliasetaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta | 23 |

V   Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 327/14

Ilmoitus Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan vinyyliasetaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Neuvosto

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/1

---

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorisotyöstä

2010/C 327/01

NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

PALAUTTAVAT MIELEEN ASIAN POLIITTISEN TAUSTAN, JOKA ON ESITETTY LIITTEESSÄ, ERITYISESTI SEURAAVAA:

| (1) | Perussopimuksessa määrätään, että EU:n toiminnalla pyritään edistämään nuorison sekä sosiaalipedagogisten ohjaajien (jäljempänä nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat) vaihto-ohjelmien kehittämistä ja nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen. |
| --- | --- |

(1)

Perussopimuksessa määrätään, että EU:n toiminnalla pyritään edistämään nuorison sekä sosiaalipedagogisten ohjaajien (jäljempänä nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat) vaihto-ohjelmien kehittämistä ja nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen.

| (2) | Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action -ohjelma) päätöksellä N:o 1719/2006/EY (1). Tähän kaikissa jäsenvaltioissa menestyksekkääksi osoittautuneeseen ohjelmaan sisältyy tärkeä osa, jossa keskitytään nuorisotoiminnan tukijärjestelmien laadun ja nuorisoalan kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämiseen. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät nuorisotoimintaohjelman (Youth in Action -ohjelma) päätöksellä N:o 1719/2006/EY (1). Tähän kaikissa jäsenvaltioissa menestyksekkääksi osoittautuneeseen ohjelmaan sisältyy tärkeä osa, jossa keskitytään nuorisotoiminnan tukijärjestelmien laadun ja nuorisoalan kansalaisjärjestöjen valmiuksien kehittämiseen.

| (3) | Neuvosto hyväksyi 29. marraskuuta 2009 päätöslauselman nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018). Nuorisotyön tukeminen ja kehittäminen nähdään kyseisissä puitteissa monialaisina kysymyksinä. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto hyväksyi 29. marraskuuta 2009 päätöslauselman nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuista puitteista (2010–2018). Nuorisotyön tukeminen ja kehittäminen nähdään kyseisissä puitteissa monialaisina kysymyksinä.

| (4) | Eurooppa-neuvoston 17. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät, joissa Eurooppa-neuvosto toteaa odottavansa kiinnostuneena muiden lippulaivahankkeiden esittämistä ennen vuoden loppua (2), |
| --- | --- |

(4)

Eurooppa-neuvoston 17. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät, joissa Eurooppa-neuvosto toteaa odottavansa kiinnostuneena muiden lippulaivahankkeiden esittämistä ennen vuoden loppua (2),

OTTAVAT HUOMIOON:

Gentissä (Belgia) 7.–10. heinäkuuta 2010 järjestetyn ensimmäisen eurooppalaisen nuorisotyötä koskevan kokouksen (1st European Youth Work Convention), jossa korostettiin nuorisotyön tärkeyttä;

SEKÄ OTTAVAT HUOMIOON SEURAAVAA:

| — | Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuissa puitteissa (2010–2018) (jäljempänä ’uudistetut puitteet’) esitetyn mukaisesti nuorisoalan tavoitteet ovat seuraavat:






  — | luodaan enemmän ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia koulutuksessa ja työmarkkinoilla, ja |
| --- | --- | --- |

—

Nuorisoalan eurooppalaisen yhteistyön uudistetuissa puitteissa (2010–2018) (jäljempänä ’uudistetut puitteet’) esitetyn mukaisesti nuorisoalan tavoitteet ovat seuraavat:

—

luodaan enemmän ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia koulutuksessa ja työmarkkinoilla, ja

| — | edistetään kaikkien nuorten aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista osallisuutta ja solidaarisuutta. |
| --- | --- |

—

edistetään kaikkien nuorten aktiivista kansalaisuutta, sosiaalista osallisuutta ja solidaarisuutta.

| — | Uudistetuissa puitteissa esitetään kahdeksan toiminta-alaa (3), joilla olisi toteutettava monialaisia nuorisopoliittisia aloitteita ja joita nuorisotyö voi edistää. Muita tärkeitä toiminta-aloja tältä osin ovat ihmisoikeudet ja demokratia, kulttuurinen monimuotoisuus ja liikkuvuus. |
| --- | --- |

—

Uudistetuissa puitteissa esitetään kahdeksan toiminta-alaa (3), joilla olisi toteutettava monialaisia nuorisopoliittisia aloitteita ja joita nuorisotyö voi edistää. Muita tärkeitä toiminta-aloja tältä osin ovat ihmisoikeudet ja demokratia, kulttuurinen monimuotoisuus ja liikkuvuus.

| — | Neuvosto oli yhtä mieltä siitä, että näiden uudistettujen puitteiden mukaan nuorisotyö on laaja käsite, joka kattaa laaja-alaisen sosiaalisen, kulttuuriin, koulutukseen liittyvän sekä poliittisen toiminnan sekä nuorten toimesta, heidän kanssaan että heitä varten. Toimintaan sisältyy yhä enenevässä määrin myös urheilua ja nuorisolle suunnattuja palveluja. |
| --- | --- |

—

Neuvosto oli yhtä mieltä siitä, että näiden uudistettujen puitteiden mukaan nuorisotyö on laaja käsite, joka kattaa laaja-alaisen sosiaalisen, kulttuuriin, koulutukseen liittyvän sekä poliittisen toiminnan sekä nuorten toimesta, heidän kanssaan että heitä varten. Toimintaan sisältyy yhä enenevässä määrin myös urheilua ja nuorisolle suunnattuja palveluja.

| — | Kaikissa nuorisotyöhön liittyvissä politiikoissa ja toiminnoissa olisi noudatettava tiettyjä johtavia periaatteita. Näitä ovat sukupuolten tasa-arvon edistäminen ja kaikkien syrjinnän muotojen torjuminen, muun muassa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklassa tunnustettujen oikeuksien ja periaatteiden kunnioittaminen, nuorten elinolosuhteissa, tarpeissa, toiveissa, kiinnostuksen kohteissa ja asenteissa ilmenevien eri tekijöistä johtuvien mahdollisten eroavaisuuksien huomioon ottaminen ja kaikkien nuorten yhteiskunnan voimavaraksi tunnustaminen. |
| --- | --- |

—

Kaikissa nuorisotyöhön liittyvissä politiikoissa ja toiminnoissa olisi noudatettava tiettyjä johtavia periaatteita. Näitä ovat sukupuolten tasa-arvon edistäminen ja kaikkien syrjinnän muotojen torjuminen, muun muassa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklassa tunnustettujen oikeuksien ja periaatteiden kunnioittaminen, nuorten elinolosuhteissa, tarpeissa, toiveissa, kiinnostuksen kohteissa ja asenteissa ilmenevien eri tekijöistä johtuvien mahdollisten eroavaisuuksien huomioon ottaminen ja kaikkien nuorten yhteiskunnan voimavaraksi tunnustaminen.

| — | Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on eräs Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeinen tehtävä. Sosiaalinen syrjäytyminen heikentää kansalaisten hyvinvointia ja estää heitä ilmaisemasta itseään ja osallistumista yhteiskuntaan. Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on torjuttava sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhattavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

—

Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta on eräs Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeinen tehtävä. Sosiaalinen syrjäytyminen heikentää kansalaisten hyvinvointia ja estää heitä ilmaisemasta itseään ja osallistumista yhteiskuntaan. Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä on torjuttava sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhattavoitteiden mukaisesti;

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| — | Kaikissa jäsenvaltioissa lukuisat, erilaisista lähtökohdista olevat lapset ja nuoret, nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat osallistuvat runsaaseen ja monipuoliseen nuorisotyötoimintaan, hyötyvät siitä tai ovat siinä aktiivisia. Tätä toimintaa voidaan harjoittaa monenlaisissa yhteyksissä ja käsitellä erilaisia heidän elämäänsä ja todellisuuteensa vaikuttavia kysymyksiä. |
| --- | --- |

—

Kaikissa jäsenvaltioissa lukuisat, erilaisista lähtökohdista olevat lapset ja nuoret, nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat osallistuvat runsaaseen ja monipuoliseen nuorisotyötoimintaan, hyötyvät siitä tai ovat siinä aktiivisia. Tätä toimintaa voidaan harjoittaa monenlaisissa yhteyksissä ja käsitellä erilaisia heidän elämäänsä ja todellisuuteensa vaikuttavia kysymyksiä.

| — | Nuorisotyötä tehdään koulun ulkopuolisen oppimisen piirissä, samoin kuin erityisen vapaa-ajan toiminnan puitteissa, ja se perustuu epävirallisiin oppimisprosesseihin ja arkioppimiseen sekä vapaaehtoiseen osallistumiseen. Tällainen toiminta ja tällaiset prosessit ovat itse-ohjautuvia, yhteisesti ohjattavia tai niitä ohjaavat pedagogisesti ammattimaiset tai vapaaehtoiset nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat. Niitä voidaan kehittää ja muuttaa toiminnan vaatimusten mukaan. |
| --- | --- |

—

Nuorisotyötä tehdään koulun ulkopuolisen oppimisen piirissä, samoin kuin erityisen vapaa-ajan toiminnan puitteissa, ja se perustuu epävirallisiin oppimisprosesseihin ja arkioppimiseen sekä vapaaehtoiseen osallistumiseen. Tällainen toiminta ja tällaiset prosessit ovat itse-ohjautuvia, yhteisesti ohjattavia tai niitä ohjaavat pedagogisesti ammattimaiset tai vapaaehtoiset nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat. Niitä voidaan kehittää ja muuttaa toiminnan vaatimusten mukaan.

| — | Nuorisotyöllä on monta organisointi- ja toteutustapaa (nuorten johtamat järjestöt, nuorisojärjestöt, epäviralliset ryhmät tai nuorille palveluja tarjoavat järjestöt ja viranomaiset) ja se muotoutuu paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla mm. seuraavista seikoista riippuen:






  — | yhteisöllinen, historiallinen, sosiaalinen ja poliittinen ympäristö, jossa nuorisotyötä kulloinkin tehdään, |
| --- | --- | --- |

—

Nuorisotyöllä on monta organisointi- ja toteutustapaa (nuorten johtamat järjestöt, nuorisojärjestöt, epäviralliset ryhmät tai nuorille palveluja tarjoavat järjestöt ja viranomaiset) ja se muotoutuu paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla mm. seuraavista seikoista riippuen:

—

yhteisöllinen, historiallinen, sosiaalinen ja poliittinen ympäristö, jossa nuorisotyötä kulloinkin tehdään,

| — | tavoite saada mukaan kaikki, erityisesti epäedullisessa asemassa olevat lapset ja nuoret, ja antaa heille vaikuttamismahdollisuuksia, |
| --- | --- |

—

tavoite saada mukaan kaikki, erityisesti epäedullisessa asemassa olevat lapset ja nuoret, ja antaa heille vaikuttamismahdollisuuksia,

| — | nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien osallisuus, |
| --- | --- |

—

nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien osallisuus,

| — | järjestöt, palvelut tai palveluntarjoajat, riippumatta siitä, ovatko ne valtiollisia tai muita taikka nuorten johtamia tai muita, |
| --- | --- |

—

järjestöt, palvelut tai palveluntarjoajat, riippumatta siitä, ovatko ne valtiollisia tai muita taikka nuorten johtamia tai muita,

| — | käytetty lähestymistapa tai menetelmä, jossa huomioidaan nuorten tarpeet, |
| --- | --- |

—

käytetty lähestymistapa tai menetelmä, jossa huomioidaan nuorten tarpeet,

| — | Monissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat myös keskeisessä asemassa paikallisen ja alueellisen nuorisotyön tukemisessa ja kehittämisessä; |
| --- | --- |

—

Monissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat myös keskeisessä asemassa paikallisen ja alueellisen nuorisotyön tukemisessa ja kehittämisessä;

TOTEAVAT SEURAAVAA:

| — | Nuoret ovat yhä monimutkaisemman yhteiskunnan erottamaton osa. Heitä muokkaavat monet erilaiset asiat ja ympäristöt: koti, koulu, työpaikka, ikätoverit ja tiedotusvälineet. Tässä yhteydessä nuorisotyöllä voi olla tärkeä rooli nuorten kehityksessä. |
| --- | --- |

—

Nuoret ovat yhä monimutkaisemman yhteiskunnan erottamaton osa. Heitä muokkaavat monet erilaiset asiat ja ympäristöt: koti, koulu, työpaikka, ikätoverit ja tiedotusvälineet. Tässä yhteydessä nuorisotyöllä voi olla tärkeä rooli nuorten kehityksessä.

| — | Nuorisotyö – joka täydentää virallista oppimista – voi hyödyttää lapsia ja nuoria huomattavasti tarjoamalla runsaasti erilaisia epävirallisen ja arkioppimisen mahdollisuuksia sekä asianmukaisia kohdennettuja lähestymistapoja. |
| --- | --- |

—

Nuorisotyö – joka täydentää virallista oppimista – voi hyödyttää lapsia ja nuoria huomattavasti tarjoamalla runsaasti erilaisia epävirallisen ja arkioppimisen mahdollisuuksia sekä asianmukaisia kohdennettuja lähestymistapoja.

| — | Nuorisotyö kannustaa nuoria ottamaan vastuuta ja olemaan vastuussa toimistaan antamalla heille aktiivisen roolin sen kehittämisessä ja toteuttamisessa. Nuorisotyö voi tarjota mukavan, turvallisen, inspiroivan ja miellyttävän ympäristön, jossa kaikki lapset ja nuoret voivat yksilöinä tai ryhmän jäseninä ilmaista itseään, oppia toisiltaan, tavata toisiaan, pelata, tutkia ja kokeilla. |
| --- | --- |

—

Nuorisotyö kannustaa nuoria ottamaan vastuuta ja olemaan vastuussa toimistaan antamalla heille aktiivisen roolin sen kehittämisessä ja toteuttamisessa. Nuorisotyö voi tarjota mukavan, turvallisen, inspiroivan ja miellyttävän ympäristön, jossa kaikki lapset ja nuoret voivat yksilöinä tai ryhmän jäseninä ilmaista itseään, oppia toisiltaan, tavata toisiaan, pelata, tutkia ja kokeilla.

| — | Tämän lisäksi nuorisotyön tulisi tarjota nuorille mahdollisuuden kehittää ennakkoluulottomasti monia erilaisia henkilökohtaisia ja ammatillisia taitoja ja avaintaitoja, jotka voivat osaltaan kehittää modernia yhteiskuntaa. Näin ollen nuorisotyöllä voi olla suuri merkitys nuorten riippumattomuuden, omatoimisuuden ja yrittäjähenkisyyden kehittämisessä. |
| --- | --- |

—

Tämän lisäksi nuorisotyön tulisi tarjota nuorille mahdollisuuden kehittää ennakkoluulottomasti monia erilaisia henkilökohtaisia ja ammatillisia taitoja ja avaintaitoja, jotka voivat osaltaan kehittää modernia yhteiskuntaa. Näin ollen nuorisotyöllä voi olla suuri merkitys nuorten riippumattomuuden, omatoimisuuden ja yrittäjähenkisyyden kehittämisessä.

| — | Välittämällä yleismaailmallisia ihmisoikeuksiin, demokratiaan, rauhaan, rasismin torjuntaan, kulttuuriseen monimuotoisuuteen, solidaarisuuteen, tasa-arvoon ja kestävään kehitykseen liittyviä arvoja nuorisotyö voi tuottaa myös yhteiskunnallista lisäarvoa, koska sillä voidaan:






  — | edistää sosiaalista osallistumista ja vastuullisuutta, vapaaehtoista sitoutumista ja aktiivista kansalaisuutta, |
| --- | --- | --- |

—

Välittämällä yleismaailmallisia ihmisoikeuksiin, demokratiaan, rauhaan, rasismin torjuntaan, kulttuuriseen monimuotoisuuteen, solidaarisuuteen, tasa-arvoon ja kestävään kehitykseen liittyviä arvoja nuorisotyö voi tuottaa myös yhteiskunnallista lisäarvoa, koska sillä voidaan:

—

edistää sosiaalista osallistumista ja vastuullisuutta, vapaaehtoista sitoutumista ja aktiivista kansalaisuutta,

| — | lujittaa yhteisöllisyyttä ja kansalaisyhteiskuntaa kaikilla tasoilla (esim. sukupolvien ja kulttuurien välisessä vuoropuhelussa), |
| --- | --- |

—

lujittaa yhteisöllisyyttä ja kansalaisyhteiskuntaa kaikilla tasoilla (esim. sukupolvien ja kulttuurien välisessä vuoropuhelussa),

| — | edistää nuorten luovuuden, kulttuuri- ja yhteiskunnallisen tietoisuuden, yrittäjyyden ja innovoinnin kehittymistä, |
| --- | --- |

—

edistää nuorten luovuuden, kulttuuri- ja yhteiskunnallisen tietoisuuden, yrittäjyyden ja innovoinnin kehittymistä,

| — | tarjota mahdollisuuksia kaikkien lasten ja nuorten sosiaaliseen osallisuuteen, |
| --- | --- |

—

tarjota mahdollisuuksia kaikkien lasten ja nuorten sosiaaliseen osallisuuteen,

| — | tavoittaa epäedullisessa asemassa olevat nuoret erilaisin menetelmin, jotka ovat joustavia ja nopeasti mukautettavia. |
| --- | --- |

—

tavoittaa epäedullisessa asemassa olevat nuoret erilaisin menetelmin, jotka ovat joustavia ja nopeasti mukautettavia.

| — | Nuorisotyöllä on siten erilaisia rooleja yhteiskunnassa, ja sillä voidaan edistää nuorisoon liittyviä politiikka-aloja kuten elinikäistä oppimista, sosiaalista osallisuutta ja työllisyyttä. |
| --- | --- |

—

Nuorisotyöllä on siten erilaisia rooleja yhteiskunnassa, ja sillä voidaan edistää nuorisoon liittyviä politiikka-aloja kuten elinikäistä oppimista, sosiaalista osallisuutta ja työllisyyttä.

| — | Sekä vapaaehtoisten että ammattilaisten tekemällä nuorisotyöllä on huomattavasti sosioekonomista potentiaalia, sillä se voi tuottaa taloudellista toimintaa, luoda infrastruktuureja, tuottaa taloudellista hyötyä ja lisätä (nuorten) työllisyyttä. Työmarkkinat voivat hyötyä sekä nuorisotyöhön osallistujien että nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien nuorisotyössä hankkimista henkilökohtaisista ja ammatillisista taidoista ja pätevyydestä. Tällaisia taitoja ja pätevyyttä on arvostettava riittävästi ja ne on tunnustettava tehokkaalla tavalla. |
| --- | --- |

—

Sekä vapaaehtoisten että ammattilaisten tekemällä nuorisotyöllä on huomattavasti sosioekonomista potentiaalia, sillä se voi tuottaa taloudellista toimintaa, luoda infrastruktuureja, tuottaa taloudellista hyötyä ja lisätä (nuorten) työllisyyttä. Työmarkkinat voivat hyötyä sekä nuorisotyöhön osallistujien että nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien nuorisotyössä hankkimista henkilökohtaisista ja ammatillisista taidoista ja pätevyydestä. Tällaisia taitoja ja pätevyyttä on arvostettava riittävästi ja ne on tunnustettava tehokkaalla tavalla.

| — | Nuorisotoimintaohjelma edistää merkittävästi nuorisotyön laatua kaikilla tasoilla, nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien pätevyyden kehittymistä sekä epävirallisen oppimisen tunnustamista nuorisotyössä tarjoamalla nuorisotyöntekijöille ja nuoriso-ohjaajille liikkuvuuteen liittyviä oppimiskokemuksia ja verkostoitumisen mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

—

Nuorisotoimintaohjelma edistää merkittävästi nuorisotyön laatua kaikilla tasoilla, nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien pätevyyden kehittymistä sekä epävirallisen oppimisen tunnustamista nuorisotyössä tarjoamalla nuorisotyöntekijöille ja nuoriso-ohjaajille liikkuvuuteen liittyviä oppimiskokemuksia ja verkostoitumisen mahdollisuuksia;

OVAT NÄIN OLLEN YHTÄ MIELTÄ SEURAAVASTA:

Seuraavat periaatteet olisi otettava huomioon tämän päätöslauselman täytäntöönpanossa:

| — | Nuoret, nuorisojärjestöt, nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat, nuorisotutkijat, päätöksentekijät sekä muut nuorisoalan asiantuntijat olisi otettava mukaan erityisten nuorisotyöaloitteiden kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin kaikilla tasoilla, |
| --- | --- |

—

Nuoret, nuorisojärjestöt, nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat, nuorisotutkijat, päätöksentekijät sekä muut nuorisoalan asiantuntijat olisi otettava mukaan erityisten nuorisotyöaloitteiden kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin kaikilla tasoilla,

| — | Kaikkien osallistuvien toimijoiden rooleja ja vastuita niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla tulisi kunnioittaa, |
| --- | --- |

—

Kaikkien osallistuvien toimijoiden rooleja ja vastuita niiden toimivaltaan kuuluvilla aloilla tulisi kunnioittaa,

| — | On kerättävä ja jaettava nuorisotyön parempaa tuntemusta ja ymmärtämistä, |
| --- | --- |

—

On kerättävä ja jaettava nuorisotyön parempaa tuntemusta ja ymmärtämistä,

| — | Uudistetuissa puitteissa mainittuja välineitä olisi käytettävä täysimääräisesti hyväksi, jotta nuorisotyönäkökohdat voidaan ottaa huomioon ja panna täytäntöön erityisiä nuorisotyöaloitteita, |
| --- | --- |

—

Uudistetuissa puitteissa mainittuja välineitä olisi käytettävä täysimääräisesti hyväksi, jotta nuorisotyönäkökohdat voidaan ottaa huomioon ja panna täytäntöön erityisiä nuorisotyöaloitteita,

| — | Nuorisotyössä olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota köyhyydessä elävien tai sosiaalisen syrjäytymisriskissä olevien lasten ja nuorten mukaan saamiseen; |
| --- | --- |

—

Nuorisotyössä olisi erityisesti kiinnitettävä huomiota köyhyydessä elävien tai sosiaalisen syrjäytymisriskissä olevien lasten ja nuorten mukaan saamiseen;

KEHOTTAVAT NÄIN OLLEN JÄSENVALTIOITA:

| — | Edistämään monentyyppistä kestävää nuorisotyön tukea, esim. riittävää rahoitusta, resursseja tai infrastruktuureja. Tämä tarkoittaa myös nuorisotyön harjoittamisen esteiden poistamista ja tarvittaessa nuorisotyötä koskevien strategioiden luomista. |
| --- | --- |

—

Edistämään monentyyppistä kestävää nuorisotyön tukea, esim. riittävää rahoitusta, resursseja tai infrastruktuureja. Tämä tarkoittaa myös nuorisotyön harjoittamisen esteiden poistamista ja tarvittaessa nuorisotyötä koskevien strategioiden luomista.

| — | Tukemaan ja kehittämään nuorisotyön asemaa uudistettujen puitteiden täytäntöönpanossa, erityisesti nuorisotyön osuutta eri toiminta-alojen tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

—

Tukemaan ja kehittämään nuorisotyön asemaa uudistettujen puitteiden täytäntöönpanossa, erityisesti nuorisotyön osuutta eri toiminta-alojen tavoitteiden saavuttamisessa.

| — | Ottamaan tarvittaessa toimintaan mukaan paikalliset ja alueelliset viranomaiset ja toimijat, joilla on tärkeä rooli nuorisotyön kehittämisessä, tukemisessa ja toteuttamisessa; |
| --- | --- |

—

Ottamaan tarvittaessa toimintaan mukaan paikalliset ja alueelliset viranomaiset ja toimijat, joilla on tärkeä rooli nuorisotyön kehittämisessä, tukemisessa ja toteuttamisessa;

PYYTÄVÄT KOMISSIOTA:

| — | Laatimaan selvityksen nuorisotyön monimuotoisuuden, kattavuuden ja vaikutusten kartoittamiseksi EU:ssa ja nuorisotyötä koskevien jatkotoimien laatimiseksi EU:n nuorisoraportissa. |
| --- | --- |

—

Laatimaan selvityksen nuorisotyön monimuotoisuuden, kattavuuden ja vaikutusten kartoittamiseksi EU:ssa ja nuorisotyötä koskevien jatkotoimien laatimiseksi EU:n nuorisoraportissa.

| — | Tukemaan eurooppalaisia nuorten kansalaisjärjestöjä ja suppeampia aloitteita vahvan eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan vauhdittamiseksi ja edistämään nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen. |
| --- | --- |

—

Tukemaan eurooppalaisia nuorten kansalaisjärjestöjä ja suppeampia aloitteita vahvan eurooppalaisen kansalaisyhteiskunnan vauhdittamiseksi ja edistämään nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen.

| — | Tehostamaan nuorisotyön laatua, parantamaan nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien valmiuksien ja pätevyyden kehittämistä ja epävirallisen oppimisen tunnustamista nuorisotyössä tarjoamalla nuorisotyöntekijöille ja nuoriso-ohjaajille liikkuvuuteen liittyviä oppimiskokemuksia. |
| --- | --- |

—

Tehostamaan nuorisotyön laatua, parantamaan nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien valmiuksien ja pätevyyden kehittämistä ja epävirallisen oppimisen tunnustamista nuorisotyössä tarjoamalla nuorisotyöntekijöille ja nuoriso-ohjaajille liikkuvuuteen liittyviä oppimiskokemuksia.

| — | Kehittämään käyttäjäystävällisiä eurooppalaisia välineitä (esim. Youthpass) sekä riippumatonta arviointia että itsearviointia varten ja sellaisia välineitä nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien taitojen dokumentoimiseksi, joista olisi apua Euroopan nuorisotyön laadun tunnustamisessa ja arvioimisessa, sekä tukemaan tällaisten välineiden kehittämistä. |
| --- | --- |

—

Kehittämään käyttäjäystävällisiä eurooppalaisia välineitä (esim. Youthpass) sekä riippumatonta arviointia että itsearviointia varten ja sellaisia välineitä nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien taitojen dokumentoimiseksi, joista olisi apua Euroopan nuorisotyön laadun tunnustamisessa ja arvioimisessa, sekä tukemaan tällaisten välineiden kehittämistä.

| — | Luomaan riittäviä ja asianmukaisia eurooppalaisia foorumeita, muun muassa tietokantoja, vertaisoppimistoimia ja konferensseja innovatiivisen tutkimuksen, politiikan, sekä innovatiivisten lähestymistapojen, käytäntöjen ja menetelmien jatkuvaa vaihtoa varten; |
| --- | --- |

—

Luomaan riittäviä ja asianmukaisia eurooppalaisia foorumeita, muun muassa tietokantoja, vertaisoppimistoimia ja konferensseja innovatiivisen tutkimuksen, politiikan, sekä innovatiivisten lähestymistapojen, käytäntöjen ja menetelmien jatkuvaa vaihtoa varten;

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA:

| — | Luomaan paremmat edellytykset ja enemmän tilaisuuksia nuorisotyön kehittämiselle, tukemiselle ja toteuttamiselle paikallisella, alueellisella, kansallisella sekä Euroopan tasolla. |
| --- | --- |

—

Luomaan paremmat edellytykset ja enemmän tilaisuuksia nuorisotyön kehittämiselle, tukemiselle ja toteuttamiselle paikallisella, alueellisella, kansallisella sekä Euroopan tasolla.

| — | Tunnustamaan täysimääräisesti nuorisotyön roolin yhteiskunnassa, lisäämään sitä koskevaa tietoisuutta ja vahvistamaan tätä roolia. |
| --- | --- |

—

Tunnustamaan täysimääräisesti nuorisotyön roolin yhteiskunnassa, lisäämään sitä koskevaa tietoisuutta ja vahvistamaan tätä roolia.

| — | Mahdollistamaan nuorisotyön laadun jatkokehittämisen. |
| --- | --- |

—

Mahdollistamaan nuorisotyön laadun jatkokehittämisen.

| — | Tukemaan nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien valmiuksien kehittämistä koskevien uusien strategioiden laatimista tai olemassa olevien strategioiden tehostamista sekä tukemaan kansalaisyhteiskuntaa nuorisotyöntekijöille ja nuoriso-ohjaajille sopivien koulutusmuotojen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

—

Tukemaan nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien valmiuksien kehittämistä koskevien uusien strategioiden laatimista tai olemassa olevien strategioiden tehostamista sekä tukemaan kansalaisyhteiskuntaa nuorisotyöntekijöille ja nuoriso-ohjaajille sopivien koulutusmuotojen täytäntöönpanossa.

| — | Määrittämään nuorisotyön eri muotoja, valmiuksia ja menetelmiä, joita nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat voivat jakaa keskenään strategioiden kehittämiseksi nuorisotyön laadun parantamiseksi ja sen arvostuksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

Määrittämään nuorisotyön eri muotoja, valmiuksia ja menetelmiä, joita nuorisotyöntekijät ja nuoriso-ohjaajat voivat jakaa keskenään strategioiden kehittämiseksi nuorisotyön laadun parantamiseksi ja sen arvostuksen lisäämiseksi.

| — | Edistämään nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien työllistyvyyttä ja heidän liikkuvuuttaan parantamalla heidän pätevyytensä tunnettuutta sekä heidän kokemuksen kautta hankittujen taitojensa tunnustamista. |
| --- | --- |

—

Edistämään nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien työllistyvyyttä ja heidän liikkuvuuttaan parantamalla heidän pätevyytensä tunnettuutta sekä heidän kokemuksen kautta hankittujen taitojensa tunnustamista.

| — | Edistämään ja tukemaan nuorisotyön ja nuorisopolitiikan tutkimusta, myös sen historiallista ulottuvuutta ja sen merkitystä nuorisotyöpolitiikan kannalta nykyään. |
| --- | --- |

—

Edistämään ja tukemaan nuorisotyön ja nuorisopolitiikan tutkimusta, myös sen historiallista ulottuvuutta ja sen merkitystä nuorisotyöpolitiikan kannalta nykyään.

| — | Antamaan riittävästi tietoa nuorisotyöstä ja asettamaan se saataville esimerkiksi eurooppalaisten ja kansallisten nuorisotyökampanjoiden kaltaisten välineiden avulla ja lisäämään Euroopan unionin, Euroopan neuvoston ja muiden paikallisen, alueellisen, kansallisen ja Euroopan tason toimijoiden aloitteiden synergiaa ja toisiaan täydentävyyttä. |
| --- | --- |

—

Antamaan riittävästi tietoa nuorisotyöstä ja asettamaan se saataville esimerkiksi eurooppalaisten ja kansallisten nuorisotyökampanjoiden kaltaisten välineiden avulla ja lisäämään Euroopan unionin, Euroopan neuvoston ja muiden paikallisen, alueellisen, kansallisen ja Euroopan tason toimijoiden aloitteiden synergiaa ja toisiaan täydentävyyttä.

| — | Edistämään nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien sekä päätöksentekijöiden ja tutkijoiden vaihto-, yhteistyö- ja verkostoitumismahdollisuuksia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla sekä kansainvälisellä tasolla. |
| --- | --- |

—

Edistämään nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien sekä päätöksentekijöiden ja tutkijoiden vaihto-, yhteistyö- ja verkostoitumismahdollisuuksia paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla sekä kansainvälisellä tasolla.

| — | Tarvittaessa edistämään nuorisotyön puitteissa niiden taitojen ja valmiuksien järjestelmällisen arvioinnin kehittämistä, joita edellytetään kaikissa tietojen ja parempien taitojen hankkimiseen tähtäävissä koulutuksen muodoissa; |
| --- | --- |

—

Tarvittaessa edistämään nuorisotyön puitteissa niiden taitojen ja valmiuksien järjestelmällisen arvioinnin kehittämistä, joita edellytetään kaikissa tietojen ja parempien taitojen hankkimiseen tähtäävissä koulutuksen muodoissa;

KANNUSTAVAT NUORISOALALLA TOIMIVAA KANSALAISYHTEISKUNTAA:

| — | Lisäämään kaikkien, erityisesti epäedullisessa asemassa olevien lasten ja nuorten pääsyä nuorisotyön piiriin. |
| --- | --- |

—

Lisäämään kaikkien, erityisesti epäedullisessa asemassa olevien lasten ja nuorten pääsyä nuorisotyön piiriin.

| — | Edistämään nuorisoalan kansalaisyhteiskunnassa aktiivisesti toimivien nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien erilaisia koulutusmuotoja nuorisotyön laadun takaamiseksi. |
| --- | --- |

—

Edistämään nuorisoalan kansalaisyhteiskunnassa aktiivisesti toimivien nuorisotyöntekijöiden ja nuoriso-ohjaajien erilaisia koulutusmuotoja nuorisotyön laadun takaamiseksi.

| — | Arvioimaan olemassa olevia nuorisotyön lähestymistapoja, käytäntöjä ja menetelmiä ja investoimaan jatkuvasti niiden innovoivaan kehittämiseen uusin aloittein ja toimin lasten, nuorten, nuorisotyöntekijöiden sekä nuoriso-ohjaajien todellisten kokemusten pohjalta. |
| --- | --- |

—

Arvioimaan olemassa olevia nuorisotyön lähestymistapoja, käytäntöjä ja menetelmiä ja investoimaan jatkuvasti niiden innovoivaan kehittämiseen uusin aloittein ja toimin lasten, nuorten, nuorisotyöntekijöiden sekä nuoriso-ohjaajien todellisten kokemusten pohjalta.

| — | Vaihtamaan tietoja ja hyviä käytäntöjä, tekemään yhteistyötä sekä verkostoitumaan paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla; |
| --- | --- |

—

Vaihtamaan tietoja ja hyviä käytäntöjä, tekemään yhteistyötä sekä verkostoitumaan paikallisella, alueellisella, kansallisella ja Euroopan tasolla;

KOROSTAVAT, ETTÄ:

kilpailukykyisen, osallistavan ja kestävän Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon yhteydessä on tärkeää:

| — | tunnustaa nuorisotyön keskeinen asema keinona antaa kaikille nuorille mahdollisuuksia epäviralliseen oppimiseen, |
| --- | --- |

—

tunnustaa nuorisotyön keskeinen asema keinona antaa kaikille nuorille mahdollisuuksia epäviralliseen oppimiseen,

| — | varmistaa, että nuorisotyö sisällytetään täysimääräisesti Nuoret liikkeellä (Youth on the move) -aloitteeseen sekä muihin ohjelmiin tai politiikkoihin, jotka antavat kaikille nuorille, erityisesti epäedullisessa asemassa oleville nuorille asianmukaisia valmiuksia ja avaintaitoja, joita tarvitaan yhteiskunnassa ja taloudessa vuonna 2020 ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

—

varmistaa, että nuorisotyö sisällytetään täysimääräisesti Nuoret liikkeellä (Youth on the move) -aloitteeseen sekä muihin ohjelmiin tai politiikkoihin, jotka antavat kaikille nuorille, erityisesti epäedullisessa asemassa oleville nuorille asianmukaisia valmiuksia ja avaintaitoja, joita tarvitaan yhteiskunnassa ja taloudessa vuonna 2020 ja sen jälkeen.

---

(1)  EUVL L 327, 24.11.2006, s. 30.

(2)  Asiak. EUCO 13/10.

(3)  Nämä kahdeksan toiminta-alaa ovat: koulutus, työllisyys ja yrittäjyys, terveys ja hyvinvointi, osallistuminen, vapaaehtoistoiminta, sosiaalinen osallisuus, nuoriso ja maailma, luovuus ja kulttuuri.

---

LIITE

Poliittinen tausta

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 14. joulukuuta 2000 antama päätöslauselma nuorten yhteiskunnallisesta osallisuudesta (1).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 14 päivänä helmikuuta 2002 antama päätöslauselma nuorten vapaaehtoistyön lisäarvosta kehitettäessä yhteisön nuorisotoimintaa (2).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 28. toukokuuta 2004 antama päätöslauselma nuorten sosiaalisesta osallisuudesta (3).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen merkityksen tunnustamisesta Euroopan nuorisoalalla (4).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma, annettu 22 päivänä toukokuuta 2008, epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumisesta.

Neuvoston suositus, annettu 20 päivänä marraskuuta 2008, nuorten vapaaehtoisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa (5).

Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1098/2008/EY, tehty 22 päivänä lokakuuta 2008, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan Euroopan teemavuodesta (2010) (6).

Neuvoston päätös N:o 2010/37/EY, tehty 27 päivänä marraskuuta 2009, aktiivista kansalaisuutta edistävän vapaaehtoistyön Euroopan teemavuodesta (2011) (7).

Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöslauselma nuorten aktiivisen osallisuuden edistämisestä: työttömyyden ja köyhyyden torjunta (8).

Neuvoston 11. toukokuuta 2010 antamat päätelmät elinikäistä oppimista tukevista taidoista ja ”uudet taidot uusia työpaikkoja varten” – aloitteesta (9).

Komission tiedonanto ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (10).

Euroopan neuvoston päätöslauselma nuorisopolitiikasta (11).

---

(1)  EYVL C 374, 28.12.2000, s. 5.

(2)  EYVL C 50, 23.2.2002, s. 3.

(3)  Asiak. 9601/04.

(4)  EUVL C 168, 20.7.2006, s. 1.

(5)  EUVL C 319, 13.12.2008, s. 8.

(6)  EUVL L 298, 7.11.2008, s. 20.

(7)  EUVL L 17, 22.1.2010, s. 43.

(8)  EUVL C 137, 27.5.2010, s. 1.

(9)  EUVL C 135, 26.5.2010, s. 8.

(10)  KOM(2010) 2020 lopullinen.

(11)  Päätöslauselma CM/Res(2008)23. Hyväksytty Eurooppa-neuvoston ministerikomiteassa 25. marraskuuta 2008, ministerivaltuutettujen 1042. kokouksessa.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/6

---

SEUT-sopimuksen 107 ja 108 artiklan mukaisen valtiontuen hyväksyminen

Tapaukset, joita komissio ei vastusta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 327/02

| Päätöksen tekopäivä | 26.5.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 726/09 |
| Jäsenvaltio | Belgia |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Projet d’aide à la restructuration des activités fret de la SNCB
  Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS |
| Oikeusperusta | Décisions des conseils d’administration de la SNCB Holding et de la SNCB
  Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistus |
| Tuen muoto | Muut pääomatuen muodot |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 355 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | — |
| Kesto | 30.6.2010–31.12.2014 |
| Toimiala | Rautatiet |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques |
| Rue Royale 180 |
| 1000 Bruxelles |
| BELGIQUE |

Päätöksen tekopäivä

26.5.2010

Valtion tuen viitenumero

N 726/09

Jäsenvaltio

Belgia

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Projet d’aide à la restructuration des activités fret de la SNCB

Voorgenomen herstructureringssteun ten behoeve van de goederenactiviteiten van de NMBS

Oikeusperusta

Décisions des conseils d’administration de la SNCB Holding et de la SNCB

Beslissingen van de raad van bestuur van NMBS-holding en NMBS

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Vaikeuksissa olevien yritysten rakenneuudistus

Tuen muoto

Muut pääomatuen muodot

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 355 milj. EUR

Tuen intensiteetti

—

Kesto

30.6.2010–31.12.2014

Toimiala

Rautatiet

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Ministère de la Fonction publique et des entreprises publiques

Rue Royale 180

1000 Bruxelles

BELGIQUE

| Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven |
| --- |
| Koningstraat 180 |
| 1000 Brussel |
| BELGÏE |

Ministerie van Ambtenarenzaken en Overheidsbedrijven

Koningstraat 180

1000 Brussel

BELGÏE

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 30.9.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 67/10 |
| Jäsenvaltio | Liettua |
| Alue | — |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | JSC Toksika |
| Oikeusperusta | 2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787
  „Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo
  patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“ |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Aluekehitys |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 5,711 milj. LTL |
| Tuen intensiteetti | 50 % |
| Kesto | 1.12.2010–31.12.2011 |
| Toimiala | Palvelut |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija |
| A. Jakšto g. 4/9 |
| LT-01105 Vilnius |
| LIETUVA/LITHUANIA |

Päätöksen tekopäivä

30.9.2010

Valtion tuen viitenumero

N 67/10

Jäsenvaltio

Liettua

Alue

—

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

JSC Toksika

Oikeusperusta

2007–2013 m. Sanglaudos skatinimo veiksmų programa – Lietuvos Respublikos Vyriausybes 2008 m. liepos 23 d. nutarimas Nr. 787

„Dėl Sanglaudos skatinimo veiksmų programos priedo partvirtinimo“ – Aplinkos ministro įsakymo projektas dėl finansavimo sąlygų aprašo

patvirtinimo priemonei „Atliekų tvarkymo sistemos sukūrimas“

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Aluekehitys

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 5,711 milj. LTL

Tuen intensiteetti

50 %

Kesto

1.12.2010–31.12.2011

Toimiala

Palvelut

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Lietuvos Respublikos Aplinkos ministerija

A. Jakšto g. 4/9

LT-01105 Vilnius

LIETUVA/LITHUANIA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 21.10.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 120/10 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | Andalucia |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Oikeusperusta | Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Kulttuuri |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | | Suunnitellut vuosikustannukset: 0,6 milj. EUR |

Päätöksen tekopäivä

21.10.2010

Valtion tuen viitenumero

N 120/10

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

Andalucia

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayudas para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Oikeusperusta

Proyecto de Orden por la que se establecen las bases reguladoras de la convocatoria de concesión por la Empresa Pública de Gestión de Programas Culturales, de subvenciones en el año ... para la promoción del tejido profesional del Flamenco en Andalucía

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Kulttuuri

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellut vuosikustannukset: 0,6 milj. EUR

| | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 3,6 milj. EUR |
| --- | --- |

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 3,6 milj. EUR

Tuen intensiteetti

100 %

Kesto

2010–2015

Toimiala

Vapaa-ajan, kulttuuri- ja urheilutoiminta

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

| Junta de Andalucía |
| --- |
| Plaza de la Contratación, 3 |
| 41071 Sevilla |
| ESPAÑA |

Junta de Andalucía

Plaza de la Contratación, 3

41071 Sevilla

ESPAÑA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 19.10.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 286/10 |
| Jäsenvaltio | Suomi |
| Alue | Pohjois-Pohjanmaa |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats) |
| Oikeusperusta | Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688 |
| Toimenpidetyyppi | Yksittäinen tuki |
| Tarkoitus | Alakohtainen kehitys, Aluekehitys |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 12 milj. EUR |
| Tuen intensiteetti | 57 % |
| Kesto | 1.9.2010–31.12.2011 |
| Toimiala | Lentoliikenne |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Liikenne- ja viestintäministeriö |
| PL 31 |
| FI-00023 Valtioneuvosto |
| SUOMI/FINLAND |

Päätöksen tekopäivä

19.10.2010

Valtion tuen viitenumero

N 286/10

Jäsenvaltio

Suomi

Alue

Pohjois-Pohjanmaa

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Finavia Oyj/Abp (Oulun lentoasema/Uleåborgs flygplats)

Oikeusperusta

Valtionavustuslaki 27.7.2001/688/Statsunderstödslag 27.7.2001/688

Toimenpidetyyppi

Yksittäinen tuki

Tarkoitus

Alakohtainen kehitys, Aluekehitys

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 12 milj. EUR

Tuen intensiteetti

57 %

Kesto

1.9.2010–31.12.2011

Toimiala

Lentoliikenne

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Liikenne- ja viestintäministeriö

PL 31

FI-00023 Valtioneuvosto

SUOMI/FINLAND

| Kommunikationsministeriet |
| --- |
| PB 31 |
| FI-00023 Statsrådet |
| SUOMI/FINLAND |

Kommunikationsministeriet

PB 31

FI-00023 Statsrådet

SUOMI/FINLAND

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

| Päätöksen tekopäivä | 10.11.2010 |
| --- | --- |
| Valtion tuen viitenumero | N 420/10 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Alue | País Vasco |
| Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi) | Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Oikeusperusta | Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal |
| Toimenpidetyyppi | Tukiohjelma |
| Tarkoitus | Kulttuuri |
| Tuen muoto | Avustus |
| Talousarvio | Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 664 500 EUR |
| Tuen intensiteetti | 60 % |
| Kesto | 31.12.2010 saakka |
| Toimiala | Vapaa-ajan, kulttuuri- ja urheilutoiminta |
| Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite | Departamento de Cultura del Gobierno Vasco |
| C/ Donostia, 1 |
| 01010 Vitoria-Gasteiz |
| Álava — País Vasco |
| ESPAÑA |

Päätöksen tekopäivä

10.11.2010

Valtion tuen viitenumero

N 420/10

Jäsenvaltio

Espanja

Alue

País Vasco

Nimike (ja/tai tuensaajayrityksen nimi)

Ayudas para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Oikeusperusta

Orden de 10 de Diciembre de 2009, de la Consejera de Cultura, por la que se regula el régimen de concesión de subvenciones para la realización, durante el ejercicio 2010, de programas o actividades culturales particulares de ámbito supramunicipal

Toimenpidetyyppi

Tukiohjelma

Tarkoitus

Kulttuuri

Tuen muoto

Avustus

Talousarvio

Suunnitellun tuen kokonaismäärä: 664 500 EUR

Tuen intensiteetti

60 %

Kesto

31.12.2010 saakka

Toimiala

Vapaa-ajan, kulttuuri- ja urheilutoiminta

Tuen myöntävän viranomaisen nimi ja osoite

Departamento de Cultura del Gobierno Vasco

C/ Donostia, 1

01010 Vitoria-Gasteiz

Álava — País Vasco

ESPAÑA

Muita tietoja

—

Päätöksen teksti (ilman luottamuksellisia tietoja) on julkaistu todistusvoimaisella kielellä/todistusvoimaisilla kielillä seuraavalla Internet-sivulla:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_fi.htm

---

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/10

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Sak/Folksam LIV/CPD/FIH Group)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 327/03

Komissio päätti 29 päivänä marraskuuta 2010 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M6011. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M6011. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/10

---

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia COMP/M.5880 – Shell/Topaz/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 327/04

Komissio päätti 4 päivänä marraskuuta 2010 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen yhteismarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavilla vain englannin kielellä, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla:

| — | komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot, |
| --- | --- |

—

komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

| — | sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5880. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta. |
| --- | --- |

—

sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) asiakirjanumerolla 32010M5880. EUR-Lex on Euroopan yhteisön oikeuden online-tietokanta.

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/11

---

Neuvoston päätelmät 19 päivänä marraskuuta 2010 kestävää kehitystä edistävästä koulutuksesta

2010/C 327/05

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

OTTAA HUOMIOON:

EU:n kestävän kehityksen strategian, joka hyväksyttiin ensin Göteborgissa vuonna 2001 (1) ja jota myöhemmin tarkasteltiin uudelleen vuosina 2006 ja 2009 (2) ja joka muodostaa puitteet pitkän aikavälin visiolle kestävyydestä, jossa talouskasvu, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ympäristönsuojelu tukevat toisiaan ja jossa korostetaan koulutuksen keskeistä asemaa edellytyksenä käyttäytymismuutosten edistämiselle ja kestävän kehityksen saavuttamiseen tarvittavien keskeisten valmiuksien antamiselle kaikille kansalaisille.

YK:n kestävää kehitystä edistävän koulutuksen vuosikymmenen (2005–2014), jonka tavoitteena on ottaa kestävän kehityksen periaatteet, arvot ja käytännöt huomioon kaikissa koulutukseen ja oppimiseen liittyvissä näkökohdissa (3), ja kestävää kehitystä edistävästä koulutuksesta Bonnissa vuonna 2009 järjestetyn UNESCOn maailmankonferenssin, jonka loppupäätelmissä oltiin yhtä mieltä siitä, että investoiminen tällaiseen koulutukseen on investoimista tulevaisuuteen ja joissakin tapauksissa suorastaan välttämätöntä (4).

Elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksen (5), jossa jäsenvaltioita kehotetaan varmistamaan, että kullakin kansalaisella on avaintaidot mukautua joustavasti muuttuvaan maailmaan, jossa kaikki asiat ovat keskinäisessä yhteydessä. Kahdeksan määritettyä avaintaitoa täydentävät toisiaan, ja niitä tukevat sellaiset taidot kuin kriittinen ajattelu, ongelmanratkaisu, luovuus, aloitteellisuus ja päätöksenteko, jotka ovat kaikki olennaisen tärkeitä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat perustaidot luonnontieteiden ja teknologian aloilla sekä sosiaaliset ja kansalaistaidot.

Eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategiset puitteet (ET 2020) (6), joissa korostetaan, että koulutuksella on erittäin merkittävä tehtävä pyrittäessä vastaamaan niihin moniin sosioekonomisiin, demografisiin, ympäristöön liittyviin ja teknologisiin haasteisiin, jotka ovat Euroopan ja sen kansalaisten edessä nyt ja tulevina vuosina.

Työllisyys- ja kasvustrategian Eurooppa 2020
   (7), jonka tavoitteena on muuttaa EU älykkääksi, kestäväksi ja osallistavaksi taloudeksi, jossa työllisyys, tuottavuus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ovat korkealla tasolla ja jossa korostetaan, että koulutus voi tukea merkittävästi näiden tavoitteiden saavuttamista.

TIEDOSTAA, että:

| 1. | Euroopan unioni kohtaa merkittävän määrän toisiinsa liittyviä haasteita 2000-luvun alussa, kuten maailmanlaajuisen rahoituskriisin taloudelliset ja yhteiskunnalliset seuraukset, ilmastonmuutos, vähenevät vesi- ja energiavarat, biodiversiteetin köyhtyminen, elintarviketurvaan kohdistuvat uhkat sekä terveysriskit. |
| --- | --- |

1.

Euroopan unioni kohtaa merkittävän määrän toisiinsa liittyviä haasteita 2000-luvun alussa, kuten maailmanlaajuisen rahoituskriisin taloudelliset ja yhteiskunnalliset seuraukset, ilmastonmuutos, vähenevät vesi- ja energiavarat, biodiversiteetin köyhtyminen, elintarviketurvaan kohdistuvat uhkat sekä terveysriskit.

| 2. | Kaikilla Euroopan kansalaisilla olisi oltava jatkuvasti muuttuvassa maailmassa tarpeelliset tiedot, taidot ja asenteet, jotta he voisivat ymmärtää päivittäisiä haasteita ja ongelmia ja elää niiden kanssa ottaen asianmukaisesti huomioon ympäristöön kohdistuvat, yhteiskunnalliset, kulttuuriset ja taloudelliset vaikutukset sekä kantaa osansa globaalista vastuusta. |
| --- | --- |

2.

Kaikilla Euroopan kansalaisilla olisi oltava jatkuvasti muuttuvassa maailmassa tarpeelliset tiedot, taidot ja asenteet, jotta he voisivat ymmärtää päivittäisiä haasteita ja ongelmia ja elää niiden kanssa ottaen asianmukaisesti huomioon ympäristöön kohdistuvat, yhteiskunnalliset, kulttuuriset ja taloudelliset vaikutukset sekä kantaa osansa globaalista vastuusta.

| 3. | Vuonna 2010 julkaistussa raportissa Skills for Green Jobs
   (8) korostetaan, että kaikissa tulevissa työpaikoissa on edistettävä resurssitehokkuuden jatkuvaa parantamista ja että vähähiilisen talouden kehittäminen riippuu enemmänkin olemassa olevien taitojen parantamisesta ja kestävää kehitystä koskevien näkökohtien huomioon ottamisesta oppimisen aloilla kuin erityisten ”vihreiden taitojen” edistämisestä. |
| --- | --- |

3.

Vuonna 2010 julkaistussa raportissa Skills for Green Jobs
   (8) korostetaan, että kaikissa tulevissa työpaikoissa on edistettävä resurssitehokkuuden jatkuvaa parantamista ja että vähähiilisen talouden kehittäminen riippuu enemmänkin olemassa olevien taitojen parantamisesta ja kestävää kehitystä koskevien näkökohtien huomioon ottamisesta oppimisen aloilla kuin erityisten ”vihreiden taitojen” edistämisestä.

| 4. | Kestävää kehitystä edistävä koulutus elinikäisen oppimisen näkökulmasta on olennaisen tärkeää kestävän yhteiskunnan saavuttamisen kannalta, joten se on toivottavaa virallisen koulutuksen kaikilla tasoilla kuten myös epävirallisessa oppimisessa ja arkioppimisessa. |
| --- | --- |

4.

Kestävää kehitystä edistävä koulutus elinikäisen oppimisen näkökulmasta on olennaisen tärkeää kestävän yhteiskunnan saavuttamisen kannalta, joten se on toivottavaa virallisen koulutuksen kaikilla tasoilla kuten myös epävirallisessa oppimisessa ja arkioppimisessa.

PAINOTTAA, että:

| 1. | Kestävää kehitystä edistävä koulutus voi merkittävästi tukea sekä EU:n kestävän kehityksen strategian että uuden Eurooppa 2020 -strategian onnistunutta täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

1.

Kestävää kehitystä edistävä koulutus voi merkittävästi tukea sekä EU:n kestävän kehityksen strategian että uuden Eurooppa 2020 -strategian onnistunutta täytäntöönpanoa.

| 2. | Kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tärkein tehtävä on antaa yksilöille ja ryhmille ne tiedot, taidot ja asenteet, joita tarvitaan tietoisten valintojen tekemiseksi sellaisen maailman aikaansaamiseksi ja ylläpitämiseksi, jota sekä nykyiset että tulevat sukupolvet pitävät soveliaana elää ja tehdä työtä. Oppilaitokset, paikallisyhteisöt, kansalaisyhteiskunta ja työnantajat ovat kaikki avainasemassa kehitettäessä ja edistettäessä tällaisia taitoja. |
| --- | --- |

2.

Kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tärkein tehtävä on antaa yksilöille ja ryhmille ne tiedot, taidot ja asenteet, joita tarvitaan tietoisten valintojen tekemiseksi sellaisen maailman aikaansaamiseksi ja ylläpitämiseksi, jota sekä nykyiset että tulevat sukupolvet pitävät soveliaana elää ja tehdä työtä. Oppilaitokset, paikallisyhteisöt, kansalaisyhteiskunta ja työnantajat ovat kaikki avainasemassa kehitettäessä ja edistettäessä tällaisia taitoja.

| 3. | Kestävää kehitystä edistävässä koulutuksessa on pohjimmiltaan kyse siitä, miten miellämme monimutkaisen maailmamme ja kuinka käyttäydymme. Siinä edistetään arvoja, periaatteita ja käytäntöjä, joilla ihmisiä autetaan vastaamaan tehokkaasti ja luottavaisesti tämänhetkisiin ja uusiin haasteisiin. Sen vuoksi se vaikuttaa koulutukseen sen kaikilla tasoilla ja mahdollisesti niin, että kestävä kehitys yhtenä opetussuunnitelman oppiaineena ei riitä. |
| --- | --- |

3.

Kestävää kehitystä edistävässä koulutuksessa on pohjimmiltaan kyse siitä, miten miellämme monimutkaisen maailmamme ja kuinka käyttäydymme. Siinä edistetään arvoja, periaatteita ja käytäntöjä, joilla ihmisiä autetaan vastaamaan tehokkaasti ja luottavaisesti tämänhetkisiin ja uusiin haasteisiin. Sen vuoksi se vaikuttaa koulutukseen sen kaikilla tasoilla ja mahdollisesti niin, että kestävä kehitys yhtenä opetussuunnitelman oppiaineena ei riitä.

| 4. | Kestävyydellä voi olla merkittävä asema kansallisissa elinikäisen oppimisen strategioissa, ja sitä voidaan hyödyntää laadun parantamiseksi koulutuksen kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

4.

Kestävyydellä voi olla merkittävä asema kansallisissa elinikäisen oppimisen strategioissa, ja sitä voidaan hyödyntää laadun parantamiseksi koulutuksen kaikilla tasoilla.

KATSOO, että:

| 1. | Koulutus on välttämätöntä kestävämmän Euroopan ja maailman aikaansaamiseksi. Kestävää kehitystä edistävää koulutusta olisi pidettävä keskeisenä elinikäisen oppimisen prosessissa, ja se olisi tarvittaessa sisällytettävä koulutuksen kaikkiin tasoihin ja näkökohtiin, jotta vahvistettaisiin kansalaisten valmiuksia selviytyä välittömistä ennalta arvaamattomista ongelmista ja löytää niihin pitkän aikavälin ratkaisuja eri elämäntilanteissa. |
| --- | --- |

1.

Koulutus on välttämätöntä kestävämmän Euroopan ja maailman aikaansaamiseksi. Kestävää kehitystä edistävää koulutusta olisi pidettävä keskeisenä elinikäisen oppimisen prosessissa, ja se olisi tarvittaessa sisällytettävä koulutuksen kaikkiin tasoihin ja näkökohtiin, jotta vahvistettaisiin kansalaisten valmiuksia selviytyä välittömistä ennalta arvaamattomista ongelmista ja löytää niihin pitkän aikavälin ratkaisuja eri elämäntilanteissa.

| 2. | Kestävän kehityksen kolmea peruspilaria, talous-, yhteiskunta- ja ympäristöpilaria, olisi käsiteltävä tasapuolisesti ja yhdennetysti. |
| --- | --- |

2.

Kestävän kehityksen kolmea peruspilaria, talous-, yhteiskunta- ja ympäristöpilaria, olisi käsiteltävä tasapuolisesti ja yhdennetysti.

| 3. | Useissa jäsenvaltioissa kestävää kehitystä edistävä koulutus on jo osa ympäristöön, koko maailmaan, terveyteen, rauhaan, kansalaisuuteen, ihmisoikeuksiin, kuluttaja-asioihin, rahoitukseen ja kehitykseen liittyvää koulutusta, mikä luo pohjan kestävän kehityksen sisällyttämiselle elinikäiseen oppimiseen. |
| --- | --- |

3.

Useissa jäsenvaltioissa kestävää kehitystä edistävä koulutus on jo osa ympäristöön, koko maailmaan, terveyteen, rauhaan, kansalaisuuteen, ihmisoikeuksiin, kuluttaja-asioihin, rahoitukseen ja kehitykseen liittyvää koulutusta, mikä luo pohjan kestävän kehityksen sisällyttämiselle elinikäiseen oppimiseen.

| 4. | Olisi lisättävä yleisön tietoisuutta kestävästä kehityksestä ja kestävää kehitystä edistävästä koulutuksesta ja sen ymmärtämistä. |
| --- | --- |

4.

Olisi lisättävä yleisön tietoisuutta kestävästä kehityksestä ja kestävää kehitystä edistävästä koulutuksesta ja sen ymmärtämistä.

| 5. | Kestävää kehitystä edistävän koulutuksen olisi perustuttava arvopohjaiseen ja tieteidenväliseen oppimiseen, jossa edistetään systeemiajattelua ja sen opettamista ja kehitetään uusia tietoja, taitoja ja asenteita. Siinä olisi korostettava luovaa ajattelua, innovointia ja pitkäjänteisyyttä, varsinkin vastuutamme tulevia sukupolvia kohtaan. Kestävää kehitystä edistävä koulutus ei ole mikään erillinen oppiaine, vaan pikemminkin joukko sellaisia periaatteita ja arvoja kuin oikeudenmukaisuus, tasapuolisuus, suvaitsevaisuus, vaikuttavuus ja vastuullisuus (9), joita on välitettävä kaikessa opetuksessa yli oppiainerajojen. Kestävää kehitystä edistävä koulutus voi kehittää myös sellaisia taitoja, jotka edistävät työllistettävyyttä. Koska kestävään kehitykseen liittyviä taitoja hankitaan parhaiten henkilökohtaisten kokemusten kautta, oppimisprosessi olisi suunnattava mahdollisimman paljolti osallistavaan oppimiseen, toimintaan ja motivointiin. |
| --- | --- |

5.

Kestävää kehitystä edistävän koulutuksen olisi perustuttava arvopohjaiseen ja tieteidenväliseen oppimiseen, jossa edistetään systeemiajattelua ja sen opettamista ja kehitetään uusia tietoja, taitoja ja asenteita. Siinä olisi korostettava luovaa ajattelua, innovointia ja pitkäjänteisyyttä, varsinkin vastuutamme tulevia sukupolvia kohtaan. Kestävää kehitystä edistävä koulutus ei ole mikään erillinen oppiaine, vaan pikemminkin joukko sellaisia periaatteita ja arvoja kuin oikeudenmukaisuus, tasapuolisuus, suvaitsevaisuus, vaikuttavuus ja vastuullisuus (9), joita on välitettävä kaikessa opetuksessa yli oppiainerajojen. Kestävää kehitystä edistävä koulutus voi kehittää myös sellaisia taitoja, jotka edistävät työllistettävyyttä. Koska kestävään kehitykseen liittyviä taitoja hankitaan parhaiten henkilökohtaisten kokemusten kautta, oppimisprosessi olisi suunnattava mahdollisimman paljolti osallistavaan oppimiseen, toimintaan ja motivointiin.

| 6. | Monitahoisuutensa ja kattavuutensa vuoksi kestävää kehitystä edistävä koulutus voi olla erityisen hyödyllistä oppijoiden oppiainerajat ylittävien avaintaitojen [...] kehittämisessä. |
| --- | --- |

6.

Monitahoisuutensa ja kattavuutensa vuoksi kestävää kehitystä edistävä koulutus voi olla erityisen hyödyllistä oppijoiden oppiainerajat ylittävien avaintaitojen [...] kehittämisessä.

| 7. | Kestävää kehitystä edistävä koulutus olisi täytäntöönpantaessa räätälöitävä koulutuksen kullekin tasolle kulloinenkin tilanne huomioon ottaen. Esikoulussa voidaan aloittaa tukemalla lasten sellaisia perusarvoja, asenteita ja tietoja, joiden pohjalta kestävyyteen voidaan myöhemmin perehtyä syvällisemmin. Perus- ja alemman keskiasteen tasolla koulutuksessa voidaan keskittyä tietoisuuden lisäämiseen ja avaintaitojen kehittämiseen ja kestävää kehitystä edistävää koulutusta voidaan mukauttaa ottaen huomioon eri oppimisympäristöt ja -vaiheet. Ammatillisessa koulutuksessa ja korkea-asteen koulutuksessa olisi tehostettava kestävää kehitystä edistävää koulutusta ja keskityttävä kehittämään eri aloilla tarvittavia erityistaitoja ja -tietoja sekä käsittelemään sellaisia kysymyksiä kuin yksilöiden ja yhteisöjen vastuullinen päätöksenteko ja yritysten yhteiskuntavastuu. |
| --- | --- |

7.

Kestävää kehitystä edistävä koulutus olisi täytäntöönpantaessa räätälöitävä koulutuksen kullekin tasolle kulloinenkin tilanne huomioon ottaen. Esikoulussa voidaan aloittaa tukemalla lasten sellaisia perusarvoja, asenteita ja tietoja, joiden pohjalta kestävyyteen voidaan myöhemmin perehtyä syvällisemmin. Perus- ja alemman keskiasteen tasolla koulutuksessa voidaan keskittyä tietoisuuden lisäämiseen ja avaintaitojen kehittämiseen ja kestävää kehitystä edistävää koulutusta voidaan mukauttaa ottaen huomioon eri oppimisympäristöt ja -vaiheet. Ammatillisessa koulutuksessa ja korkea-asteen koulutuksessa olisi tehostettava kestävää kehitystä edistävää koulutusta ja keskityttävä kehittämään eri aloilla tarvittavia erityistaitoja ja -tietoja sekä käsittelemään sellaisia kysymyksiä kuin yksilöiden ja yhteisöjen vastuullinen päätöksenteko ja yritysten yhteiskuntavastuu.

| 8. | Opettajakoulutukselle ja täydennyskoulutukselle olisi annettava keskeinen asema luotaessa näköaloja kestävää kehitystä edistävälle koulutukselle ja määriteltäessä sitä, kuinka konkreettisesti sitä olisi toteutettava kouluissa sekä ammatillisissa ja korkea-asteen oppilaitoksissa. Opettajat ja kouluttajat kohtaavat opetusaineestaan riippuen kaikilla opetuksen ja koulutuksen tasoilla lukuisia pedagogisia erityishaasteita opettaessaan kestävää kehitystä edistävän koulutuksen kaltaista oppiainerajat ylittävää ainetta ja tarvitsevat sen vuoksi asianmukaista koulutusta. |
| --- | --- |

8.

Opettajakoulutukselle ja täydennyskoulutukselle olisi annettava keskeinen asema luotaessa näköaloja kestävää kehitystä edistävälle koulutukselle ja määriteltäessä sitä, kuinka konkreettisesti sitä olisi toteutettava kouluissa sekä ammatillisissa ja korkea-asteen oppilaitoksissa. Opettajat ja kouluttajat kohtaavat opetusaineestaan riippuen kaikilla opetuksen ja koulutuksen tasoilla lukuisia pedagogisia erityishaasteita opettaessaan kestävää kehitystä edistävän koulutuksen kaltaista oppiainerajat ylittävää ainetta ja tarvitsevat sen vuoksi asianmukaista koulutusta.

| 9. | Kokonaisvaltaisen lähestymistavan kehittäminen kestävää kehitystä edistävään koulutukseen voi auttaa hyödyntämään kaikkien oppilaiden ja opiskelijoiden motivaatiota ja sitoutumista, kehittämään heidän kriittistä ajatteluaan ja parantamaan heidän koulutustasoaan yleisesti. Oppilaitosten pitäisi kaikilla tasoilla pyrkiä itse olemaan kestäviä organisaatioita ja toimimaan roolimalleina sisällyttämällä kestävän kehityksen periaatteet toimintapolitiikkaan ja käytäntöön eli säästämällä energiaa, ottamalla rakentamisessa ja työskentelyssä huomioon luonnonvarat ja kehittämällä kestävä hankinta- ja kuluttajapolitiikka. Kouluympäristössä tämä edellyttää aktiivista osallistumista kaikilta sidosryhmiltä: koulujen johtajilta, opettajilta, oppilailta, johtokunnalta, hallinto- ja tukihenkilöstöltä, vanhemmilta, kansalaisjärjestöiltä, paikallisyhteisöltä ja yritysmaailmalta. |
| --- | --- |

9.

Kokonaisvaltaisen lähestymistavan kehittäminen kestävää kehitystä edistävään koulutukseen voi auttaa hyödyntämään kaikkien oppilaiden ja opiskelijoiden motivaatiota ja sitoutumista, kehittämään heidän kriittistä ajatteluaan ja parantamaan heidän koulutustasoaan yleisesti. Oppilaitosten pitäisi kaikilla tasoilla pyrkiä itse olemaan kestäviä organisaatioita ja toimimaan roolimalleina sisällyttämällä kestävän kehityksen periaatteet toimintapolitiikkaan ja käytäntöön eli säästämällä energiaa, ottamalla rakentamisessa ja työskentelyssä huomioon luonnonvarat ja kehittämällä kestävä hankinta- ja kuluttajapolitiikka. Kouluympäristössä tämä edellyttää aktiivista osallistumista kaikilta sidosryhmiltä: koulujen johtajilta, opettajilta, oppilailta, johtokunnalta, hallinto- ja tukihenkilöstöltä, vanhemmilta, kansalaisjärjestöiltä, paikallisyhteisöltä ja yritysmaailmalta.

KEHOTTAA NÄIN OLLEN JÄSENVALTIOITA:

Toteuttamaan asiaankuuluvalla vastuutasolla – paikallisella, alueellisella tai kansallisella – asianmukaisia toimenpiteitä kannustaakseen kestävää kehitystä edistävän koulutuksen kehittämistä edelleen sekä sen täytäntöönpanoa ja sisällyttämistä koulutusjärjestelmiin kaikilla tasoilla epävirallisessa oppimisessa, arkioppimisessa ja virallisessa oppimisessa. Näihin toimenpiteisiin voi kuulua erityisesti seuraavaa:

| a) | Varmistetaan, että politiikka ja institutionaaliset, sääntely- ja toimintapuitteet tukevat kestävää kehitystä edistävää koulutusta, varsinkin, että






  — | kestävää kehitystä edistävästä koulutuksesta tulee kansalaisten henkilökohtaisen, yhteiskunnallisen ja ammatillisen kehityksen kehittämiseksi laadittujen kansallisten elinikäisten oppimisstrategioiden osatekijä, |
| --- | --- | --- |

a)

Varmistetaan, että politiikka ja institutionaaliset, sääntely- ja toimintapuitteet tukevat kestävää kehitystä edistävää koulutusta, varsinkin, että

—

kestävää kehitystä edistävästä koulutuksesta tulee kansalaisten henkilökohtaisen, yhteiskunnallisen ja ammatillisen kehityksen kehittämiseksi laadittujen kansallisten elinikäisten oppimisstrategioiden osatekijä,

| — | kestävää kehitystä edistävä koulutus sisällytetään tarvittaessa opetusohjelmiin, |
| --- | --- |

—

kestävää kehitystä edistävä koulutus sisällytetään tarvittaessa opetusohjelmiin,

| — | kestävyyden haasteisiin vastaamiseksi kehitetään ja pannaan täytäntöön tieteidenvälisiä ja oppiainerajat ylittäviä lähestymistapoja kaikilla koulutuksen tasoilla, |
| --- | --- |

—

kestävyyden haasteisiin vastaamiseksi kehitetään ja pannaan täytäntöön tieteidenvälisiä ja oppiainerajat ylittäviä lähestymistapoja kaikilla koulutuksen tasoilla,

| — | edistetään ja tuetaan aktiivisesti kokonaisvaltaista lähestymistapaa kestävää kehitystä edistävään koulutukseen mm. poistamalla esteitä oppilaitoksilta, jotka pyrkivät käyttämään voimavarojaan kestävällä tavalla. |
| --- | --- |

—

edistetään ja tuetaan aktiivisesti kokonaisvaltaista lähestymistapaa kestävää kehitystä edistävään koulutukseen mm. poistamalla esteitä oppilaitoksilta, jotka pyrkivät käyttämään voimavarojaan kestävällä tavalla.

| b) | Opettajille, kouluttajille, koulujen henkilökunnalle ja koulujen johtajille annetaan tarpeelliset tiedot ja valmiudet, jotta he pystyvät edistämään kestävää kehitystä edistävän koulutuksen taustalla olevia periaatteita ja sisällyttämään ne opetus- ja hallintokäytäntöihinsä varsinkin






  — | lisäämällä opettajien, kouluttajien ja koulujen johtajien keskuudessa kaikilla opetus- ja koulutustasoilla tietoisuutta kestävää kehitystä edistävän koulutuksen merkityksestä sekä niistä hyödyistä, joita saadaan käyttämällä tätä erityisen hyödyllistä välinettä edistettäessä oppiainerajat ylittäviä avaintaitoja, |
| --- | --- | --- |

b)

Opettajille, kouluttajille, koulujen henkilökunnalle ja koulujen johtajille annetaan tarpeelliset tiedot ja valmiudet, jotta he pystyvät edistämään kestävää kehitystä edistävän koulutuksen taustalla olevia periaatteita ja sisällyttämään ne opetus- ja hallintokäytäntöihinsä varsinkin

—

lisäämällä opettajien, kouluttajien ja koulujen johtajien keskuudessa kaikilla opetus- ja koulutustasoilla tietoisuutta kestävää kehitystä edistävän koulutuksen merkityksestä sekä niistä hyödyistä, joita saadaan käyttämällä tätä erityisen hyödyllistä välinettä edistettäessä oppiainerajat ylittäviä avaintaitoja,

| — | varmistamalla alku- ja täydennyskoulutuksella, että opettajilla ja kouluttajilla on riittävät valmiudet opettaa kestävää kehitystä edistävään koulutukseen liittyviä monimutkaisia aiheita, ja varustamalla heidät asianmukaisilla ja ajantasaisilla välineillä ja oppimateriaaleilla kestävää kehitystä edistävää koulutusta varten, |
| --- | --- |

—

varmistamalla alku- ja täydennyskoulutuksella, että opettajilla ja kouluttajilla on riittävät valmiudet opettaa kestävää kehitystä edistävään koulutukseen liittyviä monimutkaisia aiheita, ja varustamalla heidät asianmukaisilla ja ajantasaisilla välineillä ja oppimateriaaleilla kestävää kehitystä edistävää koulutusta varten,

| — | rohkaisemalla oppiainerajat ylittävää yhteistyötä saman oppilaitoksen opettajien välillä kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevien oppiainerajat ylittävien asioiden opettamisen ja oppimisen edistämiseksi, |
| --- | --- |

—

rohkaisemalla oppiainerajat ylittävää yhteistyötä saman oppilaitoksen opettajien välillä kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevien oppiainerajat ylittävien asioiden opettamisen ja oppimisen edistämiseksi,

| — | edistämällä verkottumista, mukaan lukien online-verkottumista, eri oppilaitosten opettajien kesken sen varmistamiseksi, että kestävää kehitystä edistävää koulutusta kehitetään jatkuvasti ja siitä vaihdetaan uusia ajatuksia, |
| --- | --- |

—

edistämällä verkottumista, mukaan lukien online-verkottumista, eri oppilaitosten opettajien kesken sen varmistamiseksi, että kestävää kehitystä edistävää koulutusta kehitetään jatkuvasti ja siitä vaihdetaan uusia ajatuksia,

| — | tukemalla yhteistyötä vanhempien, paikallisyhteisön ja kaikkien muiden asiaan liittyvien sidosryhmien kanssa sekä näiden ryhmien aiempaa aktiivisempaa osallistumista. |
| --- | --- |

—

tukemalla yhteistyötä vanhempien, paikallisyhteisön ja kaikkien muiden asiaan liittyvien sidosryhmien kanssa sekä näiden ryhmien aiempaa aktiivisempaa osallistumista.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA OMAN TOIMIVALTANSA PUITTEISSA:

Tukemaan kestävää kehitystä edistävää koulutusta ja edistämään näitä neuvoston päätelmiä:

| i) | jatkamalla kestävää kehitystä edistävää koulutusta sekä EU:n kestävän kehityksen strategian että Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä, |
| --- | --- |

i)

jatkamalla kestävää kehitystä edistävää koulutusta sekä EU:n kestävän kehityksen strategian että Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä,

| ii) | edistämällä kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tutkimusta ja tietoa siitä varsinkin aloilla, joilla on vähän kokemuksia tai näyttöä, kuten ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen aloilla, |
| --- | --- |

ii)

edistämällä kestävää kehitystä edistävän koulutuksen tutkimusta ja tietoa siitä varsinkin aloilla, joilla on vähän kokemuksia tai näyttöä, kuten ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen aloilla,

| iii) | edistämällä oppilaitosten välistä verkottumista kestävää kehitystä edistävän koulutuksen osalta, hyödyntämällä parhaalla mahdollisella tavalla olemassa olevia verkostoja ja tehostamalla kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevaa yhteistyötä kaikilla tasoilla luomalla kumppanuuksia mm. kannustamalla:






  — | kansallista ja rajatylittävää yhteistyötä koulujen kesken, |
| --- | --- | --- |

iii)

edistämällä oppilaitosten välistä verkottumista kestävää kehitystä edistävän koulutuksen osalta, hyödyntämällä parhaalla mahdollisella tavalla olemassa olevia verkostoja ja tehostamalla kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevaa yhteistyötä kaikilla tasoilla luomalla kumppanuuksia mm. kannustamalla:

—

kansallista ja rajatylittävää yhteistyötä koulujen kesken,

| — | kumppanuuksia oppilaitosten, yritysten ja/tai kansalaisjärjestöjen välillä, |
| --- | --- |

—

kumppanuuksia oppilaitosten, yritysten ja/tai kansalaisjärjestöjen välillä,

| — | kestävää kehitystä edistävää koulutusta tutkivien verkottumista, |
| --- | --- |

—

kestävää kehitystä edistävää koulutusta tutkivien verkottumista,

| iv) | tunnistamalla hyviä käytäntöjä www-sivuilla ”Knowledge System for Lifelong Learning (KSLLL)” olevasta kestävää kehitystä edistävän koulutuksen koosteesta ja rekisteröimällä niitä kyseisille sivuille (10), |
| --- | --- |

iv)

tunnistamalla hyviä käytäntöjä www-sivuilla ”Knowledge System for Lifelong Learning (KSLLL)” olevasta kestävää kehitystä edistävän koulutuksen koosteesta ja rekisteröimällä niitä kyseisille sivuille (10),

| v) | sisällyttämällä kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevat kysymykset elinikäisen oppimisen ohjelman ja muiden asiaankuuluvien nykyisten tai tulevien ohjelmien painopisteisiin, |
| --- | --- |

v)

sisällyttämällä kestävää kehitystä edistävää koulutusta koskevat kysymykset elinikäisen oppimisen ohjelman ja muiden asiaankuuluvien nykyisten tai tulevien ohjelmien painopisteisiin,

| vi) | hyödyntämällä parhaalla mahdollisella tavalla Euroopan vapaaehtoistyön teemavuotta 2011 tavoitteena keskittyä kestävää kehitystä edistävään koulutukseen ja oppilaitosten, yritysten ja kansalaisjärjestöjen välisiin kumppanuuksiin sekä parhaiden käytäntöjen näkyvyyden parantamiseen tällä alalla tehtävässä vapaaehtoistyössä, |
| --- | --- |

vi)

hyödyntämällä parhaalla mahdollisella tavalla Euroopan vapaaehtoistyön teemavuotta 2011 tavoitteena keskittyä kestävää kehitystä edistävään koulutukseen ja oppilaitosten, yritysten ja kansalaisjärjestöjen välisiin kumppanuuksiin sekä parhaiden käytäntöjen näkyvyyden parantamiseen tällä alalla tehtävässä vapaaehtoistyössä,

| vii) | harkitsemalla kestävää kehitystä edistävän koulutuksen sisällyttämistä koulutusta koskevien strategisten puitteiden (ET2020) seuraavan kierroksen painopisteisiin. |
| --- | --- |

vii)

harkitsemalla kestävää kehitystä edistävän koulutuksen sisällyttämistä koulutusta koskevien strategisten puitteiden (ET2020) seuraavan kierroksen painopisteisiin.

PYYTÄÄ KOMISSIOTA:

Myötävaikuttamaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiin tukea kestävää kehitystä edistävää koulutusta ja edistämään näitä neuvoston päätelmiä:

| i) | järjestämällä vertaisoppimistapahtumia kestävää kehitystä edistävän koulutuksen erityisistä näkökohdista, kuten opettajakoulutuksesta, kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta ja kumppanuksista kestävää kehitystä edistävää koulutusta varten, käsikirjan ja ohjeiden laatimiseksi oppilaitoksia ja opettajia varten, |
| --- | --- |

i)

järjestämällä vertaisoppimistapahtumia kestävää kehitystä edistävän koulutuksen erityisistä näkökohdista, kuten opettajakoulutuksesta, kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta ja kumppanuksista kestävää kehitystä edistävää koulutusta varten, käsikirjan ja ohjeiden laatimiseksi oppilaitoksia ja opettajia varten,

| ii) | tehostamalla yhteistyötä muiden kansainvälisten instituutioiden, erityisesti UNESCOn ja UNECEn, kanssa kestävää kehitystä edistävän koulutuksen alalla. |
| --- | --- |

ii)

tehostamalla yhteistyötä muiden kansainvälisten instituutioiden, erityisesti UNESCOn ja UNECEn, kanssa kestävää kehitystä edistävän koulutuksen alalla.

---

(1)  Eurooppa-neuvoston päätelmät, 15.–16. kesäkuuta 2001 (asiak. 200/01).

(2)  Asiak. 10917/06 ja 16818/09.

(3)  www.unesco.org/eu/esd

(4)  www.esd-world-conference-2009.org

(5)  EUVL L 394, 30.12.2006.

(6)  EUVL C 119, 28.5.2009.

(7)  Eurooppa-neuvoston päätelmät, 25.–26.3.2010 (EUCO 7/1/10 REV 1).

(8)  Cedefop: Skills for Green Jobs, Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2010.

(9)  Ks. Bonnin julistus, kohta 8 (http://www.esd-world-conference-2009.org/fileadmin/download/ESD2009_BonnDeclaration080409.pdf).

(10)  www.kslll.net

---

Euroopan komissio

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/15 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/15

---

Euron kurssi (1)

3. joulukuuta 2010

2010/C 327/06

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3246 |
| JPY | Japanin jeniä | 110,86 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4529 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,84800 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,1265 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,3143 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,0050 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,018 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 278,03 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7097 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9952 |
| RON | Romanian leuta | 4,3073 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,9813 |
| AUD | Australian dollaria | 1,3508 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3269 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,2846 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7519 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7315 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 503,92 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,1605 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,8262 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3775 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 924,57 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1698 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,062 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 41,4745 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,811 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2530 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,3389 |
| INR | Intian rupiaa | 59,7360 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3246

JPY

Japanin jeniä

110,86

DKK

Tanskan kruunua

7,4529

GBP

Englannin puntaa

0,84800

SEK

Ruotsin kruunua

9,1265

CHF

Sveitsin frangia

1,3143

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,0050

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,018

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

278,03

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7097

PLN

Puolan zlotya

3,9952

RON

Romanian leuta

4,3073

TRY

Turkin liiraa

1,9813

AUD

Australian dollaria

1,3508

CAD

Kanadan dollaria

1,3269

HKD

Hongkongin dollaria

10,2846

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7519

SGD

Singaporin dollaria

1,7315

KRW

Etelä-Korean wonia

1 503,92

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,1605

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,8262

HRK

Kroatian kunaa

7,3775

IDR

Indonesian rupiaa

11 924,57

MYR

Malesian ringgitiä

4,1698

PHP

Filippiinien pesoa

58,062

RUB

Venäjän ruplaa

41,4745

THB

Thaimaan bahtia

39,811

BRL

Brasilian realia

2,2530

MXN

Meksikon pesoa

16,3389

INR

Intian rupiaa

59,7360

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

JÄSENVALTIOIDEN TIEDOTTEET

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/16 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/16

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

2010/C 327/07

Yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 2.7.2010 |
| --- | --- |
| Kesto | 2.7.2010–31.12.2010 |
| Jäsenvaltio | Alankomaat |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | HKE/571214 |
| Laji | Kummeliturska (Merluccius merluccius) |
| Alue | VI ja VII; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | — |
| Viitenumero | — |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

2.7.2010

Kesto

2.7.2010–31.12.2010

Jäsenvaltio

Alankomaat

Kalakanta tai kalakantaryhmä

HKE/571214

Laji

Kummeliturska (Merluccius merluccius)

Alue

VI ja VII; EU:n ja kansainväliset vedet alueella Vb; kansainväliset vedet alueilla XII ja XIV

Kalastusalustyyppi/-tyypit

—

Viitenumero

—

Linkki jäsenvaltion päätökseen:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/17

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

2010/C 327/08

Yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 20.8.2010 |
| --- | --- |
| Kesto | 20.8.2010–31.12.2010 |
| Jäsenvaltio | Espanja |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | GFB/89- |
| Laji | Luikeroturskat (Phycis blennoides) |
| Alue | Yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan alueilla VIII ja IX |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | — |
| Viitenumero | 532287 |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

20.8.2010

Kesto

20.8.2010–31.12.2010

Jäsenvaltio

Espanja

Kalakanta tai kalakantaryhmä

GFB/89-

Laji

Luikeroturskat (Phycis blennoides)

Alue

Yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan alueilla VIII ja IX

Kalastusalustyyppi/-tyypit

—

Viitenumero

532287

Linkki jäsenvaltion päätökseen:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/18

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

2010/C 327/09

Yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 1.9.2010 |
| --- | --- |
| Kesto | 1.9.2010–31.12.2010 |
| Jäsenvaltio | Ranska |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | GHL/2A-C46 |
| Laji | Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides) |
| Alue | EU:n vedet alueilla IIa ja IV; EU:n ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | — |
| Viitenumero | 573093 |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

1.9.2010

Kesto

1.9.2010–31.12.2010

Jäsenvaltio

Ranska

Kalakanta tai kalakantaryhmä

GHL/2A-C46

Laji

Grönlanninpallas (Reinhardtius hippoglossoides)

Alue

EU:n vedet alueilla IIa ja IV; EU:n ja kansainväliset vedet alueilla Vb ja VI

Kalastusalustyyppi/-tyypit

—

Viitenumero

573093

Linkki jäsenvaltion päätökseen:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/19

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

2010/C 327/10

Yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 30.8.2010 |
| --- | --- |
| Kesto | 30.8.2010–31.12.2010 |
| Jäsenvaltio | Ruotsi |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | COD/2A3AX4 |
| Laji | Turska (Gadus morhua) |
| Alue | EU:n vedet alueilla IIa ja IV; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | — |
| Viitenumero | 541780 |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

30.8.2010

Kesto

30.8.2010–31.12.2010

Jäsenvaltio

Ruotsi

Kalakanta tai kalakantaryhmä

COD/2A3AX4

Laji

Turska (Gadus morhua)

Alue

EU:n vedet alueilla IIa ja IV; se alueen IIIa osa, joka ei kuulu Skagerrakiin ja Kattegatiin

Kalastusalustyyppi/-tyypit

—

Viitenumero

541780

Linkki jäsenvaltion päätökseen:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/20

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

2010/C 327/11

Yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 24.2.2010 |
| --- | --- |
| Kesto | 24.2.2010–31.12.2010 |
| Jäsenvaltio | Tanska |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | DGS/2AC4-C |
| Laji | Piikkihai (Squalus acanthias) |
| Alue | EU:n vedet alueilla II a ja IV |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | — |
| Viitenumero | 605704 |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

24.2.2010

Kesto

24.2.2010–31.12.2010

Jäsenvaltio

Tanska

Kalakanta tai kalakantaryhmä

DGS/2AC4-C

Laji

Piikkihai (Squalus acanthias)

Alue

EU:n vedet alueilla II a ja IV

Kalastusalustyyppi/-tyypit

—

Viitenumero

605704

Linkki jäsenvaltion päätökseen:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/21

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

2010/C 327/12

Yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 22.9.2010 |
| --- | --- |
| Kesto | 22.9.2010–31.12.2010 |
| Jäsenvaltio | Suomi |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. |
| Laji | Turska (Gadus morhua) |
| Alue | EY:n vedet osa-alueilla 22–24 |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | — |
| Viitenumero | 608986 |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

22.9.2010

Kesto

22.9.2010–31.12.2010

Jäsenvaltio

Suomi

Kalakanta tai kalakantaryhmä

COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.

Laji

Turska (Gadus morhua)

Alue

EY:n vedet osa-alueilla 22–24

Kalastusalustyyppi/-tyypit

—

Viitenumero

608986

Linkki jäsenvaltion päätökseen:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/22

---

Tiedot, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kalastuksen lopettamisesta

2010/C 327/13

Yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) 35 artiklan 3 kohdan mukaisesti on tehty päätös seuraavassa taulukossa määritellyn kalastuksen lopettamisesta:

| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika | 22.9.2010 |
| --- | --- |
| Kesto | 22.9.2010–31.12.2010 |
| Jäsenvaltio | Portugali |
| Kalakanta tai kalakantaryhmä | GFB/89- |
| Laji | Luikeroturskat (Phycis blennoides) |
| Alue | Yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan alueilla VIII ja IX |
| Kalastusalustyyppi/-tyypit | — |
| Viitenumero | 614287 |

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä ja kellonaika

22.9.2010

Kesto

22.9.2010–31.12.2010

Jäsenvaltio

Portugali

Kalakanta tai kalakantaryhmä

GFB/89-

Laji

Luikeroturskat (Phycis blennoides)

Alue

Yhteisön vedet ja vedet, jotka eivät kuulu kolmansien maiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan alueilla VIII ja IX

Kalastusalustyyppi/-tyypit

—

Viitenumero

614287

Linkki jäsenvaltion päätökseen:

http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/fishing_rules/tacs/index_en.htm

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

---

V Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 4.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 327/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 327/23

---

Ilmoitus Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan vinyyliasetaatin tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta

2010/C 327/14

Euroopan komissio, jäljempänä ’komissio’, on vastaanottanut polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (1), jäljempänä ’perusasetus’, 5 artiklan mukaisen valituksen, jossa väitetään, että Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan vinyyliasetaatin tuonti tapahtuu polkumyynnillä ja aiheuttaa tästä syystä merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle.

1.   Valitus

Valituksen teki 22. lokakuuta 2010 unionin tuottaja Ineos Oxide Ltd, jäljempänä ’valituksen tekijä’, jonka tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 25 prosenttia vinyyliasetaatin kokonaistuotannosta unionissa.

2.   Tutkimuksen kohteena oleva tuote

Tämän tutkimuksen kohteena oleva tuote on vinyyliasetaatti, jäljempänä ’tutkimuksen kohteena oleva tuote’.

3.   Polkumyyntiä koskeva väite
   (2)

Tuote, jota väitetään tuotavan polkumyynnillä, on Amerikan yhdysvalloista, jäljempänä ’asianomainen maa’, peräisin oleva tutkimuksen kohteena oleva tuote, joka nykyisin luokitellaan CN-koodiin 2915 32 00. Tämä CN-koodi on ainoastaan ohjeellinen.

Polkumyyntiä koskeva väite perustuu tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kotimarkkinahintojen ja kyseisen tuotteen unioniin suuntautuvaa vientiä varten tapahtuvassa myynnissä käytettyjen vientihintojen (noudettuna lähettäjältä -tasolla) väliseen vertailuun.

Tämän perusteella laskettu polkumyyntimarginaali on asianomaisen viejämaan osalta huomattava.

4.   Vahinkoa koskeva väite

Valituksen tekijä on esittänyt näyttöä siitä, että tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti asianomaisesta maasta on lisääntynyt kokonaisuudessaan sekä absoluuttisesti että markkinaosuudella mitattuna.

Valituksen tekijän esittämä alustava näyttö osoittaa, että tutkimuksen kohteena olevan tuontituotteen määrillä ja hinnoilla on muiden seurausten lisäksi ollut kielteinen vaikutus unionin tuotannonalan myymiin määriin ja sen markkinaosuuteen, mikä puolestaan on vaikuttanut erittäin kielteisesti unionin tuotannonalan kokonaistulokseen, taloudelliseen tilanteeseen ja työllisyystilanteeseen.

5.   Menettely

Komissio on neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan päättänyt, että valitus on unionin tuotannonalan tekemä tai sen puolesta tehty ja että on olemassa riittävä näyttö menettelyn aloittamiseksi, mistä syystä komissio panee vireille tutkimuksen perusasetuksen 5 artiklan nojalla.

Tutkimuksessa selvitetään, tuodaanko asianomaisesta maasta peräisin olevaa tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta polkumyynnillä ja onko kyseinen polkumyynti aiheuttanut vahinkoa unionin tuotannonalalle. Jos näin todetaan olevan, tutkimuksessa selvitetään, onko unionin edun mukaista ottaa käyttöön toimenpiteitä.

5.1   
  Menettely polkumyynnin määrittämiseksi

Asianomaisessa maassa toimivia tutkimuksen kohteena olevan tuotteen vientiä harjoittavia tuottajia (3) pyydetään osallistumaan komission tutkimukseen.

5.1.1   Vientiä harjoittavia tuottajia koskeva tutkimus

Saadakseen tutkimuksensa kannalta välttämättöminä pitämänsä asianomaisen maan vientiä harjoittavia tuottajia koskevat tiedot komissio lähettää tiedossa oleville asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille ja niiden järjestöille sekä kyseisen viejämaan viranomaisille kyselylomakkeet. Kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia ja niiden järjestöjä kehotetaan ilmoittautumaan ottamalla yhteyttä komissioon joko faksilla tai sähköpostitse viimeistään 15 päivän kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja pyytämään kyselylomakkeen, ellei toisin mainita.

Vientiä harjoittavien tuottajien ja niiden järjestöjen on palautettava täytetty kyselomake 37 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin mainita.

Täytetyssä kyselylomakkeessa annetaan tiedot muun muassa vientiä harjoittavien tuottajien yritysrakenteesta, tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä yritysten toiminnasta, tuotantokustannuksista, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myynnistä asianomaisen maan kotimarkkinoilla ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen myynnistä unioniin.

5.1.2   Etuyhteydettömiä tuojia koskeva tutkimus
   (4), (5)

Koska tämän menettelyn piiriin kuuluvien etuyhteydettömien tuojien määrä voi olla huomattava, komissio voi tutkimuksen saattamiseksi loppuun säädetyssä määräajassa rajata tutkittavien etuyhteydettömien tuojien määrän kohtuulliseksi valitsemalla otoksen (menettelyä kutsutaan ”otannaksi”). Otanta suoritetaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti.

Jotta komissio pystyy päättämään otannan tarpeellisuudesta ja voi tarvittaessa valita otoksen, kaikkia etuyhteydettömiä tuojia tai niiden edustajia pyydetään ilmoittautumaan komissiolle. Ellei toisin mainita, osapuolten on ilmoittauduttava 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja toimitettava komissiolle seuraavat tiedot yrityksestään tai yrityksistään:

| — | yrityksen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelin- ja faksinumero sekä yhteyshenkilön nimi, |
| --- | --- |

—

yrityksen nimi, osoite, sähköpostiosoite, puhelin- ja faksinumero sekä yhteyshenkilön nimi,

| — | tarkka kuvaus yrityksen toiminnasta tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta, |
| --- | --- |

—

tarkka kuvaus yrityksen toiminnasta tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta,

| — | kokonaisliikevaihto 1. lokakuuta 2009 ja 30. syyskuuta 2010 välisenä aikana, joka on asianomaisesta maasta peräisin olevan, tutkimuksen kohteena olevan tuodun tuotteen tutkimusajanjakso, |
| --- | --- |

—

kokonaisliikevaihto 1. lokakuuta 2009 ja 30. syyskuuta 2010 välisenä aikana, joka on asianomaisesta maasta peräisin olevan, tutkimuksen kohteena olevan tuodun tuotteen tutkimusajanjakso,

| — | tuonnin ja jälleenmyynnin määrä unionin markkinoilla tonneina ja arvo euroina 1. lokakuuta 2009 ja 30. syyskuuta 2010 välisenä aikana, |
| --- | --- |

—

tuonnin ja jälleenmyynnin määrä unionin markkinoilla tonneina ja arvo euroina 1. lokakuuta 2009 ja 30. syyskuuta 2010 välisenä aikana,

| — | kaikkien tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin osallistuneiden etuyhteydessä olevien yritysten (6) nimet ja tarkka kuvaus niiden toiminnasta, |
| --- | --- |

—

kaikkien tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantoon ja/tai myyntiin osallistuneiden etuyhteydessä olevien yritysten (6) nimet ja tarkka kuvaus niiden toiminnasta,

| — | muut asiaa koskevat tiedot, joista voi olla komissiolle hyötyä otoksen valinnassa. |
| --- | --- |

—

muut asiaa koskevat tiedot, joista voi olla komissiolle hyötyä otoksen valinnassa.

Toimittamalla edellä mainitut tiedot yritys antaa suostumuksensa siihen, että se voidaan valita otokseen. Jos yritys valitaan otokseen, sen edellytetään täyttävän kyselylomake ja suostuvan toimitiloissaan tehtävään tarkastuskäyntiin vastausten tarkastamiseksi, jäljempänä ’paikalla tehtävä tarkastus’. Jos yritys ilmoittaa, ettei se suostu mahdolliseen otokseen valintaan, sen katsotaan kieltäytyneen yhteistyöstä tutkimuksessa. Komissio tekee yhteistyöstä kieltäytyneitä tuojia koskevat päätelmänsä käytettävissään olevien tietojen perusteella, ja lopputulos voi olla osapuolen kannalta epäedullisempi kuin jos se olisi toiminut yhteistyössä.

Saadakseen etuyhteydettömiä tuojia koskevan otoksen valinnassa tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio voi lisäksi ottaa yhteyttä tiedossa oleviin tuojien järjestöihin.

Asianomaisten osapuolten, jotka haluavat toimittaa muita kuin edellä vaadittuja otoksen valintaan vaikuttavia tietoja, on tehtävä se 21 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin mainita.

Jos otos tarvitaan, tuojien valintaperusteena voidaan käyttää suurinta edustavaa unionissa myytyä määrää, joka voidaan kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa. Komissio ilmoittaa kaikille etuyhteydettömille tuojille ja tuojien järjestöille otokseen valituista yrityksistä.

Saadakseen tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot komissio lähettää otokseen valituille etuyhteydettömille tuojille ja tiedossa oleville tuojien järjestöille kyselylomakkeen. Kyseisten osapuolten on palautettava täytetty kyselylomake 37 päivän kuluessa otoksen valinnasta ilmoittamisen jälkeen, ellei toisin mainita. Kyselylomakkeella annetaan tietoa muun muassa yritysten rakenteesta, niiden toiminnasta tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta ja sekä kyseisen tuotteen myynnistä.

5.2   
  Menettely vahingon määrittämiseksi

Vahingolla tarkoitetaan unionin tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa, merkittävän vahingon uhkaa tai merkittävää viivästystä unionin tuotannonalan perustamisessa. Vahingon määrittäminen perustuu sitä tukevaan näyttöön, ja siihen kuuluu puolueeton tarkastelu, joka kohdistuu polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrään sekä sen vaikutukseen unionin markkinoiden hintoihin ja unionin tuotannonalaan. Jotta voidaan määrittää, onko unionin tuotannonalalle aiheutunut merkittävää vahinkoa, tutkimuksen kohteena olevan tuotteen unionissa toimivia tuottajia pyydetään osallistumaan komission tutkimukseen.

5.2.1   Unionin tuottajia koskeva tutkimus

Saadakseen tutkimuksessa tarvitsemansa unionin tuottajia koskevat tiedot komissio lähettää tiedossa oleville unionin tuottajille ja niiden järjestöille kyselylomakkeet. Kaikkia unionin tuottajia ja niiden järjestöjä kehotetaan ilmoittautumaan ottamalla välittömästi yhteyttä komissioon faksilla tai sähköpostitse, kuitenkin viimeistään 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ja pyytämään kyselylomakkeen, ellei toisin mainita.

Unionin tuottajien ja niiden järjestöjen on palautettava täytetty kyselomake 37 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin mainita. Kyselylomakkeella annetaan tiedot muun muassa yritysten rakenteesta, niiden taloudellisesta tilanteesta, tutkimuksen kohteena olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnasta sekä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuotantokustannuksista ja myynnistä.

5.3   
  Menettely unionin edun arvioimiseksi

Jos polkumyyntiä ja sen aiheuttamaa vahinkoa koskevat väitteet ovat perusteltuja, tehdään perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti päätös siitä, olisiko polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto unionin edun mukaista. Unionin tuottajia, tuojia ja niitä edustavia järjestöjä, käyttäjiä ja niitä edustavia järjestöjä sekä kuluttajia edustavia järjestöjä pyydetään ilmoittautumaan komissiolle 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin mainita. Voidakseen osallistua tutkimukseen kuluttajia edustavien järjestöjen on osoitettava saman määräajan kuluessa, että niiden toiminnan ja tutkimuksen kohteena olevan tuotteen välillä on objektiivisesti havaittava yhteys.

Edellä mainitun määräajan kuluessa ilmoittautuvat osapuolet voivat toimittaa komissiolle tietoja siitä, onko toimenpiteiden käyttöön ottaminen unionin edun mukaista, 37 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin mainita. Tiedot voidaan toimittaa joko vapaamuotoisesti tai täyttämällä komission laatima kyselylomake. Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti toimitetut tiedot otetaan huomioon ainoastaan, jos tietojen tueksi on niitä toimitettaessa esitetty tosiasioihin perustuva näyttö.

5.4   
  Muut kirjalliset huomautukset

Kaikkia asianomaisia osapuolia pyydetään esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä tässä ilmoituksessa annettujen ohjeiden mukaisesti. Nämä tiedot ja asiaa tukeva näyttö on toimitettava komissiolle 37 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, ellei toisin mainita.

5.5   
  Mahdollisuus tulla tutkimusta suorittavien komission yksiköiden kuulemaksi

Kaikki asianomaiset osapuolet voivat pyytää tulla tutkimusta suorittavien komission yksiköiden kuulemiksi. Kuulemista koskevat pyynnöt on esitettävä kirjallisesti, ja niissä on ilmoitettava pyynnön perustelut. Tutkimuksen alkuvaiheeseen liittyviä kysymyksiä koskevat kuulemispyynnöt on esitettävä 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Myöhemmät kuulemispyynnöt on esitettävä määräajoissa, jotka komissio vahvistaa osapuolten kanssa käymässään yhteydenpidossa.

5.6   
  Kirjallisia huomautuksia, kyselylomakkeiden palauttamista ja kirjeenvaihtoa koskeva menettely

Asianomaisten osapuolten on esitettävä kaikki huomautuksensa, myös otokseen valintaa varten toimitettavat tiedot, täytetyt kyselylomakkeet ja niiden päivitykset, kirjallisina sekä paperilla että sähköisessä muodossa, ja niissä on oltava asianomaisen osapuolen nimi, osoite, sähköpostiosoite sekä puhelin- ja faksinumero. Jos asianomainen osapuoli ei teknisistä syistä pysty toimittamaan huomautuksiaan ja pyyntöjään sähköisessä muodossa, sen on ilmoitettava siitä komissiolle välittömästi.

Kaikki asianomaisten osapuolten luottamuksellisina toimittamat kirjalliset huomautukset, mukaan luettuina tässä ilmoituksessa pyydetyt tiedot, kyselyvastaukset ja kirjeenvaihto, on varustettava merkinnällä ”Limited” (7).

Asianomaisten osapuolten, jotka toimittavat luottamuksellisia tietoja, on toimitettava niistä perusasetuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ei-luottamukselliset yhteenvedot, jotka varustetaan merkinnällä ”For inspection by interested parties” (asianomaisten tarkasteltaviksi). Näiden yhteenvetojen tulee olla riittävän yksityiskohtaiset, jotta luottamuksellisen tiedon sisällöstä olisi saatavissa riittävä käsitys. Jos asianomainen osapuoli ei liitä toimittamiinsa luottamuksellisiin tietoihin ei-luottamuksellista yhteenvetoa, jonka muoto ja laatu vastaavat vaatimuksia, kyseiset luottamukselliset tiedot voidaan jättää huomiotta.

Komission yhteystiedot:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 04/092 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 04/092

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

6.   Yhteistyöstä kieltäytyminen

Jos asianomainen osapuoli kieltäytyy antamasta tarvittavia tietoja tai ei toimita niitä määräajassa tai jos se huomattavasti vaikeuttaa tutkimusta, alustavat tai lopulliset päätelmät, jotka voivat olla myönteisiä tai kielteisiä, voidaan tehdä käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

Jos todetaan, että jokin asianomainen osapuoli on toimittanut vääriä tai harhaanjohtavia tietoja, näitä tietoja ei oteta huomioon ja niiden sijasta voidaan käyttää käytettävissä olevia tietoja.

Jos asianomainen osapuoli ei toimi yhteistyössä tai toimii vain osittain yhteistyössä ja tästä johtuen päätelmät tehdään käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti, lopputulos voi olla kyseisen osapuolen kannalta epäedullisempi kuin jos se olisi toiminut yhteistyössä.

7.   Kuulemismenettelystä vastaava neuvonantaja

Asianomaiset osapuolet voivat ottaa yhteyttä kuulemismenettelystä vastaavaan kauppapolitiikan pääosaston neuvonantajaan. Neuvonantaja on asianomaisten osapuolten ja tutkimuksen suorittavien komission yksiköiden välinen yhteyshenkilö. Neuvonantaja tarkastelee pyyntöjä tutustua asiakirjoihin, asiakirjojen luottamuksellisuutta koskevia kiistoja, määräaikojen pidentämispyyntöjä ja kolmansien osapuolten pyyntöjä tulla kuulluksi. Neuvonantaja voi järjestää yksittäisen asianomaisen osapuolen kuulemisen ja toimia sovittelijana sen varmistamiseksi, että asianomaisen osapuolen puolustautumisoikeus toteutuu täysimääräisesti.

Neuvonantajan kanssa järjestettävää kuulemista koskevat pyynnöt on esitettävä kirjallisesti, ja niissä on ilmoitettava pyynnön perustelut. Tutkimuksen alkuvaiheeseen liittyviä kysymyksiä koskevat kuulemispyynnöt on esitettävä 15 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Myöhemmät kuulemispyynnöt on esitettävä määräajoissa, jotka komissio vahvistaa osapuolten kanssa käymässään yhteydenpidossa.

Neuvonantaja järjestää myös tilaisuuksia osapuolten väliselle kuulemiselle, jossa voidaan tuoda esille vastakkaisia näkökantoja ja esittää niihin vastaväitteitä muun muassa polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja unionin etua koskevissa kysymyksissä. Tällainen kuuleminen järjestetään pääsääntöisesti viimeistään neljännen viikon lopussa alustavista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen.

Asianomaiset osapuolet saavat lisätietoja sekä tarkemmat yhteystiedot kuulemismenettelystä vastaavan neuvonantajan verkkosivuilta kauppapolitiikan pääosaston verkkosivustolla (http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/ho/index_en.htm).

8.   Tutkimuksen aikataulu

Tutkimus saatetaan päätökseen perusasetuksen 6 artiklan 9 kohdan mukaisesti 15 kuukauden kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Väliaikaiset toimenpiteet voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti viimeistään yhdeksän kuukauden kuluttua tämän ilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

9.   Henkilötietojen käsittely

Tässä tutkimuksessa kerättyjä henkilötietoja käsitellään yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001 (8) mukaisesti.

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  Polkumyynti tarkoittaa käytäntöä, jossa tiettyä tuotetta (”tarkasteltavana oleva tuote”) myydään vientiin hinnalla, joka alittaa sen ”normaaliarvon”. Normaaliarvoksi katsotaan yleensä ”samankaltaisesta” tuotteesta viejämaan kotimarkkinoilla veloitettava vertailukelpoinen hinta. Termi ”samankaltainen tuote” tarkoittaa tuotetta, joka on kaikissa suhteissa samanlainen kuin tarkasteltavana oleva tuote, tai jos sellaista ei ole, kyseistä tuotetta hyvin paljon muistuttava.

(3)  Vientiä harjoittavia tuottajia ovat asianomaisissa maissa toimivat yritykset, jotka tuottavat tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta ja vievät sitä unionin markkinoille joko suoraan tai kolmannen osapuolen välityksellä, mukaan lukien niihin etuyhteydessä olevat yritykset, jotka osallistuvat tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon, kotimarkkinamyyntiin tai vientiin. Viejät, jotka eivät osallistu tuotantoon, eivät yleensä ole oikeutettuja yksilölliseen tulliin.

(4)  Otokseen voidaan valita vain sellaisia tuojia, jotka eivät ole etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin. Vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien tuojien on täytettävä kyselylomakkeen liite 1 kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Etuyhteydessä oleva osapuoli määritellään alaviitteessä 6.

(5)  Etuyhteydettömien tuojien antamia tietoja voidaan käyttää polkumyynnin määrittämisen lisäksi myös muihin tähän tutkimukseen liittyviin tarkoituksiin.

(6)  Yhteisön tullikoodeksin soveltamista koskevan komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 143 artiklan mukaan henkilöiden katsotaan olevan etuyhteydessä keskenään ainoastaan, jos a) he ovat johtokunnan tai hallintoneuvoston jäseniä toistensa yrityksissä; b) he ovat oikeudelliselta asemaltaan liikekumppaneita; c) toinen on toisen palveluksessa; d) toinen suoraan tai välillisesti omistaa, valvoo tai pitää hallussaan vähintään viittä prosenttia toisen liikkeeseen lasketuista äänioikeutetuista osakkeista tai osuuksista; e) toinen valvoo toista suoraan tai välillisesti; f) kolmas osapuoli valvoo molempia suoraan tai välillisesti; g) he yhdessä valvovat kolmatta osapuolta suoraan tai välillisesti; tai h) he ovat saman perheen jäseniä. Henkilöitä pidetään saman perheen jäseninä ainoastaan, jos heidän suhteensa on jokin seuraavista: i) aviopuolisot, ii) vanhempi ja lapsi, iii) sisarukset (myös puolisisarukset), iv) isovanhempi ja lapsenlapsi, v) setä, eno tai täti ja sisaren tai veljen lapsi, vi) appivanhempi ja vävy tai miniä, vii) langokset, kälykset tai lanko ja käly. (EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1). Tässä yhteydessä ”henkilöllä” tarkoitetaan mitä tahansa luonnollista tai oikeushenkilöä.

(7)  Kyseinen asiakirja on neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51) 19 artiklassa ja vuoden 1994 GATT-sopimuksen VI artiklan soveltamisesta tehdyn WTO-sopimuksen (polkumyynnin vastainen sopimus) 6 artiklassa tarkoitettu luottamuksellinen asiakirja. Se on myös suojattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43) 4 artiklan nojalla.

(8)  EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1.

---