# Europos Sąjungos C 350/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.C_2010.350.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 350 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. gruodžio 22d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.C_2010.350.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 350

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. gruodžio 22d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 84-oji plenarinė sesija, 2010 m. balandžio 14 ir 15 d. |
| 2010/C 350/01 | Regionų komiteto rezoliucija dėl Regionų komiteto 2010 m. prioritetų, pagrįstų Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programa | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

84-oji plenarinė sesija, 2010 m. balandžio 14 ir 15 d.

2010/C 350/01

Regionų komiteto rezoliucija dėl Regionų komiteto 2010 m. prioritetų, pagrįstų Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programa

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

84-oji plenarinė sesija, 2010 m. balandžio 14 ir 15 d.

| 22.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 350/1

---

Regionų komiteto rezoliucija dėl Regionų komiteto 2010 m. prioritetų, pagrįstų Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programa (1)

POLITINIAI PRIORITETAI

Dabartinė ES institucinė ir politinė konjunktūra

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pažymi, kad 2010 metai, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir prasidėjus naujai Europos Komisijos bei Regionų komiteto kadencijai, yra svarbūs institucijų veiklai. Naujoji sutartis sudaro tinkamą Europos Sąjungos politinį ir institucinį pagrindą, tačiau dabartiniai iššūkiai tiek Europos, tiek visuotiniu lygmeniu parodė, jog politinė valia, vizijos ir debatai privalo kuo būti kuo skubiau paversti piliečiams apčiuopiamais rezultatais; |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad 2010 metai, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir prasidėjus naujai Europos Komisijos bei Regionų komiteto kadencijai, yra svarbūs institucijų veiklai. Naujoji sutartis sudaro tinkamą Europos Sąjungos politinį ir institucinį pagrindą, tačiau dabartiniai iššūkiai tiek Europos, tiek visuotiniu lygmeniu parodė, jog politinė valia, vizijos ir debatai privalo kuo būti kuo skubiau paversti piliečiams apčiuopiamais rezultatais;

| 2. | mano, jog dabartiniams iššūkiams būtina į tolimesnę ateitį orientuota politinė vizija, tvirtesnis Europos institucijų bendradarbiavimas, didesnė valstybių, regionų ir vietos lygmens atsakomybė už Europos politiką ir daugiapakopio valdymo principų pripažinimas; |
| --- | --- |

2.

mano, jog dabartiniams iššūkiams būtina į tolimesnę ateitį orientuota politinė vizija, tvirtesnis Europos institucijų bendradarbiavimas, didesnė valstybių, regionų ir vietos lygmens atsakomybė už Europos politiką ir daugiapakopio valdymo principų pripažinimas;

| 3. | pažymi, kad išaugęs Komiteto vaidmuo ES teisėkūros procese, suteikus jam naujas galias Lisabonos sutartimi, ypač subsidiarumo srityje, turėtų padėti geriau valdyti ES teisėkūros darbą ir padidinti jo efektyvumą; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad išaugęs Komiteto vaidmuo ES teisėkūros procese, suteikus jam naujas galias Lisabonos sutartimi, ypač subsidiarumo srityje, turėtų padėti geriau valdyti ES teisėkūros darbą ir padidinti jo efektyvumą;

| 4. | dar kartą patvirtina savo pasiryžimą glaudžiai bendradarbiauti su Europos Komisija, siekdamas užtikrinti, kad vietos ir regionų matmuo atsispindėtų rengiant ES teisės aktus, ypač padidinus vietos ir regionų vaidmenį vertinant teisės aktų poveikį; |
| --- | --- |

4.

dar kartą patvirtina savo pasiryžimą glaudžiai bendradarbiauti su Europos Komisija, siekdamas užtikrinti, kad vietos ir regionų matmuo atsispindėtų rengiant ES teisės aktus, ypač padidinus vietos ir regionų vaidmenį vertinant teisės aktų poveikį;

| 5. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisijos 2010 m. darbo programa yra daugiametė, taigi apie ją bus iš anksto daugiau žinoma, palengvės bendradarbiavimas ir tarpinstitucinis programų sudarymas bei bus galima efektyviai nustatyti strateginius tikslus; |
| --- | --- |

5.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisijos 2010 m. darbo programa yra daugiametė, taigi apie ją bus iš anksto daugiau žinoma, palengvės bendradarbiavimas ir tarpinstitucinis programų sudarymas bei bus galima efektyviai nustatyti strateginius tikslus;

| 6. | nerimauja dėl ekstremistinių partijų iškilimo ir mano, jog vienas pagrindinių šios problemos sprendimo būdų – skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms išteklių skurdo, nelygybės, diskriminacijos, tarpkultūrinių konfliktų ir tinkamo būsto stokos problemoms šalinti, o bendruomenėms, socialinėms įmonėms ir MVĮ skirti finansinių išteklių, kad būtų sukurta tvarios gerovės karta; |
| --- | --- |

6.

nerimauja dėl ekstremistinių partijų iškilimo ir mano, jog vienas pagrindinių šios problemos sprendimo būdų – skirti vietos ir regionų valdžios institucijoms išteklių skurdo, nelygybės, diskriminacijos, tarpkultūrinių konfliktų ir tinkamo būsto stokos problemoms šalinti, o bendruomenėms, socialinėms įmonėms ir MVĮ skirti finansinių išteklių, kad būtų sukurta tvarios gerovės karta;

| 7. | pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad reikia neatidėliotinai spręsti ES iškilusius socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius klausimus; dar kartą patvirtina savo siekį padėti sėkmingai įgyvendinti Komisijos prioritetinę veiksmų programą: ES išbristi iš dabartinės ekonomikos, finansų ir socialinės krizės ir pereiti prie socialiniu ir aplinkosauginiais požiūriais darnaus ūkio atgaivinimo, grindžiamo pirmiausia piliečių interesais, ir patvirtina, jog ES yra pasaulinės svarbos partnerė; dar kartą išreiškia norą padėti optimizuoti dabartinių ES politinių priemonių taikymą, t. y. supaprastinti teisės aktus ir sumažinti administracinę naštą. Šie uždaviniai sudaro svarbią Europos Komisijos strateginių prioritetų dalį; |
| --- | --- |

7.

pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad reikia neatidėliotinai spręsti ES iškilusius socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius klausimus; dar kartą patvirtina savo siekį padėti sėkmingai įgyvendinti Komisijos prioritetinę veiksmų programą: ES išbristi iš dabartinės ekonomikos, finansų ir socialinės krizės ir pereiti prie socialiniu ir aplinkosauginiais požiūriais darnaus ūkio atgaivinimo, grindžiamo pirmiausia piliečių interesais, ir patvirtina, jog ES yra pasaulinės svarbos partnerė; dar kartą išreiškia norą padėti optimizuoti dabartinių ES politinių priemonių taikymą, t. y. supaprastinti teisės aktus ir sumažinti administracinę naštą. Šie uždaviniai sudaro svarbią Europos Komisijos strateginių prioritetų dalį;

I.   Krizės padarinių šalinimas vadovaujantis socialinio teisingumo ir ekonominio bei aplinkos tvarumo principais

I.a
     
  Didelį susirūpinimą keliantis finansų, ekonomikos ir socialinės krizės poveikio regionams ir miestams mastas

| 8. | pažymi, kad nepaisant kai kurių pirmųjų atsigavimo požymių, Europos ekonomika ir toliau susiduria su nedidelės paklausos problema, o gyventojai labai neužtikrinti dėl savo darbo vietos. Poveikis miestams ir regionams yra nevienodas, o tai reiškia, kad atotrūkis tarp jų didėja. Tai verčia abejoti pačia socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos idėja Europos Sąjungoje, ir todėl būtinos veiksmingos priemonės sanglaudos politikos vaidmeniui sustiprinti; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad nepaisant kai kurių pirmųjų atsigavimo požymių, Europos ekonomika ir toliau susiduria su nedidelės paklausos problema, o gyventojai labai neužtikrinti dėl savo darbo vietos. Poveikis miestams ir regionams yra nevienodas, o tai reiškia, kad atotrūkis tarp jų didėja. Tai verčia abejoti pačia socialinės, ekonominės ir teritorinės sanglaudos idėja Europos Sąjungoje, ir todėl būtinos veiksmingos priemonės sanglaudos politikos vaidmeniui sustiprinti;

| 9. | mano, jog dar ne laikas atsisakyti Europos ekonomikos atgaivinimo plano, kuris padėjo sušvelninti krizės padarinius. Reikia parengti paramos priemonių nutraukimo strategiją, kuri leistų nustatyti pusiausvyrą tarp būtinos valstybių biudžetų kontrolės ir mokesčių mažinimo tol, kol paklausa privačiajame sektoriuje nėra pakankama ūkinei veiklai palaikyti. Paramos priemonių nutraukimo strategijoje pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas augimo kokybei ir, kur tinkama, turėtų būti taikomas ne tik BVP rodiklis; |
| --- | --- |

9.

mano, jog dar ne laikas atsisakyti Europos ekonomikos atgaivinimo plano, kuris padėjo sušvelninti krizės padarinius. Reikia parengti paramos priemonių nutraukimo strategiją, kuri leistų nustatyti pusiausvyrą tarp būtinos valstybių biudžetų kontrolės ir mokesčių mažinimo tol, kol paklausa privačiajame sektoriuje nėra pakankama ūkinei veiklai palaikyti. Paramos priemonių nutraukimo strategijoje pagrindinis dėmesys turėtų būti skiriamas augimo kokybei ir, kur tinkama, turėtų būti taikomas ne tik BVP rodiklis;

| 10. | yra įsitikinęs, kad didesnė sanglauda būtina ne tik dėl solidarumo, bet ir dėl pačių europiečių. Kadangi ES valstybių narių ekonominė tarpusavio priklausomybė yra labai didelė ir ji vis didėja, tai dėl nepakankamos paklausos ES vidaus rinkoje nukenčia tiek ekonomiškai stiprios, tiek silpnos ES valstybės; |
| --- | --- |

10.

yra įsitikinęs, kad didesnė sanglauda būtina ne tik dėl solidarumo, bet ir dėl pačių europiečių. Kadangi ES valstybių narių ekonominė tarpusavio priklausomybė yra labai didelė ir ji vis didėja, tai dėl nepakankamos paklausos ES vidaus rinkoje nukenčia tiek ekonomiškai stiprios, tiek silpnos ES valstybės;

| 11. | todėl mano, kad didesnis ekonominės politikos koordinavimas ES lygmeniu, kaip kad buvo pareikalauta 2010 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos, yra būtina prielaida ne tik krizei įveikti, finansų rinkų reguliavimui sustiprinti, spekuliacijai pažaboti ir valstybių biudžetams kontroliuoti, bet ir struktūrinėms reformoms įgyvendinti, kurios būtinos tvariam augimui užtikrinti; |
| --- | --- |

11.

todėl mano, kad didesnis ekonominės politikos koordinavimas ES lygmeniu, kaip kad buvo pareikalauta 2010 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos, yra būtina prielaida ne tik krizei įveikti, finansų rinkų reguliavimui sustiprinti, spekuliacijai pažaboti ir valstybių biudžetams kontroliuoti, bet ir struktūrinėms reformoms įgyvendinti, kurios būtinos tvariam augimui užtikrinti;

| 12. | pabrėžia, kad kovos su krize strategijos turėtų būti grindžiamos suderinta ir kompleksine politika, kurios formavime dalyvautų visų lygių vyriausybės bei būtų paisoma subsidiarumo bei proporcingumo principų; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad kovos su krize strategijos turėtų būti grindžiamos suderinta ir kompleksine politika, kurios formavime dalyvautų visų lygių vyriausybės bei būtų paisoma subsidiarumo bei proporcingumo principų;

| 13. | palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą atlikti tarpininko vaidmenį tariantis dėl strateginių iniciatyvų, skirtų finansų rinkų priežiūrai ir reguliavimui; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina Europos Komisijos įsipareigojimą atlikti tarpininko vaidmenį tariantis dėl strateginių iniciatyvų, skirtų finansų rinkų priežiūrai ir reguliavimui;

| 14. | yra įsitikinęs, jog apkritai iškilo pavojus globalios stabilios teisinės bazės, kuri padėtų atkurti teisės viršenybę kai kurių neteisėta praktika užsiimančių finansų rinkų dalyvių atžvilgiu, sukūrimui; |
| --- | --- |

14.

yra įsitikinęs, jog apkritai iškilo pavojus globalios stabilios teisinės bazės, kuri padėtų atkurti teisės viršenybę kai kurių neteisėta praktika užsiimančių finansų rinkų dalyvių atžvilgiu, sukūrimui;

I.b
     
  Europos Komisijos projektas „Europa 2020“ Regionų komiteto požiūriu

I.b.1
     
  Pranašumai ir trūkumai

| 15. | džiaugiasi, kad Europos Komisijos „Europa 2020“ projektas tenkina kai kuriuos pagrindinius ES mietų, vietos ir regionų reikalavimus. Šiame dokumente teigiama, kad: a) miestų, vietos ir regionų valdžios institucijos privalo būti nuolatiniai partneriai kuriant ir įgyvendinant naująją strategiją, b) reikėtų taip pat labiau įtraukti Regionų komitetą, c) ekonominis, socialinis ir aplinkos ramsčiai turėtų būti lygiaverčiai, d) strategija turėtų būti pakankamai lanksti, kad ją būtų galima priderinti prie skirtingos šalių pradinės padėties, ir kad e) ekonominio augimo privalumais galima būtų pasinaudoti visose Sąjungos dalyse ir taip sustiprinti teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

15.

džiaugiasi, kad Europos Komisijos „Europa 2020“ projektas tenkina kai kuriuos pagrindinius ES mietų, vietos ir regionų reikalavimus. Šiame dokumente teigiama, kad: a) miestų, vietos ir regionų valdžios institucijos privalo būti nuolatiniai partneriai kuriant ir įgyvendinant naująją strategiją, b) reikėtų taip pat labiau įtraukti Regionų komitetą, c) ekonominis, socialinis ir aplinkos ramsčiai turėtų būti lygiaverčiai, d) strategija turėtų būti pakankamai lanksti, kad ją būtų galima priderinti prie skirtingos šalių pradinės padėties, ir kad e) ekonominio augimo privalumais galima būtų pasinaudoti visose Sąjungos dalyse ir taip sustiprinti teritorinę sanglaudą;

| 16. | tačiau apgailestauja, kad Komisijos pasiūlyme neaptariami kiti svarbūs RK iškelti klausimai, būtent: a) kaip pasiekti, kad valstybių narių vyriausybės vykdytų naujosios strategijos pasižadėjimus, b) kokį vaidmenį turėtų vaidinti vietos ir regionų valdžios institucijos rengiant ir įgyvendinant siūlomas pavyzdines iniciatyvas, c) kokiais rodikliais turėtų būti papildytas BVP pažangai įvertinti ir kokiu būdu jie turėtų būti integruoti į naujosios strategijos valdymą; |
| --- | --- |

16.

tačiau apgailestauja, kad Komisijos pasiūlyme neaptariami kiti svarbūs RK iškelti klausimai, būtent: a) kaip pasiekti, kad valstybių narių vyriausybės vykdytų naujosios strategijos pasižadėjimus, b) kokį vaidmenį turėtų vaidinti vietos ir regionų valdžios institucijos rengiant ir įgyvendinant siūlomas pavyzdines iniciatyvas, c) kokiais rodikliais turėtų būti papildytas BVP pažangai įvertinti ir kokiu būdu jie turėtų būti integruoti į naujosios strategijos valdymą;

| 17. | pritaria ketinimui strategiją „Europa 2020“ sutelkti į mažesnį prioritetų skaičių ir sutinka, jog būtina ataskaitas, teikiamas dėl naujosios strategijos susieti su ataskaitomis dėl Stabilumo ir augimo pakto; tačiau patys instrumentai privalo likti atskiri bei turi būti išsaugotas ECB nepriklausomumas; |
| --- | --- |

17.

pritaria ketinimui strategiją „Europa 2020“ sutelkti į mažesnį prioritetų skaičių ir sutinka, jog būtina ataskaitas, teikiamas dėl naujosios strategijos susieti su ataskaitomis dėl Stabilumo ir augimo pakto; tačiau patys instrumentai privalo likti atskiri bei turi būti išsaugotas ECB nepriklausomumas;

| 18. | yra pasirengęs iškelti šiuos klausimus debatuose priimant galutinį sprendimą dėl naujosios ES strategijos ir tikisi, jog Europos Vadovų Taryba birželio posėdyje deramai atsižvelgs į Regionų Komiteto pasiūlymus, išsakytus ES regionų ir miestų vardu; |
| --- | --- |

18.

yra pasirengęs iškelti šiuos klausimus debatuose priimant galutinį sprendimą dėl naujosios ES strategijos ir tikisi, jog Europos Vadovų Taryba birželio posėdyje deramai atsižvelgs į Regionų Komiteto pasiūlymus, išsakytus ES regionų ir miestų vardu;

I.b.2
     
  Spartesnis pavyzdinių „Europa 2020“ iniciatyvų įgyvendinimas

| 19. | pritaria Europos Komisijos siekiui perkelti „Europa 2020“ strategiją į konkrečias pavyzdines iniciatyvas; pabrėžia, jog būtinos bendros ES ir valstybių narių bei vietos ir regionų valdžios institucijų pastangos. Šiuo tikslu ES turėtų ir toliau skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas taip pat siekti šių tikslų ilgalaikėmis plataus užmojo investicijomis į švietimą, mokymą, mokslinius tyrimus ir inovacijas; mano, kad aukštos kokybės viešųjų paslaugų, grindžiamų gera infrastuktūra, viešojo transporto tinklais ir investicijomis į energiją tausojančias technologijas, vystymui būtina atskira pavyzdinė iniciatyva; |
| --- | --- |

19.

pritaria Europos Komisijos siekiui perkelti „Europa 2020“ strategiją į konkrečias pavyzdines iniciatyvas; pabrėžia, jog būtinos bendros ES ir valstybių narių bei vietos ir regionų valdžios institucijų pastangos. Šiuo tikslu ES turėtų ir toliau skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas taip pat siekti šių tikslų ilgalaikėmis plataus užmojo investicijomis į švietimą, mokymą, mokslinius tyrimus ir inovacijas; mano, kad aukštos kokybės viešųjų paslaugų, grindžiamų gera infrastuktūra, viešojo transporto tinklais ir investicijomis į energiją tausojančias technologijas, vystymui būtina atskira pavyzdinė iniciatyva;

Skaitmeninė darbotvarkė

| 20. | nekantriai laukia naujosios „Europos skaitmeninės darbotvarkės“ ir pripažįsta jos daugeriopą svarbą mažai anglies dioksido išskiriančiam ūkiui, viešosioms paslaugoms ir gyvenimo kokybei; pabrėžia didžiulį skaitmeninės darbotvarkės potencialą socialinės integracijos srityje bei mažinant kaimo bei atokių vietovių izoliaciją; |
| --- | --- |

20.

nekantriai laukia naujosios „Europos skaitmeninės darbotvarkės“ ir pripažįsta jos daugeriopą svarbą mažai anglies dioksido išskiriančiam ūkiui, viešosioms paslaugoms ir gyvenimo kokybei; pabrėžia didžiulį skaitmeninės darbotvarkės potencialą socialinės integracijos srityje bei mažinant kaimo bei atokių vietovių izoliaciją;

Pramonės politika, moksliniai tyrimai ir inovacijos

| 21. | pabrėžia, jog kūrybingumas ir inovacijos yra lemiami augimo, investicijų ir darbo vietų kūrimo veiksniai ir todėl yra įsitikinęs, jog ilgalaikės investicijos į švietimą, profesinį rengimą ir perkvalifikavimą bei mokslinius tyrimus yra pagrindinis būdas ekonomikos vystymuisi palaikyti ir įveikti nedarbą; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, jog kūrybingumas ir inovacijos yra lemiami augimo, investicijų ir darbo vietų kūrimo veiksniai ir todėl yra įsitikinęs, jog ilgalaikės investicijos į švietimą, profesinį rengimą ir perkvalifikavimą bei mokslinius tyrimus yra pagrindinis būdas ekonomikos vystymuisi palaikyti ir įveikti nedarbą;

| 22. | pritaria, jog reikia parengti geresnio mokslinių tyrimų ir inovacijų derinimo su informacinėmis ir ryšių technologijomis bei atitinkamų organizacijų bendradarbiavimo strategiją; |
| --- | --- |

22.

pritaria, jog reikia parengti geresnio mokslinių tyrimų ir inovacijų derinimo su informacinėmis ir ryšių technologijomis bei atitinkamų organizacijų bendradarbiavimo strategiją;

| 23. | dar kartą patvirtina, jog tiki ES bendrosios mokslinių tyrimų programos, Struktūrinių fondų ir valstybės finansavimo sistemų sinergijos galimybe daryti įtaką investicijoms į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei žinioms imlių darbo vietų kūrimui vietos ir regionų lygiu; nustato prioritetą remti skirtingų finansavimo šaltinių (viešųjų ir privačių) bendradarbiavimą, siekiant skatinti pirmavimą inovacijų ir technologijų srityje; |
| --- | --- |

23.

dar kartą patvirtina, jog tiki ES bendrosios mokslinių tyrimų programos, Struktūrinių fondų ir valstybės finansavimo sistemų sinergijos galimybe daryti įtaką investicijoms į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą bei žinioms imlių darbo vietų kūrimui vietos ir regionų lygiu; nustato prioritetą remti skirtingų finansavimo šaltinių (viešųjų ir privačių) bendradarbiavimą, siekiant skatinti pirmavimą inovacijų ir technologijų srityje;

| 24. | pabrėžia būtinybę koordinuoti visų lygių vyriausybių veiksmus remiant MVĮ, kad būtų tvirtesnis fundamentaliųjų ir taikomųjų tyrimų ryšys; palankiai vertina priemones, numatytas Kūrybingumo ir inovacijų iniciatyvoms įgyvendinti ir remti, ypač skirtas aukštųjų mokyklų ir įmonių bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia būtinybę koordinuoti visų lygių vyriausybių veiksmus remiant MVĮ, kad būtų tvirtesnis fundamentaliųjų ir taikomųjų tyrimų ryšys; palankiai vertina priemones, numatytas Kūrybingumo ir inovacijų iniciatyvoms įgyvendinti ir remti, ypač skirtas aukštųjų mokyklų ir įmonių bendradarbiavimui;

Judus jaunimas

| 25. | tvirtai tiki, jog investicijos į jaunimą ypač per švietimą, profesinį rengimą ir savanorišką veiklą bei mainų programas, yra būtinos Europos Sąjungos tikslams pasiekti užimtumo, socialinės integracijos srityse bei formuojant Europos identitetą ir ugdant aktyvius piliečius; |
| --- | --- |

25.

tvirtai tiki, jog investicijos į jaunimą ypač per švietimą, profesinį rengimą ir savanorišką veiklą bei mainų programas, yra būtinos Europos Sąjungos tikslams pasiekti užimtumo, socialinės integracijos srityse bei formuojant Europos identitetą ir ugdant aktyvius piliečius;

| 26. | visapusiškai pritaria„Europa 2020“ strategijoje iškeltam tikslui sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių nuo dabartinių 15 proc. iki 10 proc.; |
| --- | --- |

26.

visapusiškai pritaria„Europa 2020“ strategijoje iškeltam tikslui sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių nuo dabartinių 15 proc. iki 10 proc.;

Nauji įgūdžiai ir darbo vietos

| 27. | reikalauja skirti ypatingą dėmesį kovai su nedarbu padedant regionų bei vietos valdžios institucijoms efektyviai pasinaudoti Europos socialinio fondo (ESF), Europos globalizacijos fondo (EGF) lėšomis bei visais kitais turimais ištekliais darbo vietoms kurti bei MVĮ ir aplinką tausojančioms naujovėms remti; |
| --- | --- |

27.

reikalauja skirti ypatingą dėmesį kovai su nedarbu padedant regionų bei vietos valdžios institucijoms efektyviai pasinaudoti Europos socialinio fondo (ESF), Europos globalizacijos fondo (EGF) lėšomis bei visais kitais turimais ištekliais darbo vietoms kurti bei MVĮ ir aplinką tausojančioms naujovėms remti;

| 28. | reikalauja sudaryti vienodas galimybes darbo požiūriu ir skirti ypatingą dėmesį galimam vyresnio amžiaus darbuotojų, kurie turi vertingų žinių ir patirties, indėliui į subalansuotą darbo aplinką, gaminių ir sistemų inovacijas; |
| --- | --- |

28.

reikalauja sudaryti vienodas galimybes darbo požiūriu ir skirti ypatingą dėmesį galimam vyresnio amžiaus darbuotojų, kurie turi vertingų žinių ir patirties, indėliui į subalansuotą darbo aplinką, gaminių ir sistemų inovacijas;

| 29. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą pateikti pasiūlymą dėl darbo laiko direktyvos keitimo; |
| --- | --- |

29.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą pateikti pasiūlymą dėl darbo laiko direktyvos keitimo;

Socialinė integracija

| 30. | pabrėžia, jog įgyvendinti socialinę integraciją reikia tiek į ypač pažeidžiamas grupes ar sritis orientuotomis priemonėmis, tiek apskritai remiant ekonomiką, skiriant daugiau dėmesio įsidarbinimo galimybėms, lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrai ir gyvybingam ūkiui; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, jog įgyvendinti socialinę integraciją reikia tiek į ypač pažeidžiamas grupes ar sritis orientuotomis priemonėmis, tiek apskritai remiant ekonomiką, skiriant daugiau dėmesio įsidarbinimo galimybėms, lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyrai ir gyvybingam ūkiui;

| 31. | pažymi, jog svarbu padidinti pastangas, kad europiečių, gyvenančių žemiau nacionalinės skurdo ribos, skaičius būtų sumažintas 25 proc., kaip numatyta „Europa 2020“ strategijoje; pabrėžia, jog neįmanoma įveikti skurdo ir socialinės atskirties, jei į šią kovą nebus įtraukti NVO socialiniai partneriai, vietos ir regionų valdžios institucijos ir organizacijos, dirbančios su skurdžiai gyvenančiais žmonėmis. Todėl RK labai palankiai vertina galimybes, kurias suteikia 2010 metai – Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai – atnaujinti įsipareigojimą siekti solidarumo, socialinio teisingumo ir didesnės socialinės aprėpties. |
| --- | --- |

31.

pažymi, jog svarbu padidinti pastangas, kad europiečių, gyvenančių žemiau nacionalinės skurdo ribos, skaičius būtų sumažintas 25 proc., kaip numatyta „Europa 2020“ strategijoje; pabrėžia, jog neįmanoma įveikti skurdo ir socialinės atskirties, jei į šią kovą nebus įtraukti NVO socialiniai partneriai, vietos ir regionų valdžios institucijos ir organizacijos, dirbančios su skurdžiai gyvenančiais žmonėmis. Todėl RK labai palankiai vertina galimybes, kurias suteikia 2010 metai – Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai – atnaujinti įsipareigojimą siekti solidarumo, socialinio teisingumo ir didesnės socialinės aprėpties.

Tausiai išteklius naudojanti Europa

| 32. | ypatingą dėmesį skirs ES tvaraus vystymosi strategijos stiprinimui remiantis naująja strategija „Europa 2020“. Suteiks paramą rengiant debatus, kaip pagerinti abiejų strategijų sinergiją ir kaip racionalizuoti šių dviejų strategijų įgyvendinimo ir stebėsenos procesus; |
| --- | --- |

32.

ypatingą dėmesį skirs ES tvaraus vystymosi strategijos stiprinimui remiantis naująja strategija „Europa 2020“. Suteiks paramą rengiant debatus, kaip pagerinti abiejų strategijų sinergiją ir kaip racionalizuoti šių dviejų strategijų įgyvendinimo ir stebėsenos procesus;

| 33. | įsipareigoja padėti rengti būsimą Septintąją aplinkosaugos veiksmų programą ir remti ES aplinkosaugos politiką, kuri skatina efektyvesnį gamtos išteklių eikvojimą, padeda sukurti ES piliečiams aukštos kokybės gyvenimo sąlygas ir paiso vietos ir regionų valdžios institucijų poreikių; |
| --- | --- |

33.

įsipareigoja padėti rengti būsimą Septintąją aplinkosaugos veiksmų programą ir remti ES aplinkosaugos politiką, kuri skatina efektyvesnį gamtos išteklių eikvojimą, padeda sukurti ES piliečiams aukštos kokybės gyvenimo sąlygas ir paiso vietos ir regionų valdžios institucijų poreikių;

| 34. | nekantriai laukiame efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano, kurį Komisija turėtų pateikti 2011 m. pradžioje ir remiame ES politiką, skatinančią taupyti energiją ir propaguojančią naujas bei atsinaujinančios energijos rūšis, pirmiausia atsižvelgiant į naująjį 2010–2014 m. Europos strateginį energetikos technologijų planą; mano, jog Sąjungos energetinis saugumas yra esminės svarbos ir todėl ypatingą dėmesį teikia energetikos tinklų sujungimui; |
| --- | --- |

34.

nekantriai laukiame efektyvaus energijos vartojimo veiksmų plano, kurį Komisija turėtų pateikti 2011 m. pradžioje ir remiame ES politiką, skatinančią taupyti energiją ir propaguojančią naujas bei atsinaujinančios energijos rūšis, pirmiausia atsižvelgiant į naująjį 2010–2014 m. Europos strateginį energetikos technologijų planą; mano, jog Sąjungos energetinis saugumas yra esminės svarbos ir todėl ypatingą dėmesį teikia energetikos tinklų sujungimui;

| 35. | atidžiai išnagrinės galiojančių su klimato kaita susijusių ES teisės aktų vietos ir regionų aspektus, ypač 2008 m. klimato kaitos ir energetikos paketo ir su juo susijusių papildomų teisės aktų įgyvendinimą. Šiuo tikslu taip pat išnagrinės tvaraus biomasės naudojimo ir perėjimo prie efektyvesnio energijos vartojimo, ypač būsto sektoriuje, klausimą; |
| --- | --- |

35.

atidžiai išnagrinės galiojančių su klimato kaita susijusių ES teisės aktų vietos ir regionų aspektus, ypač 2008 m. klimato kaitos ir energetikos paketo ir su juo susijusių papildomų teisės aktų įgyvendinimą. Šiuo tikslu taip pat išnagrinės tvaraus biomasės naudojimo ir perėjimo prie efektyvesnio energijos vartojimo, ypač būsto sektoriuje, klausimą;

| 36. | siūlo, glaudžiai bendradarbiaudamas su Europos Komisija, paspartinti Merų pakto iniciatyvą, kad strategijos „Europa 2020“ tikslai būtų įgyvendinti vietos ir regionų lygmeniu; todėl sieks Paktą išplėsti, įtraukiant į jo veiklą ir regionų lygmens veikėjus; |
| --- | --- |

36.

siūlo, glaudžiai bendradarbiaudamas su Europos Komisija, paspartinti Merų pakto iniciatyvą, kad strategijos „Europa 2020“ tikslai būtų įgyvendinti vietos ir regionų lygmeniu; todėl sieks Paktą išplėsti, įtraukiant į jo veiklą ir regionų lygmens veikėjus;

| 37. | siekia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos būtų pripažintas Europos ir nacionaliniu lygiu bei reikalauja, kad šis vaidmuo taip pat būtų pripažintas JT vykstančiose klimato kaitos derybose; |
| --- | --- |

37.

siekia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo švelninant klimato kaitą ir prisitaikant prie jos būtų pripažintas Europos ir nacionaliniu lygiu bei reikalauja, kad šis vaidmuo taip pat būtų pripažintas JT vykstančiose klimato kaitos derybose;

| 38. | kadangi regionų plėtojimui būtina tikslingiau panaudoti struktūrinius fondus investicijoms į energetiką, toliau ieškos būdų, užtikrinančių geresnį regioninių programų ir nacionalinių bei Europos gairių koordinavimą ir jų nuoseklumą; |
| --- | --- |

38.

kadangi regionų plėtojimui būtina tikslingiau panaudoti struktūrinius fondus investicijoms į energetiką, toliau ieškos būdų, užtikrinančių geresnį regioninių programų ir nacionalinių bei Europos gairių koordinavimą ir jų nuoseklumą;

| 39. | toliau tirs, kaip sustiprinti ekonominės ir klimato kaitos politikos sinergiją, ir šiuo tikslu ieškos būdų, kaip padidinti EIB vaidmenį finansuojant švarias technologijas, infrastruktūrą ir energetinį saugumą vietos ir regionų lygiu visoje ES; |
| --- | --- |

39.

toliau tirs, kaip sustiprinti ekonominės ir klimato kaitos politikos sinergiją, ir šiuo tikslu ieškos būdų, kaip padidinti EIB vaidmenį finansuojant švarias technologijas, infrastruktūrą ir energetinį saugumą vietos ir regionų lygiu visoje ES;

| 40. | visiškai pritaria, jog būtina išnaudoti visą IRT potencialą energijos efektyvumui didinti, ir todėl toliau dirbs kartu su Europos Komisija ir kitais suinteresuotais subjektais rengiant ir viešinant praktinį vadovą, kaip vietos ir regionų valdžios institucijoms kuo geriau pasinaudoti informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT) įgyvendinant savo klimato kaitos planus; |
| --- | --- |

40.

visiškai pritaria, jog būtina išnaudoti visą IRT potencialą energijos efektyvumui didinti, ir todėl toliau dirbs kartu su Europos Komisija ir kitais suinteresuotais subjektais rengiant ir viešinant praktinį vadovą, kaip vietos ir regionų valdžios institucijoms kuo geriau pasinaudoti informacinėmis ir ryšių technologijomis (IRT) įgyvendinant savo klimato kaitos planus;

| 41. | pakartoja, kad jūrų politikai būtinas kompleksinis, holistinis ir tarpsektorinis požiūris, pagrįstas jūrų erdviniu planavimu; be to pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos vaidina labai svarbų vaidmenį šioje politikoje, kadangi jos finansuoja kai kuriuos projektus ir gali geriausiai organizuoti darnų naudojimąsi jūra; todėl primena būtinybę supaprastinti Integruotos jūrų politikos finansavimo sistemą, kad visi su jūra susiję klausimai būtų finansuojami Europos pakrančių ir salų fondo lėšomis; |
| --- | --- |

41.

pakartoja, kad jūrų politikai būtinas kompleksinis, holistinis ir tarpsektorinis požiūris, pagrįstas jūrų erdviniu planavimu; be to pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos vaidina labai svarbų vaidmenį šioje politikoje, kadangi jos finansuoja kai kuriuos projektus ir gali geriausiai organizuoti darnų naudojimąsi jūra; todėl primena būtinybę supaprastinti Integruotos jūrų politikos finansavimo sistemą, kad visi su jūra susiję klausimai būtų finansuojami Europos pakrančių ir salų fondo lėšomis;

| 42. | pripažįsta, jog būtinas geresnis atskirų sektorių, susijusių su jūros naudojimu, politikos koordinavimas ir todėl reikalauja sukurti Europos jūrų platformą, kaip priemonę, galinčią padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms bei suinteresuotiesiems subjektams dalytis užduotimis ir keistis gerąją praktika; |
| --- | --- |

42.

pripažįsta, jog būtinas geresnis atskirų sektorių, susijusių su jūros naudojimu, politikos koordinavimas ir todėl reikalauja sukurti Europos jūrų platformą, kaip priemonę, galinčią padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms bei suinteresuotiesiems subjektams dalytis užduotimis ir keistis gerąją praktika;

| 43. | dalyvaus Bendrosios žuvininkystės politikos reformos procesuose ir tikisi įnešti savo indėlį, kai Komisija 2010 m. pateiks savo pasiūlymus dėl reformos, ir pažymi, jog svarbu užtikrinti, kad BŽP daugiausia dėmesio būtų skiriama žuvų išteklių išsaugojimui, kartu atsižvelgiant į ES priekrančių regionų ir nedidelių žuvininkystės įmonių poreikius; |
| --- | --- |

43.

dalyvaus Bendrosios žuvininkystės politikos reformos procesuose ir tikisi įnešti savo indėlį, kai Komisija 2010 m. pateiks savo pasiūlymus dėl reformos, ir pažymi, jog svarbu užtikrinti, kad BŽP daugiausia dėmesio būtų skiriama žuvų išteklių išsaugojimui, kartu atsižvelgiant į ES priekrančių regionų ir nedidelių žuvininkystės įmonių poreikius;

| 44. | įsipareigoja aktyviai dalyvauti svarstymuose dėl Bendrosios žemės ūkio politikos po 2013 m. ateities; prieštaraus bet kokiam mėginimui išardyti arba iš naujo nacionalizuoti BŽŪP; primygtinai rekomenduoja skatinti kaimo plėtros ir kitų sričių ES politikos, ypač sanglaudos politikos, sinergiją, kadangi įvairovės plėtojimas kaimo vietovėse kelia susirūpinimą ES 27 sanglaudos politikos požiūriu; |
| --- | --- |

44.

įsipareigoja aktyviai dalyvauti svarstymuose dėl Bendrosios žemės ūkio politikos po 2013 m. ateities; prieštaraus bet kokiam mėginimui išardyti arba iš naujo nacionalizuoti BŽŪP; primygtinai rekomenduoja skatinti kaimo plėtros ir kitų sričių ES politikos, ypač sanglaudos politikos, sinergiją, kadangi įvairovės plėtojimas kaimo vietovėse kelia susirūpinimą ES 27 sanglaudos politikos požiūriu;

| 45. | mano, jog naujoji BŽŪP po 2013 m. turėtų sudaryti kaimo vietovėms galimybę atremti tokius nūdienos iššūkius kaip, pvz., atotrūkis tarp regionų pajamų, ekonominės ir socialinės padėties, aukštas nedarbo lygis, susisiekimo problemos, technologijų prieinamumas, demografiniai pokyčiai ir gyventojų skaičiaus mažėjimas, laipsniškas kaimo vietovių erdvės praradimas ir kt.; |
| --- | --- |

45.

mano, jog naujoji BŽŪP po 2013 m. turėtų sudaryti kaimo vietovėms galimybę atremti tokius nūdienos iššūkius kaip, pvz., atotrūkis tarp regionų pajamų, ekonominės ir socialinės padėties, aukštas nedarbo lygis, susisiekimo problemos, technologijų prieinamumas, demografiniai pokyčiai ir gyventojų skaičiaus mažėjimas, laipsniškas kaimo vietovių erdvės praradimas ir kt.;

| 46. | apgailestauja, kad Komisija skiria nepakankamai dėmesio žemės ūkiui skirtoms paramos priemonėms krizės laikotarpiu; |
| --- | --- |

46.

apgailestauja, kad Komisija skiria nepakankamai dėmesio žemės ūkiui skirtoms paramos priemonėms krizės laikotarpiu;

| 47. | mano, jog klimato kaitą reikia įtraukti į žemės ūkio politiką, kad būtų sumažintas energijos vartojimas ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas, be kitų priemonių suteikiant ūkininkams tinkamas paskatas. Turėtų būti remiamos kompleksinės maisto strategijos, o regionai skatinami vystyti ir propaguoti vietinę produkciją, kai tokios strategijos padeda mažinti anglies pėdsaką; |
| --- | --- |

47.

mano, jog klimato kaitą reikia įtraukti į žemės ūkio politiką, kad būtų sumažintas energijos vartojimas ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas, be kitų priemonių suteikiant ūkininkams tinkamas paskatas. Turėtų būti remiamos kompleksinės maisto strategijos, o regionai skatinami vystyti ir propaguoti vietinę produkciją, kai tokios strategijos padeda mažinti anglies pėdsaką;

| 48. | mano, jog per didelė mažmeninės maisto prekybos ir gamybos rinkos galių koncentracija kenkia tiek ūkininkams, tiek vartotojams. ES turi spręsti visų rinkos galių pažeidimų maisto grandinėje atvejus, kad būtų užtikrintas sąžiningumas visų dalyvių atžvilgiu; |
| --- | --- |

48.

mano, jog per didelė mažmeninės maisto prekybos ir gamybos rinkos galių koncentracija kenkia tiek ūkininkams, tiek vartotojams. ES turi spręsti visų rinkos galių pažeidimų maisto grandinėje atvejus, kad būtų užtikrintas sąžiningumas visų dalyvių atžvilgiu;

| 49. | mano, jog kokybiškų maisto produktų gamyba yra ypač svarbi tvariam kaimo vystymuisi ir pasisako už abiejų priemonių (saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN)ir saugoma geografinė nuoroda (SGN)) tolesnį taikymą bei ragina Europos Komisiją ieškoti būtinų gamybos valdymo priemonių, skirtų tiek SGN, tiek SKVN. |
| --- | --- |

49.

mano, jog kokybiškų maisto produktų gamyba yra ypač svarbi tvariam kaimo vystymuisi ir pasisako už abiejų priemonių (saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN)ir saugoma geografinė nuoroda (SGN)) tolesnį taikymą bei ragina Europos Komisiją ieškoti būtinų gamybos valdymo priemonių, skirtų tiek SGN, tiek SKVN.

I.c
     
  Įvairių sričių Europos politikos derinimas

Transportas

| 50. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą suteikti naują postūmį TEN-T tinklui Europoje ir nekantriai laukia Komisijos pasiūlymo dėl peržiūrėtų TEN-T gairių po 2009 m. žaliosios knygos paskelbimo; reikalauja, kad būtų ne tik atsižvelgta į vietos ir regionų lygmeniui rūpimus klausimus, bet kad būtų derinamos vietos, regionų ir nacionalinės planavimo priemonės Europos mastu, kad būtų užtikrinta, jog transeuropiniai tinklai padėtų gerinti visų Europos regionų prieinamumą ir padidintų visos Europos transporto sistemos veiksmingumą ir tvarumą; |
| --- | --- |

50.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą suteikti naują postūmį TEN-T tinklui Europoje ir nekantriai laukia Komisijos pasiūlymo dėl peržiūrėtų TEN-T gairių po 2009 m. žaliosios knygos paskelbimo; reikalauja, kad būtų ne tik atsižvelgta į vietos ir regionų lygmeniui rūpimus klausimus, bet kad būtų derinamos vietos, regionų ir nacionalinės planavimo priemonės Europos mastu, kad būtų užtikrinta, jog transeuropiniai tinklai padėtų gerinti visų Europos regionų prieinamumą ir padidintų visos Europos transporto sistemos veiksmingumą ir tvarumą;

| 51. | dar kartą patvirtina remiąs Komisijos politikos tikslus siekti geriau integruotos, saugios ir patikimos, technologijomis grindžiamos ir tvarios Europos transporto sistemos; nekantriai laukia 2010 m. Transporto baltosios knygos paskelbimo, kurioje bus numatyta Europos transporto politikos darbotvarkė 2010 –2020 m. laikotarpiui; |
| --- | --- |

51.

dar kartą patvirtina remiąs Komisijos politikos tikslus siekti geriau integruotos, saugios ir patikimos, technologijomis grindžiamos ir tvarios Europos transporto sistemos; nekantriai laukia 2010 m. Transporto baltosios knygos paskelbimo, kurioje bus numatyta Europos transporto politikos darbotvarkė 2010 –2020 m. laikotarpiui;

| 52. | reikalauja imtis atitinkamo tolesnio darbo, susijusio su judumo mieste veiksmų planu, atsižvelgiant į subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

52.

reikalauja imtis atitinkamo tolesnio darbo, susijusio su judumo mieste veiksmų planu, atsižvelgiant į subsidiarumo principą;

II.   Darbotvarkė, kurioje didžiausias dėmesys skiriamas piliečiams

II.a
     
  Sanglaudos politika

| 53. | apgailestauja, kad būsimai Komisijai skirtų politinių gairių prioritetai nepakankamai atspindi sanglaudos politikos svarbą, nepaisant šios politikos srities finansinio ir politinio svorio ir jos indėlio į ES ekonomikos vystymą ir socialinio modelio stiprinimą; reikalauja tvirtų ir ambicingų įsipareigojimų šios politikos atžvilgiu persvarstant ES biudžetą, vengiant bet kokio renacionalizavimo, kad šiai svarbiai politikai skirtos lėšos leistų įgyvendinti jos pagrindinį tikslą – sumažinti ekonominio ir socialinio išsivystymo atotrūkį tarp menkiausiai išsivysčiusių ES regionų ir likusios ES ir užtikrinti darnų visų ES teritorijų vystymąsi, kad visi ES piliečiai – nesvarbu, kur jie gyventų – turėtų vienodas sąlygas pasinaudoti Europos integracijos teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

53.

apgailestauja, kad būsimai Komisijai skirtų politinių gairių prioritetai nepakankamai atspindi sanglaudos politikos svarbą, nepaisant šios politikos srities finansinio ir politinio svorio ir jos indėlio į ES ekonomikos vystymą ir socialinio modelio stiprinimą; reikalauja tvirtų ir ambicingų įsipareigojimų šios politikos atžvilgiu persvarstant ES biudžetą, vengiant bet kokio renacionalizavimo, kad šiai svarbiai politikai skirtos lėšos leistų įgyvendinti jos pagrindinį tikslą – sumažinti ekonominio ir socialinio išsivystymo atotrūkį tarp menkiausiai išsivysčiusių ES regionų ir likusios ES ir užtikrinti darnų visų ES teritorijų vystymąsi, kad visi ES piliečiai – nesvarbu, kur jie gyventų – turėtų vienodas sąlygas pasinaudoti Europos integracijos teikiamomis galimybėmis;

| 54. | pabrėžia būtinybę sanglaudos politiką pripažinti atskira vystymosi politika, o ne atskirų sektorių politikos visuma. Be abejonės, sanglaudos politika turėtų prisidėti ir prisidės prie „Europa 2020“ strategijos tikslų, nes šios politikos paskirtis – padėti išnaudoti labai skirtingas visų regionų vystymosi galimybes ir tai daryti pakankamai lanksčiai, prisitaikant prie daugybės skirtingų iššūkių ir aplinkybių skirtingose teritorijose; mano, kad prieš atnaujinant su šia nauja strategija susijusią veiklą, būtina atlikti struktūrinių fondų tikslinio lėšų skyrimo 2007–2013 m. laikotarpiu analizę; laikosi nuomonės, kad šiuo požiūriu sanglaudos politika yra įteisinta Sutartimi ir negali būti laikoma tik Europos strategijų finansiniu instrumentu; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia būtinybę sanglaudos politiką pripažinti atskira vystymosi politika, o ne atskirų sektorių politikos visuma. Be abejonės, sanglaudos politika turėtų prisidėti ir prisidės prie „Europa 2020“ strategijos tikslų, nes šios politikos paskirtis – padėti išnaudoti labai skirtingas visų regionų vystymosi galimybes ir tai daryti pakankamai lanksčiai, prisitaikant prie daugybės skirtingų iššūkių ir aplinkybių skirtingose teritorijose; mano, kad prieš atnaujinant su šia nauja strategija susijusią veiklą, būtina atlikti struktūrinių fondų tikslinio lėšų skyrimo 2007–2013 m. laikotarpiu analizę; laikosi nuomonės, kad šiuo požiūriu sanglaudos politika yra įteisinta Sutartimi ir negali būti laikoma tik Europos strategijų finansiniu instrumentu;

| 55. | pabrėžia būtinybę įgyvendinti teritorinės sanglaudos principą, kuris įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tapo vienu Europos Sąjungos politinių tikslų ir nauju regioninės politikos matmeniu; primena, kad visų sričių politika turėtų prisidėti prie šio tikslo ir reikalauja, kad Komisija, prieš pateikdama pasiūlymus dėl teisės aktų, sistemingai įtrauktų Komitetą į poveikio teritorijoms vertinimus; šiomis aplinkybėmis dar kartą ragina Komisiją pateikti baltąją knygą dėl teritorinės sanglaudos; |
| --- | --- |

55.

pabrėžia būtinybę įgyvendinti teritorinės sanglaudos principą, kuris įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tapo vienu Europos Sąjungos politinių tikslų ir nauju regioninės politikos matmeniu; primena, kad visų sričių politika turėtų prisidėti prie šio tikslo ir reikalauja, kad Komisija, prieš pateikdama pasiūlymus dėl teisės aktų, sistemingai įtrauktų Komitetą į poveikio teritorijoms vertinimus; šiomis aplinkybėmis dar kartą ragina Komisiją pateikti baltąją knygą dėl teritorinės sanglaudos;

| 56. | pabrėžia, kad teritorinis bendradarbiavimas yra esminis veiksnys teritorinės sanglaudos tikslui įgyvendinti; todėl primena, kad naujoji teisinė priemonė, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG) atveria dideles galimybes pagerinti piliečių gyvenimo kokybę, vietos ir regionų valdžios institucijų konkurencingumą ir padidinti sanglaudą pasienio teritorijose. 2010 m. RK parengs nuomonę savo iniciatyva, kurioje įvertins ETBG iki šiol ir pateiks su būsimu ETBG reglamento peržiūrėjimu susijusias priemones jų veiklai pagerinti; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad teritorinis bendradarbiavimas yra esminis veiksnys teritorinės sanglaudos tikslui įgyvendinti; todėl primena, kad naujoji teisinė priemonė, Europos teritorinio bendradarbiavimo grupė (ETBG) atveria dideles galimybes pagerinti piliečių gyvenimo kokybę, vietos ir regionų valdžios institucijų konkurencingumą ir padidinti sanglaudą pasienio teritorijose. 2010 m. RK parengs nuomonę savo iniciatyva, kurioje įvertins ETBG iki šiol ir pateiks su būsimu ETBG reglamento peržiūrėjimu susijusias priemones jų veiklai pagerinti;

| 57. | teritorinio bendradarbiavimo ir Europos politikos įgyvendinimo vietos ir regionų lygmeniu srityje makroregionai įgyja vis didesnį vaidmenį. Todėl Regionų komitetas siūlo Komisijai parengti žaliąją knygą dėl makroregionų vaidmens ir paskirties. |
| --- | --- |

57.

teritorinio bendradarbiavimo ir Europos politikos įgyvendinimo vietos ir regionų lygmeniu srityje makroregionai įgyja vis didesnį vaidmenį. Todėl Regionų komitetas siūlo Komisijai parengti žaliąją knygą dėl makroregionų vaidmens ir paskirties.

II.b
     
  Visuomenės sveikata ir vartotojų apsauga

| 58. | mano, kad ES struktūriniai fondai turėtų būti vis daugiau ir daugiau naudojami sveikatos priežiūros skirtumams visoje Europoje mažinti. Kad būtų užtikrintas didesnis struktūrinių fondų veiksmingumas sprendžiant su sveikatos priežiūros skirtumais susijusius klausimus, RK palankiai vertintų „sveiko gyvenimo rodiklius“ arba kitas koncepcijas, pripažįstančias sveiko gyvenimo svarbą; |
| --- | --- |

58.

mano, kad ES struktūriniai fondai turėtų būti vis daugiau ir daugiau naudojami sveikatos priežiūros skirtumams visoje Europoje mažinti. Kad būtų užtikrintas didesnis struktūrinių fondų veiksmingumas sprendžiant su sveikatos priežiūros skirtumais susijusius klausimus, RK palankiai vertintų „sveiko gyvenimo rodiklius“ arba kitas koncepcijas, pripažįstančias sveiko gyvenimo svarbą;

| 59. | prašo Europos Komisijos peržiūrėti pasiūlymą dėl vaistų, kad būtų užtikrinta aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga. Šios politikos svarbiausias tikslas turėtų būti parodyti naujo vaisto pranašumus, palyginti su esamais vaistais. Taip pat primena poreikį sustiprinti bendradarbiavimą su vietos ir regionų farmakologinio budrumo tinklais; |
| --- | --- |

59.

prašo Europos Komisijos peržiūrėti pasiūlymą dėl vaistų, kad būtų užtikrinta aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga. Šios politikos svarbiausias tikslas turėtų būti parodyti naujo vaisto pranašumus, palyginti su esamais vaistais. Taip pat primena poreikį sustiprinti bendradarbiavimą su vietos ir regionų farmakologinio budrumo tinklais;

| 60. | prašo Europos Komisijos prisidėti prie vartotojų apsaugos stiprinimo skatinant kolektyvinių ieškinių teikimą ir remia Komisijos iniciatyvą stiprinti veiksmingą vartotojų apsaugos taisyklių įgyvendinimą; vis dėlto pagal JAV pavyzdį teiktini kolektyviniai ieškiniai ir visiškas vartotojų apsaugos nuostatų suderinimas – pernelyg drąsios iniciatyvos ir todėl nepriimtinos. |
| --- | --- |

60.

prašo Europos Komisijos prisidėti prie vartotojų apsaugos stiprinimo skatinant kolektyvinių ieškinių teikimą ir remia Komisijos iniciatyvą stiprinti veiksmingą vartotojų apsaugos taisyklių įgyvendinimą; vis dėlto pagal JAV pavyzdį teiktini kolektyviniai ieškiniai ir visiškas vartotojų apsaugos nuostatų suderinimas – pernelyg drąsios iniciatyvos ir todėl nepriimtinos.

II.c
     
  Visuotinės svarbos paslaugos ir konkurencija

| 61. | dar kartą pabrėžia pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį teikiant visuotinės svarbos paslaugas; šiuo požiūriu pažymi, jog Komisijos pirmininkas yra įsipareigojęs parengti komunikatą dėl kokybiškos visuotinės svarbos paslaugų teisinės bazės. |
| --- | --- |

61.

dar kartą pabrėžia pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį teikiant visuotinės svarbos paslaugas; šiuo požiūriu pažymi, jog Komisijos pirmininkas yra įsipareigojęs parengti komunikatą dėl kokybiškos visuotinės svarbos paslaugų teisinės bazės.

II.d
     
  Laisvė, saugumas ir teisingumas

| 62. | dar kartą patvirtina dėsiąs pastangas, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų sudarytos galimybės dalyvauti tolesniame laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės vystyme, visų pirma įgyvendinant Stokholmo programą, už kurios įgyvendinimą atsako vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

62.

dar kartą patvirtina dėsiąs pastangas, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų sudarytos galimybės dalyvauti tolesniame laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės vystyme, visų pirma įgyvendinant Stokholmo programą, už kurios įgyvendinimą atsako vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 63. | remia siekį laikytis nuoseklaus požiūrio į integracijos priemones ir sukurti bendrą Europos prieglobsčio erdvę; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą padidinti Europos Sąjungos pastangas sprendžiant neteisėtos imigracijos problemą ir siūlo ypač atkreipti dėmesį į sienos valdymą, kuris yra ypač svarbus daugeliui vietos ir regionų valdžios institucijų Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

63.

remia siekį laikytis nuoseklaus požiūrio į integracijos priemones ir sukurti bendrą Europos prieglobsčio erdvę; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą padidinti Europos Sąjungos pastangas sprendžiant neteisėtos imigracijos problemą ir siūlo ypač atkreipti dėmesį į sienos valdymą, kuris yra ypač svarbus daugeliui vietos ir regionų valdžios institucijų Europos Sąjungoje;

| 64. | dar kartą pabrėžia, kaip svarbu saugoti ir propaguoti pagrindines teises ir laisves kovojant su terorizmu ir smurtiniu radikalėjimu, taip pat akcentuoja, kad vietos ir regionų valdžiai šiuo atveju tenka svarbus vaidmuo; |
| --- | --- |

64.

dar kartą pabrėžia, kaip svarbu saugoti ir propaguoti pagrindines teises ir laisves kovojant su terorizmu ir smurtiniu radikalėjimu, taip pat akcentuoja, kad vietos ir regionų valdžiai šiuo atveju tenka svarbus vaidmuo;

| 65. | pripažįsta piliečių iniciatyvą, pagrįstą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 24 straipsniu, svarbia nauja demokratinių jėgų sutelkimo priemone Europos procese ir įsipareigoja aktyviai stebėti, kaip yra įgyvendinama ši priemonė, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų užtikrinta galimybė visapusiškai dalyvauti realizuojant savo potencialą. |
| --- | --- |

65.

pripažįsta piliečių iniciatyvą, pagrįstą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 24 straipsniu, svarbia nauja demokratinių jėgų sutelkimo priemone Europos procese ir įsipareigoja aktyviai stebėti, kaip yra įgyvendinama ši priemonė, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų užtikrinta galimybė visapusiškai dalyvauti realizuojant savo potencialą.

II.e
     
  Civilinė sauga

| 66. | pabrėžia, kad ES savo prioritetu turi laikyti veiksmingos pagalbos teikimą ne kartą nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms vietos ir regionų valdžios institucijoms, kai jos rengia ir įgyvendina savo prevencijos priemones. Be to, jis atkreipia dėmesį į tai, kad VRVI dažnai pakanka reikalingų praktinių žinių, tačiau galbūt nebus lėšų prevencijos priemonėms finansuoti; pritaria Europos Komisijos įsipareigojimui konkrečiai įgyvendinti Lisabonos sutartyje numatytą solidarumo sąlygą, sukuriant ES naujas greito reagavimo pajėgų priemones, tačiau apgailestauja, kad pristatydama žaliąją knygą Komisija gali bereikalingai užvilkinti šių naujų priemonių patvirtinimą. Šiuo metu pritaria Europos Parlamento raginimui pataisyti ES solidarumo fondo reglamentą, kad dėl stichinių nelaimių kilusios problemos būtų sprendžiamos lanksčiau ir veiksmingiau; |
| --- | --- |

66.

pabrėžia, kad ES savo prioritetu turi laikyti veiksmingos pagalbos teikimą ne kartą nuo stichinių nelaimių nukentėjusioms vietos ir regionų valdžios institucijoms, kai jos rengia ir įgyvendina savo prevencijos priemones. Be to, jis atkreipia dėmesį į tai, kad VRVI dažnai pakanka reikalingų praktinių žinių, tačiau galbūt nebus lėšų prevencijos priemonėms finansuoti; pritaria Europos Komisijos įsipareigojimui konkrečiai įgyvendinti Lisabonos sutartyje numatytą solidarumo sąlygą, sukuriant ES naujas greito reagavimo pajėgų priemones, tačiau apgailestauja, kad pristatydama žaliąją knygą Komisija gali bereikalingai užvilkinti šių naujų priemonių patvirtinimą. Šiuo metu pritaria Europos Parlamento raginimui pataisyti ES solidarumo fondo reglamentą, kad dėl stichinių nelaimių kilusios problemos būtų sprendžiamos lanksčiau ir veiksmingiau;

II.f
     
  Biologinė įvairovė

| 67. | 2010 metais ypatingą dėmesį skirs Jungtinių Tautų tarptautiniams biologinės įvairovės metams ir ES bei tarptautinių biologinės įvairovės tikslų 2020 m. parengimui; ragina pirmiausia į ES biologinės įvairovės politikos rinkinį 2020 m. įtraukti naujas veiksmingas priemones, kad biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo tikslai būtų geriau įtraukti į ES transporto, kaimo plėtros, energetikos, žemės ūkio, jūrų ir turizmo politiką; prašo vietos ir regionų valdžios institucijų aktyviau dalyvauti rengiant politiką ir ją įgyvendinant. Be to, pritaria, kad tarptautinėje strategijoje, dėl kurios bus sprendžiama 2010 m. vyksiančioje 10-ojoje konferencijoje (COP 10), skirtoje Biologinės įvairovės konvencijai, aiškiai nurodyti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos vaidina svarbų vaidmenį sprendžiant biologinės įvairovės nykimo problemą. |
| --- | --- |

67.

2010 metais ypatingą dėmesį skirs Jungtinių Tautų tarptautiniams biologinės įvairovės metams ir ES bei tarptautinių biologinės įvairovės tikslų 2020 m. parengimui; ragina pirmiausia į ES biologinės įvairovės politikos rinkinį 2020 m. įtraukti naujas veiksmingas priemones, kad biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo tikslai būtų geriau įtraukti į ES transporto, kaimo plėtros, energetikos, žemės ūkio, jūrų ir turizmo politiką; prašo vietos ir regionų valdžios institucijų aktyviau dalyvauti rengiant politiką ir ją įgyvendinant. Be to, pritaria, kad tarptautinėje strategijoje, dėl kurios bus sprendžiama 2010 m. vyksiančioje 10-ojoje konferencijoje (COP 10), skirtoje Biologinės įvairovės konvencijai, aiškiai nurodyti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos vaidina svarbų vaidmenį sprendžiant biologinės įvairovės nykimo problemą.

II.g
     
  Kultūra

| 68. | palankiai vertina neseniai pateiktą Europos Komisijos pasiūlymą sukurti Europinio paveldo ženklą ir primena Komisijai, kad Regionų komiteto nariai skatina propaguoti ir saugoti Europos kultūrų ir kalbų paveldą; |
| --- | --- |

68.

palankiai vertina neseniai pateiktą Europos Komisijos pasiūlymą sukurti Europinio paveldo ženklą ir primena Komisijai, kad Regionų komiteto nariai skatina propaguoti ir saugoti Europos kultūrų ir kalbų paveldą;

II.h
     
  Sportas

| 69. | palankiai vertina tai, kad sportas Lisabonos sutartyje priskiriamas ES kompetencijai; pritaria, kad Europos Komisija parengtų sporto programą, kuri būtų pradėta įgyvendinti 2012 m., ir pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį išnaudojant sporto kaip socialinės integracijos ir sveikos gyvensenos priemonės potencialą. |
| --- | --- |

69.

palankiai vertina tai, kad sportas Lisabonos sutartyje priskiriamas ES kompetencijai; pritaria, kad Europos Komisija parengtų sporto programą, kuri būtų pradėta įgyvendinti 2012 m., ir pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį išnaudojant sporto kaip socialinės integracijos ir sveikos gyvensenos priemonės potencialą.

III.   Išorės veiksmų darbotvarkė

| 70. | pabrėžia savo nuolatinį įsipareigojimą stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį plečiantis ES ir dar kartą pakartoja, kad būtina Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) suderinti su paramą gaunančių šalių vietos ir regionų valdžios institucijų poreikiais; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia savo nuolatinį įsipareigojimą stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį plečiantis ES ir dar kartą pakartoja, kad būtina Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) suderinti su paramą gaunančių šalių vietos ir regionų valdžios institucijų poreikiais;

| 71. | tęsia sėkmingą bendradarbiavimą su Vakarų Balkanų vietos ir regionų valdžios atstovais Vakarų Balkanų darbo grupėje, ES ir Buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtiniame konsultaciniame komitete; praneša, kad 2010 m. sukurtas ES ir Kroatijos jungtinis konsultacinis komitetas; toliau sieks sukurti ES ir Turkijos jungtinį konsultacinį komitetą, kad būtų parengta tinkama bazė stojimo deryboms, pirmiausia suteikti daugiau viešumo savo veiklai ir atkreipti dėmesį į bendrą atsakomybę; |
| --- | --- |

71.

tęsia sėkmingą bendradarbiavimą su Vakarų Balkanų vietos ir regionų valdžios atstovais Vakarų Balkanų darbo grupėje, ES ir Buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtiniame konsultaciniame komitete; praneša, kad 2010 m. sukurtas ES ir Kroatijos jungtinis konsultacinis komitetas; toliau sieks sukurti ES ir Turkijos jungtinį konsultacinį komitetą, kad būtų parengta tinkama bazė stojimo deryboms, pirmiausia suteikti daugiau viešumo savo veiklai ir atkreipti dėmesį į bendrą atsakomybę;

| 72. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2010 m. sausio mėn. buvo įsteigta Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėja (ARLEM), suburianti 84 vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus iš ES ir 16 Viduržemio jūros regiono šalių partnerius; ši asamblėja sieks Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimo teritoriniu pagrindu, pirmiausia keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir pradedant įgyvendinti naujus bendradarbiavimo projektus; ragina Viduržemio jūros šalių sąjungą pakviesti ARLEM tapti nuolatine stebėtoja; |
| --- | --- |

72.

atkreipia dėmesį į tai, kad 2010 m. sausio mėn. buvo įsteigta Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėja (ARLEM), suburianti 84 vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus iš ES ir 16 Viduržemio jūros regiono šalių partnerius; ši asamblėja sieks Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimo teritoriniu pagrindu, pirmiausia keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ir pradedant įgyvendinti naujus bendradarbiavimo projektus; ragina Viduržemio jūros šalių sąjungą pakviesti ARLEM tapti nuolatine stebėtoja;

| 73. | dar kartą pakartoja, kad tvirtai remia Rytų partnerystės teritorinio ir subnacionalinio matmens plėtojimą; pritaria keitimuisi geriausia praktika viešojo administravimo reformos srityje; |
| --- | --- |

73.

dar kartą pakartoja, kad tvirtai remia Rytų partnerystės teritorinio ir subnacionalinio matmens plėtojimą; pritaria keitimuisi geriausia praktika viešojo administravimo reformos srityje;

| 74. | pabrėžia savo norą aktyviai dalyvauti rengiant Šiaurės dimensijos politiką, vystant RK ir Šiaurės dimensijai priklausančių šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų santykius; |
| --- | --- |

74.

pabrėžia savo norą aktyviai dalyvauti rengiant Šiaurės dimensijos politiką, vystant RK ir Šiaurės dimensijai priklausančių šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų santykius;

| 75. | primena, kad jo tikslas didinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą vystomajame bendradarbiavime ir skatinti politinį dialogą, kad į vystymojo bendradarbiavimo strategijų apibrėžtį, įgyvendinimą ir vertinimą būtų dažniau įtraukiamas vietos ir regionų matmuo; praneša, kad 2010 m. antrąjį pusmetį bus surengtos antrosios Decentralizuoto bendradarbiavimo dienos, siekiant sudaryti geresnes sąlygas ES, besivystančių šalių vietos ir regionų valdžios institucijų ir ES institucijų mainams ir politiniam dialogui; |
| --- | --- |

75.

primena, kad jo tikslas didinti vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą vystomajame bendradarbiavime ir skatinti politinį dialogą, kad į vystymojo bendradarbiavimo strategijų apibrėžtį, įgyvendinimą ir vertinimą būtų dažniau įtraukiamas vietos ir regionų matmuo; praneša, kad 2010 m. antrąjį pusmetį bus surengtos antrosios Decentralizuoto bendradarbiavimo dienos, siekiant sudaryti geresnes sąlygas ES, besivystančių šalių vietos ir regionų valdžios institucijų ir ES institucijų mainams ir politiniam dialogui;

| 76. | dar kartą patvirtina savo pasiryžimą kartu su Europos Komisija sukurti decentralizuoto bendradarbiavimo vystymosi tikslais interneto portalą, įskaitant Decentralizuoto bendradarbiavimo atlasą, „biržą“ ir e. biblioteką apie politikos sritis ir programas, kurias siūlo visi subjektai; |
| --- | --- |

76.

dar kartą patvirtina savo pasiryžimą kartu su Europos Komisija sukurti decentralizuoto bendradarbiavimo vystymosi tikslais interneto portalą, įskaitant Decentralizuoto bendradarbiavimo atlasą, „biržą“ ir e. biblioteką apie politikos sritis ir programas, kurias siūlo visi subjektai;

| 77. | dar kartą patvirtina remiąs Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir pagalbos veiksmingumo darbotvarkės įgyvendinimą; nors ir pabrėžia vietos ir regionų iniciatyvų pridėtinę vertę siekiant šių tikslų, ragina vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviau dalyvauti pasidalijant darbą ir geriau koordinuoti visų subjektų veiksmus; |
| --- | --- |

77.

dar kartą patvirtina remiąs Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir pagalbos veiksmingumo darbotvarkės įgyvendinimą; nors ir pabrėžia vietos ir regionų iniciatyvų pridėtinę vertę siekiant šių tikslų, ragina vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviau dalyvauti pasidalijant darbą ir geriau koordinuoti visų subjektų veiksmus;

| 78. | dar kartą pakartoja savo pasiryžimą puoselėti vietos ir regionų demokratiją Europoje ir trečiosiose šalyse bei pabrėžia savo ketinimą siekti, kad RK rinkimų stebėtojo kompetencija būtų pripažinta tarptautiniu mastu; |
| --- | --- |

78.

dar kartą pakartoja savo pasiryžimą puoselėti vietos ir regionų demokratiją Europoje ir trečiosiose šalyse bei pabrėžia savo ketinimą siekti, kad RK rinkimų stebėtojo kompetencija būtų pripažinta tarptautiniu mastu;

IV.   ES priemonių optimizavimas

IV.a
     
  Valdymas ir geresnė teisėkūra

| 79. | pabrėžia daugiapakopio valdymo stiprinimo svarbą, kad rengiant ir įgyvendinant Bendrijos politiką dalyvautų visi valdžios lygiai; dar kartą patvirtina, kad subsidiarumo ir proporcingumo principų įgyvendinimas teisėkūros procese yra veiksmingo ir demokratinio daugiapakopio valdymo pagrindas; |
| --- | --- |

79.

pabrėžia daugiapakopio valdymo stiprinimo svarbą, kad rengiant ir įgyvendinant Bendrijos politiką dalyvautų visi valdžios lygiai; dar kartą patvirtina, kad subsidiarumo ir proporcingumo principų įgyvendinimas teisėkūros procese yra veiksmingo ir demokratinio daugiapakopio valdymo pagrindas;

| 80. | mano, kad geresnis reglamentavimas ir administracinio darbo naštos sumažinimas padidins augimą ir sukurs darbo vietas; yra pasiryžęs padėti pagerinti reglamentavimą ir supaprastinti acquis communautaire bei dažniau rengti konsultacijas ir patobulinti poveikio vertinimo metodus; toliau atidžiai stebės nepriklausomų suinteresuotųjų subjektų aukšto lygio grupės dėl administracinės naštos darbą, konkrečiai pabrėždamas vietos ir regionų valdžios institucijų poreikius ir poveikį šioms institucijoms; |
| --- | --- |

80.

mano, kad geresnis reglamentavimas ir administracinio darbo naštos sumažinimas padidins augimą ir sukurs darbo vietas; yra pasiryžęs padėti pagerinti reglamentavimą ir supaprastinti acquis communautaire bei dažniau rengti konsultacijas ir patobulinti poveikio vertinimo metodus; toliau atidžiai stebės nepriklausomų suinteresuotųjų subjektų aukšto lygio grupės dėl administracinės naštos darbą, konkrečiai pabrėždamas vietos ir regionų valdžios institucijų poreikius ir poveikį šioms institucijoms;

IV.b
     
  Informavimas apie Europą

| 81. | pakartoja savo pasiryžimą propaguoti ir skatinti demokratinį savo narių dalyvavimą Europos procese ir jų veiklą savo miesteliuose, miestuose ir regionuose. Vietos ir regionų politikams tenka esminis tarpininko kuriant tokią Europos Sąjungą vaidmuo dėl dviejų priežasčių: pirma – siekiant užtikrinti, kad rengiant ES teisės aktus būtų įtrauktas teritorinis matmuo ir antra – užmegzti dialogą su savo šalių piliečiais apie pridėtinę Europos integracijos vertę; dar kartą patvirtina savo pagrindinę atsakomybę veiksmingai informuoti apie šį dvejopą vaidmenį; |
| --- | --- |

81.

pakartoja savo pasiryžimą propaguoti ir skatinti demokratinį savo narių dalyvavimą Europos procese ir jų veiklą savo miesteliuose, miestuose ir regionuose. Vietos ir regionų politikams tenka esminis tarpininko kuriant tokią Europos Sąjungą vaidmuo dėl dviejų priežasčių: pirma – siekiant užtikrinti, kad rengiant ES teisės aktus būtų įtrauktas teritorinis matmuo ir antra – užmegzti dialogą su savo šalių piliečiais apie pridėtinę Europos integracijos vertę; dar kartą patvirtina savo pagrindinę atsakomybę veiksmingai informuoti apie šį dvejopą vaidmenį;

| 82. | atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad metinis renginys Open Days yra labai svarbus, nes miestai ir regionai gali pademonstruoti sanglaudos stiprinimo, regionų konkurencingumo ir teritorinio bendradarbiavimo geros praktikos pavyzdžius ir daryti poveikį politinėms diskusijoms, vykstančioms tarp ES institucijų ir valstybių narių; |
| --- | --- |

82.

atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad metinis renginys Open Days yra labai svarbus, nes miestai ir regionai gali pademonstruoti sanglaudos stiprinimo, regionų konkurencingumo ir teritorinio bendradarbiavimo geros praktikos pavyzdžius ir daryti poveikį politinėms diskusijoms, vykstančioms tarp ES institucijų ir valstybių narių;

| 83. | pasirengęs prisidėti prie Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos įgyvendinant Europos Komisijos 2010 m. darbo programoje numatytus tris pagrindinius komunikacijos prioritetus – ekonomikos atgaivinimo ir augimo atstatymo, klimato kaitos ir energetikos klausimų sprendimo – ir padėti įgyvendinti Lisabonos sutartį; atkreipia dėmesį į pagrindinį RK vaidmenį įgyvendinant šiuos tris prioritetus; |
| --- | --- |

83.

pasirengęs prisidėti prie Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos įgyvendinant Europos Komisijos 2010 m. darbo programoje numatytus tris pagrindinius komunikacijos prioritetus – ekonomikos atgaivinimo ir augimo atstatymo, klimato kaitos ir energetikos klausimų sprendimo – ir padėti įgyvendinti Lisabonos sutartį; atkreipia dėmesį į pagrindinį RK vaidmenį įgyvendinant šiuos tris prioritetus;

| 84. | paveda Pirmininkui perduoti šią Rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai, 2010–2011 m. pirmininkaujančių šalių trejetui – šiuo metu pirmininkaujančiai Ispanijai, pirmininkausiančioms Belgijai ir Vengrijai. |
| --- | --- |

84.

paveda Pirmininkui perduoti šią Rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai, 2010–2011 m. pirmininkaujančių šalių trejetui – šiuo metu pirmininkaujančiai Ispanijai, pirmininkausiančioms Belgijai ir Vengrijai.

2010 m. balandžio 15 d., Briuselis

Regionų komiteto pirmasis
  pirmininko pavaduotojas

Ramón Luis Valcárcel SISO

---

(1)  Rezoliucija priimta kartu su kitais Regionų komiteto dokumentais 84-oje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2010 m. balandžio 14 ir 15 d. Šioje sesijoje priimtos nuomonės jau paskelbtos Oficialiajame leidinyje (OL C 232, 2010 8 27).

1

---