# Úradný vestník C 4E/2011

| | ISSN 1725-5236
  doi:10.3000/17255236.CE2011.004.slk |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 4E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 547. januára 2011 |

ISSN 1725-5236

doi:10.3000/17255236.CE2011.004.slk

Úradný vestník

Európskej únie

C 4E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 547. januára 2011

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Európsky parlamentZASADANIE 2010 – 2011Schôdza 25. marca 2010Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie C 132 E, 21.5.2010.PRIJATÉ TEXTY |
| | Štvrtok 25. marca 2010 |
| 2011/C 004E/01 | Správa o výročnom vyhlásení o eurozóne a verejných financiách za rok 2009Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o správe o výročnom vyhlásení o eurozóne za rok 2009 a verejných financiách (2009/2203(INI)) | 1 |
| 2011/C 004E/02 | Druhý európsky samit o RómochUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o druhom európskom samite o Rómoch | 7 |
| 2011/C 004E/03 | Rozpočet na rok 2011 – oddiel III – KomisiaUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o prioritách pre rozpočet na rok 2011 – oddiel III – Komisia (2010/2004(BUD)) | 11 |
| 2011/C 004E/04 | Rozpočtové usmernenia: 2011 - oddiely I, II a IV až IXUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o usmerneniach pre rozpočtový postup na rok 2011, oddiel I – Európsky parlament, oddiel II – Rada, oddiel IV – Súdny dvor, oddiel V – Dvor audítorov, oddiel VI – Európsky hospodársky a sociálny výbor, oddiel VII – Výbor regiónov, oddiel VIII – Európsky ombudsman, oddiel IX – Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (2010/2003(BUD)) | 20 |
| 2011/C 004E/05 | Politika kvality poľnohospodárskych výrobkov: akú stratégiu zvoliť?Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov: akú stratégiu zvoliť? (2009/2105(INI)) | 25 |
| 2011/C 004E/06 | Následky celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácuUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu (2009/2150(INI)) | 34 |
| 2011/C 004E/07 | Výročná správa ECB za rok 2008Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o výročnej správe ECB za rok 2008 (2009/2090(INI)) | 44 |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európsky parlament |
| | Štvrtok 25. marca 2010 |
| 2011/C 004E/08 | Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSNOdporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 25. marca 2010 k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN (2010/2020(INI)) | 49 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlamentZASADANIE 2010 – 2011Schôdza 25. marca 2010Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie C 132 E, 21.5.2010.PRIJATÉ TEXTY

Štvrtok 25. marca 2010

2011/C 004E/01

Správa o výročnom vyhlásení o eurozóne a verejných financiách za rok 2009Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o správe o výročnom vyhlásení o eurozóne za rok 2009 a verejných financiách (2009/2203(INI))

1

2011/C 004E/02

Druhý európsky samit o RómochUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o druhom európskom samite o Rómoch

7

2011/C 004E/03

Rozpočet na rok 2011 – oddiel III – KomisiaUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o prioritách pre rozpočet na rok 2011 – oddiel III – Komisia (2010/2004(BUD))

11

2011/C 004E/04

Rozpočtové usmernenia: 2011 - oddiely I, II a IV až IXUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o usmerneniach pre rozpočtový postup na rok 2011, oddiel I – Európsky parlament, oddiel II – Rada, oddiel IV – Súdny dvor, oddiel V – Dvor audítorov, oddiel VI – Európsky hospodársky a sociálny výbor, oddiel VII – Výbor regiónov, oddiel VIII – Európsky ombudsman, oddiel IX – Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (2010/2003(BUD))

20

2011/C 004E/05

Politika kvality poľnohospodárskych výrobkov: akú stratégiu zvoliť?Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov: akú stratégiu zvoliť? (2009/2105(INI))

25

2011/C 004E/06

Následky celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácuUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu (2009/2150(INI))

34

2011/C 004E/07

Výročná správa ECB za rok 2008Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o výročnej správe ECB za rok 2008 (2009/2090(INI))

44

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Štvrtok 25. marca 2010

2011/C 004E/08

Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSNOdporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 25. marca 2010 k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN (2010/2020(INI))

49

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | Európsky parlament |
| | Štvrtok 25. marca 2010 |
| 2011/C 004E/09 | Živé zvieratá a čerstvého mäso: podmienky týkajúce sa dovozu do Únie ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 79/542/EHS, ktorým sa zavádza zoznam tretích krajín alebo ich častí a ktorým sa ustanovujú podmienky týkajúce sa zdravia zvierat a zdravotnej bezpečnosti a veterinárneho osvedčovania v súvislosti s dovozom určitých živých zvierat a ich čerstvého mäsa do Spoločenstva (KOM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD)) | 57 |
| P7_TC1-COD(2009)0146Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2010 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2010/EÚ, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 79/542/EHS, ktorým sa zavádza zoznam tretích krajín alebo ich častí a ktorým sa ustanovujú podmienky týkajúce sa zdravia zvierat a zdravotnej bezpečnosti a veterinárneho osvedčovania v súvislosti s dovozom určitých živých zvierat a ich čerstvého mäsa do Spoločenstva | 58 |
| 2011/C 004E/10 | Mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: Litva/Výroba nábytkuUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (KOM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD)) | 58 |
| PRÍLOHA | 60 |
| 2011/C 004E/11 | Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: Litva/Výroba odevovUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (KOM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD)) | 61 |
| PRÍLOHA | 63 |
| 2011/C 004E/12 | Menovanie viceprezidenta Európskej centrálnej bankyRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o odporúčaní Rady o menovaní viceprezidenta Európskej centrálnej banky (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE)) | 64 |
| 2011/C 004E/13 | Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Milan Martin CviklRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o vymenovaní Milana Martina Cviklu za člena Dvora audítorov (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE)) | 65 |
| 2011/C 004E/14 | Vymenovanie členky Dvora audítorov - pani Rasa BudbergytéováRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Rasy Budbergytéovej za členku Dvora audítorov (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/15 | Vymenovanie členky Dvora audítorov - pani Kersti KaljulaidováRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Kersti Kaljulaidovej za členku Dvora audítorov (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE)) | 66 |
| 2011/C 004E/16 | Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Igors LudboržsRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Igorsa Ludboržsa za člena Dvora audítorov (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE)) | 67 |
| 2011/C 004E/17 | Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Szabolcs FazakasRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Szabolcsa Fazakasa za člena Dvora audítorov (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/18 | Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Ladislav BalkoRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Ladislava Balka za člena Dvora audítorov (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE)) | 68 |
| 2011/C 004E/19 | Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Louis GaleaVýbor pre kontrolu rozpočtu Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Louisa Galeu za člena Dvora audítorov (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE)) | 69 |
| 2011/C 004E/20 | Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Augustyn Bronisław KubikRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Augustyna Bronisława Kubika za člena Dvora audítorov (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/21 | Vymenovanie člena Dvora audítorov - Jan KinštRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Jana Kinšta za člena Dvora audítorov (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE)) | 70 |
| 2011/C 004E/22 | Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Eoin O’SheaRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Eoina O’Sheu za člena Dvora audítorov (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE)) | 71 |

III   Prípravné akty

Európsky parlament

Štvrtok 25. marca 2010

2011/C 004E/09

Živé zvieratá a čerstvého mäso: podmienky týkajúce sa dovozu do Únie ***ILegislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 79/542/EHS, ktorým sa zavádza zoznam tretích krajín alebo ich častí a ktorým sa ustanovujú podmienky týkajúce sa zdravia zvierat a zdravotnej bezpečnosti a veterinárneho osvedčovania v súvislosti s dovozom určitých živých zvierat a ich čerstvého mäsa do Spoločenstva (KOM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

57

P7_TC1-COD(2009)0146Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2010 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2010/EÚ, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 79/542/EHS, ktorým sa zavádza zoznam tretích krajín alebo ich častí a ktorým sa ustanovujú podmienky týkajúce sa zdravia zvierat a zdravotnej bezpečnosti a veterinárneho osvedčovania v súvislosti s dovozom určitých živých zvierat a ich čerstvého mäsa do Spoločenstva

58

2011/C 004E/10

Mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: Litva/Výroba nábytkuUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (KOM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

58

PRÍLOHA

60

2011/C 004E/11

Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: Litva/Výroba odevovUznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (KOM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

61

PRÍLOHA

63

2011/C 004E/12

Menovanie viceprezidenta Európskej centrálnej bankyRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o odporúčaní Rady o menovaní viceprezidenta Európskej centrálnej banky (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

64

2011/C 004E/13

Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Milan Martin CviklRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o vymenovaní Milana Martina Cviklu za člena Dvora audítorov (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

65

2011/C 004E/14

Vymenovanie členky Dvora audítorov - pani Rasa BudbergytéováRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Rasy Budbergytéovej za členku Dvora audítorov (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

66

2011/C 004E/15

Vymenovanie členky Dvora audítorov - pani Kersti KaljulaidováRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Kersti Kaljulaidovej za členku Dvora audítorov (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

66

2011/C 004E/16

Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Igors LudboržsRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Igorsa Ludboržsa za člena Dvora audítorov (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

67

2011/C 004E/17

Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Szabolcs FazakasRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Szabolcsa Fazakasa za člena Dvora audítorov (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

68

2011/C 004E/18

Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Ladislav BalkoRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Ladislava Balka za člena Dvora audítorov (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

68

2011/C 004E/19

Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Louis GaleaVýbor pre kontrolu rozpočtu Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Louisa Galeu za člena Dvora audítorov (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE))

69

2011/C 004E/20

Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Augustyn Bronisław KubikRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Augustyna Bronisława Kubika za člena Dvora audítorov (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

70

2011/C 004E/21

Vymenovanie člena Dvora audítorov - Jan KinštRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Jana Kinšta za člena Dvora audítorov (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))

70

2011/C 004E/22

Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Eoin O’SheaRozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Eoina O’Sheu za člena Dvora audítorov (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE))

71

| Vysvetlivky k použitým symbolom






  - | Konzultačný postup |
| --- | --- |
| **I | Postup spolupráce: prvé čítanie |
| **II | Postup spolupráce: druhé čítanie |
| *** | Postup so súhlasom |
| ***I | Spolurozhodovací postup: prvé čítanie |
| ***II | Spolurozhodovací postup: druhé čítanie |
| ***III | Spolurozhodovací postup: tretie čítanie |

Vysvetlivky k použitým symbolom

*

Konzultačný postup

**I

Postup spolupráce: prvé čítanie

**II

Postup spolupráce: druhé čítanie

***

Postup so súhlasom

***I

Spolurozhodovací postup: prvé čítanie

***II

Spolurozhodovací postup: druhé čítanie

***III

Spolurozhodovací postup: tretie čítanie

(Voľba postupu závisí od právneho základu, ktorý navrhla Komisia)

Politické pozmeňujúce a doplňujúce návrhy: nový alebo nahradený text je vyznačený hrubou kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ▐.

Korekcie a technické úpravy, ktoré urobili útvary: nový alebo nahradený text je vyznačený kurzívou a vypustenia sa označujú symbolom ║.

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Európsky parlament ZASADANIE 2010 – 2011 Schôdza 25. marca 2010 Zápisnica z tejto schôdze bola uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie C 132 E, 21.5.2010. PRIJATÉ TEXTY

Štvrtok 25. marca 2010

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/1

---

Štvrtok 25. marca 2010Správa o výročnom vyhlásení o eurozóne a verejných financiách za rok 2009

P7_TA(2010)0072

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o správe o výročnom vyhlásení o eurozóne za rok 2009 a verejných financiách (2009/2203(INI))

2011/C 4 E/01

Európsky parlament,

so zreteľom na oznámenie Komisie o výročnom vyhlásení o eurozóne a pracovný dokument útvarov Komisie o výročnej správe o eurozóne, oba zo 7. októbra 2009 (KOM(2009)0527 a SEK(2009)1313),

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 12. augusta 2009 o verejných financiách v HMÚ – 2009 (SEK(2009)1120),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 14. októbra 2009 s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií pre oživenie hospodárstva (KOM(2009)0545),

so zreteľom na odporúčanie Komisie z 28. januára 2009 o odporúčaní Rady týkajúcom sa aktualizácie všeobecných usmernení pre hospodárske politiky členských štátov a Spoločenstva na rok 2009 a vykonávania politík zamestnanosti členských štátov (KOM(2009)0034),

so zreteľom na svoje uznesenie z 18. novembra 2008 o EMU@10: prvých desať rokov existencie Hospodárskej a menovej únie a výzvy do budúcnosti (1),

so zreteľom na svoje uznesenie z 11. marca 2009 o pláne hospodárskej obnovy Európy (2),

so zreteľom na svoje uznesenie z 13. januára 2009 o verejných financiách v HMÚ 2007 – 2008 (3),

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júla 2008 o výročnej správe Európskej centrálnej banky za rok 2007 (4),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0031/2010),

| A. | keďže členské štáty zasiahla najhoršia hospodárska a sociálna kríza od začiatku procesu európskej integrácie, |
| --- | --- |

A.

keďže členské štáty zasiahla najhoršia hospodárska a sociálna kríza od začiatku procesu európskej integrácie,

| B. | keďže stabilná mena a zdravé fiškálne politiky sa osvedčili tým, že zmiernili vplyv krízy na Európu, |
| --- | --- |

B.

keďže stabilná mena a zdravé fiškálne politiky sa osvedčili tým, že zmiernili vplyv krízy na Európu,

| C. | keďže fiškálna a monetárna politika, ako aj stabilizačné opatrenia vo finančnom sektore mali rozhodujúci vplyv na stabilizáciu európskej ekonomiky, |
| --- | --- |

C.

keďže fiškálna a monetárna politika, ako aj stabilizačné opatrenia vo finančnom sektore mali rozhodujúci vplyv na stabilizáciu európskej ekonomiky,

| D. | keďže prostredníctvom časovo zladenej koordinácie fiškálnej politiky a protikrízových opatrení v krajinách G20, v EÚ a členských štátoch sa podarilo zabrániť ďalšiemu zhoršovaniu situácie, |
| --- | --- |

D.

keďže prostredníctvom časovo zladenej koordinácie fiškálnej politiky a protikrízových opatrení v krajinách G20, v EÚ a členských štátoch sa podarilo zabrániť ďalšiemu zhoršovaniu situácie,

| E. | keďže fiškálna politika v mnohých členských štátoch bola procyklická, |
| --- | --- |

E.

keďže fiškálna politika v mnohých členských štátoch bola procyklická,

| F. | keďže skutočná hospodárska politika EÚ sa vykonáva len v súvislosti s menovou politikou a keďže koordinácia fiškálnej politiky, za ktorú sú zodpovedné predovšetkým členské štáty, je obmedzená, |
| --- | --- |

F.

keďže skutočná hospodárska politika EÚ sa vykonáva len v súvislosti s menovou politikou a keďže koordinácia fiškálnej politiky, za ktorú sú zodpovedné predovšetkým členské štáty, je obmedzená,

| G. | keďže ceny ropy, zemného plynu, nerastov a iných neobnoviteľných zdrojov sú veľmi nestabilné, prispievajú k nerovnováhe vo svete a boli hlavnou prekážkou v dosiahnutí cieľovej úrovne inflácie ECB tesne pod úroveň 2 % v roku 2008; keďže sa očakáva, že tieto ceny v strednodobom horizonte vzrastú a ohrozia tak makroekonomickú stabilitu eurozóny, |
| --- | --- |

G.

keďže ceny ropy, zemného plynu, nerastov a iných neobnoviteľných zdrojov sú veľmi nestabilné, prispievajú k nerovnováhe vo svete a boli hlavnou prekážkou v dosiahnutí cieľovej úrovne inflácie ECB tesne pod úroveň 2 % v roku 2008; keďže sa očakáva, že tieto ceny v strednodobom horizonte vzrastú a ohrozia tak makroekonomickú stabilitu eurozóny,

| H. | keďže verejný dlh členských štátov má v roku 2010 prudko vzrásť až na úroveň 7 % HDP ako následok kombinovaného vplyvu vyšších výdavkov vzniknutých uplatnením automatických stabilizátorov a diskrečných opatrení s cieľom posilniť hospodárstvo a finančný sektor na jednej strane a nižších daňových príjmov na druhej strane; keďže sa v roku 2011 očakáva určité zlepšenie vo výške verejného dlhu; keďže sa však niektorým členským štátom dávno pred krízou viackrát nepodarilo splniť kritériá paktu stability; keďže návrat k zdravým verejným financiám je kľúčový a je predpokladom stability našej spoločnej meny, |
| --- | --- |

H.

keďže verejný dlh členských štátov má v roku 2010 prudko vzrásť až na úroveň 7 % HDP ako následok kombinovaného vplyvu vyšších výdavkov vzniknutých uplatnením automatických stabilizátorov a diskrečných opatrení s cieľom posilniť hospodárstvo a finančný sektor na jednej strane a nižších daňových príjmov na druhej strane; keďže sa v roku 2011 očakáva určité zlepšenie vo výške verejného dlhu; keďže sa však niektorým členským štátom dávno pred krízou viackrát nepodarilo splniť kritériá paktu stability; keďže návrat k zdravým verejným financiám je kľúčový a je predpokladom stability našej spoločnej meny,

| I. | keďže náklady vynaložené v súvislosti s krízou boli hlavnou príčinou opätovného zhoršenia stavu verejných financií, zatiaľ čo pred krízou sa fiškálna rovnováha väčšiny členských štátov zlepšila; keďže však treba poznamenať, že niektoré členské štáty mali vysoké verejné dlhy dokonca aj pred krízou, |
| --- | --- |

I.

keďže náklady vynaložené v súvislosti s krízou boli hlavnou príčinou opätovného zhoršenia stavu verejných financií, zatiaľ čo pred krízou sa fiškálna rovnováha väčšiny členských štátov zlepšila; keďže však treba poznamenať, že niektoré členské štáty mali vysoké verejné dlhy dokonca aj pred krízou,

| J. | keďže anticyklické verejné výdavky boli nevyhnutné na to, aby sa zabránilo ešte väčšiemu hospodárskemu poklesu, a sú stále potrebné na zabezpečenie ekonomickej stability; keďže však nadmerné štrukturálne rozpočtové deficity, nadmerný verejný dlh a neudržateľné dôchodkové systémy sú vážnou prekážkou hospodárskeho rastu a vážne obmedzujú výdavky v oblastiach, ako sú vzdelávanie, starostlivosť, inovácie a verejné služby, |
| --- | --- |

J.

keďže anticyklické verejné výdavky boli nevyhnutné na to, aby sa zabránilo ešte väčšiemu hospodárskemu poklesu, a sú stále potrebné na zabezpečenie ekonomickej stability; keďže však nadmerné štrukturálne rozpočtové deficity, nadmerný verejný dlh a neudržateľné dôchodkové systémy sú vážnou prekážkou hospodárskeho rastu a vážne obmedzujú výdavky v oblastiach, ako sú vzdelávanie, starostlivosť, inovácie a verejné služby,

| K. | keďže vítané vytvorenie eurozóny však znamená, že možnosť pružných vnútroštátnych politík výmenných kurzov už nie je k dispozícii, |
| --- | --- |

K.

keďže vítané vytvorenie eurozóny však znamená, že možnosť pružných vnútroštátnych politík výmenných kurzov už nie je k dispozícii,

| L. | keďže napriek tomu, že v plánoch politiky je takmer nemožné predvídať krízu takých mimoriadnych rozmerov, Pakt stability a rastu (PSR) bol navrhnutý tak, aby sa uplatňoval tak v dobrých, ako aj v zlých časoch, ale mnohé členské štáty nezobrali na vedomie povinnosť určenú v rámci PSR pripraviť sa na zlé časy, |
| --- | --- |

L.

keďže napriek tomu, že v plánoch politiky je takmer nemožné predvídať krízu takých mimoriadnych rozmerov, Pakt stability a rastu (PSR) bol navrhnutý tak, aby sa uplatňoval tak v dobrých, ako aj v zlých časoch, ale mnohé členské štáty nezobrali na vedomie povinnosť určenú v rámci PSR pripraviť sa na zlé časy,

| M. | keďže v dôsledku globalizácie je eurozóna nútená prevziať aktívnu úlohu v globálnom riadení hospodárskych a finančných vecí, |
| --- | --- |

M.

keďže v dôsledku globalizácie je eurozóna nútená prevziať aktívnu úlohu v globálnom riadení hospodárskych a finančných vecí,

| N. | keďže potenciál eura sa na celosvetovej úrovni využíva nedostatočne, pretože eurozóna nemá riadne vymedzenú medzinárodnú stratégiu ani účinné zastúpenie na medzinárodnom poli, |
| --- | --- |

N.

keďže potenciál eura sa na celosvetovej úrovni využíva nedostatočne, pretože eurozóna nemá riadne vymedzenú medzinárodnú stratégiu ani účinné zastúpenie na medzinárodnom poli,

Menová politika

| 1. | je znepokojený súčasným i očakávaným poklesom zamestnanosti v Európskej únii napriek mimoriadnej snahe menovej a fiškálnej politiky; zdôrazňuje, že okrem mimoriadnych opatrení obnovy je nutné, aby sa štrukturálne reformy posilňovali, a nie pozastavovali, aby sa európske hospodárstvo a pracovný trh stali silnejšími a odolnejšími voči celosvetovým hospodárskym otrasom; |
| --- | --- |

1.

je znepokojený súčasným i očakávaným poklesom zamestnanosti v Európskej únii napriek mimoriadnej snahe menovej a fiškálnej politiky; zdôrazňuje, že okrem mimoriadnych opatrení obnovy je nutné, aby sa štrukturálne reformy posilňovali, a nie pozastavovali, aby sa európske hospodárstvo a pracovný trh stali silnejšími a odolnejšími voči celosvetovým hospodárskym otrasom;

| 2. | víta aktívnu a flexibilnú menovú politiku, ktorú ECB presadzuje od októbra 2008 pri poskytovaní likvidných prostriedkov úverovým inštitúciám; |
| --- | --- |

2.

víta aktívnu a flexibilnú menovú politiku, ktorú ECB presadzuje od októbra 2008 pri poskytovaní likvidných prostriedkov úverovým inštitúciám;

| 3. | je znepokojený tým, že mimoriadne likvidné prostriedky, ktoré poskytla ECB a iné centrálne banky, nevyužili všetky banky na zmiernenie úverovej krízy, ktorej čelí priemysel, najmä malé a stredné podniky; |
| --- | --- |

3.

je znepokojený tým, že mimoriadne likvidné prostriedky, ktoré poskytla ECB a iné centrálne banky, nevyužili všetky banky na zmiernenie úverovej krízy, ktorej čelí priemysel, najmä malé a stredné podniky;

| 4. | víta intenzívnejšiu spoluprácu medzi Radou, ECB a Euroskupinou; |
| --- | --- |

4.

víta intenzívnejšiu spoluprácu medzi Radou, ECB a Euroskupinou;

| 5. | je znepokojený hospodárskymi následkami rýchlej straty hodnoty amerického dolára a jüanu (renminbi) pre eurozónu, pričom jüan bol nečestným zásahom čínskej vlády umelo devalvovaný; vyjadruje znepokojenie nad možným vznikom novej bubliny na trhu s aktívami v Ázii; požaduje prehĺbenie európskych makroekonomických dialógov s cieľom prispôsobiť výmenné kurzy tak, aby sa dosiahlo vyváženejšie svetové hospodárstvo; |
| --- | --- |

5.

je znepokojený hospodárskymi následkami rýchlej straty hodnoty amerického dolára a jüanu (renminbi) pre eurozónu, pričom jüan bol nečestným zásahom čínskej vlády umelo devalvovaný; vyjadruje znepokojenie nad možným vznikom novej bubliny na trhu s aktívami v Ázii; požaduje prehĺbenie európskych makroekonomických dialógov s cieľom prispôsobiť výmenné kurzy tak, aby sa dosiahlo vyváženejšie svetové hospodárstvo;

| 6. | zdôrazňuje, že cieľ cenovej stability sa dá dosiahnuť len vtedy, ak sa náležite preskúmajú hlavné príčiny inflácie; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zvýšená inflácia, ktorá bola zaznamenaná pred vypuknutím finančnej krízy, nebola spôsobená nadmerným vnútorným dopytom, ale bola dôsledkom prudkého zvýšenia cien energií a potravín, komodít a finančných aktív a nehnuteľného majetku; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že cieľ cenovej stability sa dá dosiahnuť len vtedy, ak sa náležite preskúmajú hlavné príčiny inflácie; v tejto súvislosti zdôrazňuje, že zvýšená inflácia, ktorá bola zaznamenaná pred vypuknutím finančnej krízy, nebola spôsobená nadmerným vnútorným dopytom, ale bola dôsledkom prudkého zvýšenia cien energií a potravín, komodít a finančných aktív a nehnuteľného majetku;

| 7. | zdôrazňuje skutočnosť, že zmiernenie mzdových požiadaviek je zároveň brzdou príjmu domácností, a tým aj súkromnej spotreby; varuje preto pred tým, aby sa zameriavalo výlučne na umiernenosť v oblasti miezd ako na nástroj na dosiahnutie cenovej stability a udržanie konkurencieschopnosti; pripomína, že zvýšená celosvetová hospodárska súťaž už prispela k tlaku na zníženie miezd, zatiaľ čo vyššie ceny komodít a zvýšené energetické náklady znížili kúpnu silu spotrebiteľov v EÚ; zdôrazňuje, že reálne mzdy by mali rásť rovnako rýchlo ako produktivita, aby sa tak zabezpečila dlhodobá stabilita rozdelenia príjmov; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje skutočnosť, že zmiernenie mzdových požiadaviek je zároveň brzdou príjmu domácností, a tým aj súkromnej spotreby; varuje preto pred tým, aby sa zameriavalo výlučne na umiernenosť v oblasti miezd ako na nástroj na dosiahnutie cenovej stability a udržanie konkurencieschopnosti; pripomína, že zvýšená celosvetová hospodárska súťaž už prispela k tlaku na zníženie miezd, zatiaľ čo vyššie ceny komodít a zvýšené energetické náklady znížili kúpnu silu spotrebiteľov v EÚ; zdôrazňuje, že reálne mzdy by mali rásť rovnako rýchlo ako produktivita, aby sa tak zabezpečila dlhodobá stabilita rozdelenia príjmov;

| 8. | opakovane žiada o lepšiu koordináciu medzi WTO, MMF, Radou pre finančnú stabilitu a skupinou Svetovej banky s cieľom prekonať špekulácie a riešiť problémy, ktoré prináša ekonomická kríza; |
| --- | --- |

8.

opakovane žiada o lepšiu koordináciu medzi WTO, MMF, Radou pre finančnú stabilitu a skupinou Svetovej banky s cieľom prekonať špekulácie a riešiť problémy, ktoré prináša ekonomická kríza;

| 9. | pripomína, že fluktuácie výmenných kurzov sú prekážkou globálnej hospodárskej obnovy a že na zabránenie vzniku finančnej nerovnováhy, ktorá by mohla spôsobiť makroekonomickú nestabilitu, je nevyhnutné koordinovať menovú politiku; žiada, aby sa usporiadala svetová menová konferencia pod záštitou MMF ako fórum pre globálnu diskusiu o menových otázkach; |
| --- | --- |

9.

pripomína, že fluktuácie výmenných kurzov sú prekážkou globálnej hospodárskej obnovy a že na zabránenie vzniku finančnej nerovnováhy, ktorá by mohla spôsobiť makroekonomickú nestabilitu, je nevyhnutné koordinovať menovú politiku; žiada, aby sa usporiadala svetová menová konferencia pod záštitou MMF ako fórum pre globálnu diskusiu o menových otázkach;

Zlepšenie koordinácie a spolupráce v oblasti hospodárskej politiky

| 10. | je rovnako ako Komisia znepokojený výraznou nerovnováhou v súvislosti s vývojom jednotkových mzdových nákladov, mierou rastu produktivity, rastúcim nerovnomerným rozdelením príjmov a bohatstva, bežnými účtami a rozpätím úrokových sadzieb v EÚ a eurozóne a znepokojuje ho, že neexistujú účinné mechanizmy na zamedzenie prehlbovania tejto nerovnováhy; |
| --- | --- |

10.

je rovnako ako Komisia znepokojený výraznou nerovnováhou v súvislosti s vývojom jednotkových mzdových nákladov, mierou rastu produktivity, rastúcim nerovnomerným rozdelením príjmov a bohatstva, bežnými účtami a rozpätím úrokových sadzieb v EÚ a eurozóne a znepokojuje ho, že neexistujú účinné mechanizmy na zamedzenie prehlbovania tejto nerovnováhy;

| 11. | podobne, ako sa navrhuje v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý dopĺňa oznámenie Komisie zo 7. mája 2008 o EMU@10: úspechy a výzvy po desiatich rokoch existencie hospodárskej a menovej únie (KOM(2008)0238), vyzýva Komisiu, aby vytvorila diagnostické nástroje a ukazovatele vrátane mnohostranného dohľadu nad jednotkovými mzdovými nákladmi, reálnymi výmennými kurzami, finančnými trhmi a politikami, ktoré majú vplyv na konkurencieschopnosť, s cieľom efektívnejšie sledovať a hodnotiť relevantný hospodársky vývoj v členských štátoch; |
| --- | --- |

11.

podobne, ako sa navrhuje v pracovnom dokumente útvarov Komisie, ktorý dopĺňa oznámenie Komisie zo 7. mája 2008 o EMU@10: úspechy a výzvy po desiatich rokoch existencie hospodárskej a menovej únie (KOM(2008)0238), vyzýva Komisiu, aby vytvorila diagnostické nástroje a ukazovatele vrátane mnohostranného dohľadu nad jednotkovými mzdovými nákladmi, reálnymi výmennými kurzami, finančnými trhmi a politikami, ktoré majú vplyv na konkurencieschopnosť, s cieľom efektívnejšie sledovať a hodnotiť relevantný hospodársky vývoj v členských štátoch;

| 12. | berie na vedomie obavy, ktoré vyjadrila Komisia vo svojom výročnom vyhlásení o eurozóne za rok 2009, o nerovnováhe, ktorá sa v eurozóne nahromadila a ktorej dvomi hlavnými zdrojmi sú podľa Komisie: model rastu zameraný na konkurencieschopný vývozný sektor bez toho, aby ho podporoval domáci dopyt, je citlivý, a naopak, v niektorých krajinách s deficitom mohla nerovnováha získať podobu nadmerných tlakov na domáci dopyt, prudkého nárastu cien nehnuteľností a nafúknutého sektoru stavebníctva; odporúča preto, aby Komisia preskúmala možnosti účinného zlepšenia riadenia hospodárstva v eurozóne vrátane zavedenia nových mechanizmov na zabránenie opätovného nadmerného nárastu takejto nerovnováhy v budúcnosti a asymetrických otrasov, ku ktorým prispieva; |
| --- | --- |

12.

berie na vedomie obavy, ktoré vyjadrila Komisia vo svojom výročnom vyhlásení o eurozóne za rok 2009, o nerovnováhe, ktorá sa v eurozóne nahromadila a ktorej dvomi hlavnými zdrojmi sú podľa Komisie: model rastu zameraný na konkurencieschopný vývozný sektor bez toho, aby ho podporoval domáci dopyt, je citlivý, a naopak, v niektorých krajinách s deficitom mohla nerovnováha získať podobu nadmerných tlakov na domáci dopyt, prudkého nárastu cien nehnuteľností a nafúknutého sektoru stavebníctva; odporúča preto, aby Komisia preskúmala možnosti účinného zlepšenia riadenia hospodárstva v eurozóne vrátane zavedenia nových mechanizmov na zabránenie opätovného nadmerného nárastu takejto nerovnováhy v budúcnosti a asymetrických otrasov, ku ktorým prispieva;

| 13. | zdôrazňuje, že Komisia jasne vo svojom výročnom vyhlásení o Eurozóne za rok 2009 uvádza, že zavedený mechanizmus koordinácie politiky v rámci eurozóny počas krízy nefungoval dobre; zdieľa názor Komisie, že na koordináciu riešenia krízy je naliehavo potrebné prehĺbenie a rozšírenie makroekonomického dohľadu; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že Komisia jasne vo svojom výročnom vyhlásení o Eurozóne za rok 2009 uvádza, že zavedený mechanizmus koordinácie politiky v rámci eurozóny počas krízy nefungoval dobre; zdieľa názor Komisie, že na koordináciu riešenia krízy je naliehavo potrebné prehĺbenie a rozšírenie makroekonomického dohľadu;

| 14. | víta využitie fondov EIB, ako aj spoločné, i keď rozlične vysoké príspevky členských štátov na anticyklické verejné výdavky počas krízy, ktoré sa čiastočne použili na kompenzáciu obmedzenej výšky rozpočtu EÚ; varuje však proti nadmernému využívaniu fondov EIB, ktoré by malo za následok obchádzanie rozpočtového postupu a pripravilo by Európsky parlament o možnosť vyjadriť sa k určeniu viazaných výdavkov; pripomína preto, že EIB by sa nemala stať náhradou za rozpočet EÚ; |
| --- | --- |

14.

víta využitie fondov EIB, ako aj spoločné, i keď rozlične vysoké príspevky členských štátov na anticyklické verejné výdavky počas krízy, ktoré sa čiastočne použili na kompenzáciu obmedzenej výšky rozpočtu EÚ; varuje však proti nadmernému využívaniu fondov EIB, ktoré by malo za následok obchádzanie rozpočtového postupu a pripravilo by Európsky parlament o možnosť vyjadriť sa k určeniu viazaných výdavkov; pripomína preto, že EIB by sa nemala stať náhradou za rozpočet EÚ;

| 15. | súhlasí s názorom Komisie, že kontrola a regulácia finančných trhov, fiškálna disciplína a obmedzenie vnútorných a vonkajších schodkov sú nevyhnutnými krokmi na dosiahnutie úspešného rozvoja HMÚ; |
| --- | --- |

15.

súhlasí s názorom Komisie, že kontrola a regulácia finančných trhov, fiškálna disciplína a obmedzenie vnútorných a vonkajších schodkov sú nevyhnutnými krokmi na dosiahnutie úspešného rozvoja HMÚ;

| 16. | zdôrazňuje potrebu komplexne uplatňovať pravidlá PSR a pripomína, že pravidlá uvedené v PSR sa vzťahujú len na verejný schodok a verejný dlh; upozorňuje na to, že tento nástroj fiškálnej koordinácie rieši hlavné príčiny ekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny len čiastočne; domnieva sa preto, že fiškálna koordinácia by mala ísť nad rámec súčasného rozsahu PSR; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje potrebu komplexne uplatňovať pravidlá PSR a pripomína, že pravidlá uvedené v PSR sa vzťahujú len na verejný schodok a verejný dlh; upozorňuje na to, že tento nástroj fiškálnej koordinácie rieši hlavné príčiny ekonomickej nerovnováhy v rámci eurozóny len čiastočne; domnieva sa preto, že fiškálna koordinácia by mala ísť nad rámec súčasného rozsahu PSR;

| 17. | zdôrazňuje, že súčasná hospodárska a finančná kríza a posilnená finančná koordinácia medzi členskými štátmi, ktoré už prijali euro, by nemali viesť k uzavretiu eurozóny; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že súčasná hospodárska a finančná kríza a posilnená finančná koordinácia medzi členskými štátmi, ktoré už prijali euro, by nemali viesť k uzavretiu eurozóny;

| 18. | opakovane zdôrazňuje svoj názor, že hospodárska koordinácia by mala mať podobu integrovanej európskej stratégie pre hospodárstvo a zamestnanosť a mala by vychádzať z budúcej stratégie EÚ 2020, integrovaných usmernení, stratégie EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj, ako aj z konvergenčného programu a programu stability; |
| --- | --- |

18.

opakovane zdôrazňuje svoj názor, že hospodárska koordinácia by mala mať podobu integrovanej európskej stratégie pre hospodárstvo a zamestnanosť a mala by vychádzať z budúcej stratégie EÚ 2020, integrovaných usmernení, stratégie EÚ pre trvalo udržateľný rozvoj, ako aj z konvergenčného programu a programu stability;

Verejné financie

| 19. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad neúnosne vysokým verejným dlhom a jeho predpokladaným prudkým nárastom v rokoch 2010 a 2011; |
| --- | --- |

19.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad neúnosne vysokým verejným dlhom a jeho predpokladaným prudkým nárastom v rokoch 2010 a 2011;

| 20. | zdôrazňuje význam účinného využívania nových ustanovení článku 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie s cieľom zlepšiť hospodársku koordináciu a správu v eurozóne; očakáva, že Komisia a predseda Euroskupiny prijmú v tomto zmysle konkrétne návrhy; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje význam účinného využívania nových ustanovení článku 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie s cieľom zlepšiť hospodársku koordináciu a správu v eurozóne; očakáva, že Komisia a predseda Euroskupiny prijmú v tomto zmysle konkrétne návrhy;

| 21. | víta prvú výročnú správu Európskej poradnej komisie pre dohľad nad štatistikou a súhlasí okrem iného s jej záverom, že v štátoch, v ktorých tomu tak doposiaľ nie je, by mala byť právne zakotvená profesionálna nezávislosť vnútroštátnych štatistických úradov; očakáva hodnotenie Komisie (Eurostat) v súvislosti s jej výročným monitorovaním dodržiavania kódexu postupov, ako sa uvádza v Odporúčaní Komisie o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Európskych spoločenstiev (KOM(2005)0217 v konečnom znení); |
| --- | --- |

21.

víta prvú výročnú správu Európskej poradnej komisie pre dohľad nad štatistikou a súhlasí okrem iného s jej záverom, že v štátoch, v ktorých tomu tak doposiaľ nie je, by mala byť právne zakotvená profesionálna nezávislosť vnútroštátnych štatistických úradov; očakáva hodnotenie Komisie (Eurostat) v súvislosti s jej výročným monitorovaním dodržiavania kódexu postupov, ako sa uvádza v Odporúčaní Komisie o nezávislosti, integrite a zodpovednosti národných štatistických úradov a štatistického úradu Európskych spoločenstiev (KOM(2005)0217 v konečnom znení);

| 22. | je znepokojený nedostatočnou schopnosťou členských štátov čeliť budúcim ekonomickým poklesom a prispievať veľmi potrebnými investíciami do znalostí, modernizácie priemyselného odvetvia a do udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

22.

je znepokojený nedostatočnou schopnosťou členských štátov čeliť budúcim ekonomickým poklesom a prispievať veľmi potrebnými investíciami do znalostí, modernizácie priemyselného odvetvia a do udržateľného rozvoja;

| 23. | súhlasí s tým, že zvýšením flexibility rámca PSR poskytuje revidovaný PSR z roka 2005 zodpovedajúce nástroje na koordináciu „výstupných stratégií“ a dostatočný priestor na manévrovanie počas ekonomických poklesov, aby bolo možné posilniť ozdravenie hospodárstva; zastáva však názor, že hneď ako súčasná recesia skončí, bude potrebné posilniť preventívnu zložku paktu, pričom sa dodrží reformovaný PSR, aby sa zabezpečilo, že členské štáty skutočne upustia od procyklických politík v období rastu; |
| --- | --- |

23.

súhlasí s tým, že zvýšením flexibility rámca PSR poskytuje revidovaný PSR z roka 2005 zodpovedajúce nástroje na koordináciu „výstupných stratégií“ a dostatočný priestor na manévrovanie počas ekonomických poklesov, aby bolo možné posilniť ozdravenie hospodárstva; zastáva však názor, že hneď ako súčasná recesia skončí, bude potrebné posilniť preventívnu zložku paktu, pričom sa dodrží reformovaný PSR, aby sa zabezpečilo, že členské štáty skutočne upustia od procyklických politík v období rastu;

| 24. | zdôrazňuje, že Komisia by pri vyhodnocovaní stabilizačných a konvergenčných programov členských štátov mala prikladať značnú váhu záverom svojho oznámenia s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií pre oživenie hospodárstva (KOM(2009)0545); |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že Komisia by pri vyhodnocovaní stabilizačných a konvergenčných programov členských štátov mala prikladať značnú váhu záverom svojho oznámenia s názvom Dlhodobá udržateľnosť verejných financií pre oživenie hospodárstva (KOM(2009)0545);

| 25. | podporuje Komisiu v uplatňovaní postupu pri nadmernom deficite s cieľom znížiť verejný dlh a zdôrazňuje, že je dôležité, aby členské štáty začali v rokoch 2010 a 2011 realizovať riadne načasované, ambiciózne, konkrétne a kvantifikovateľné programy na dosiahnutie rovnováhy vo svojich verejných financiách; |
| --- | --- |

25.

podporuje Komisiu v uplatňovaní postupu pri nadmernom deficite s cieľom znížiť verejný dlh a zdôrazňuje, že je dôležité, aby členské štáty začali v rokoch 2010 a 2011 realizovať riadne načasované, ambiciózne, konkrétne a kvantifikovateľné programy na dosiahnutie rovnováhy vo svojich verejných financiách;

| 26. | vyjadruje maximálne znepokojenie nad situáciou týkajúcou sa deficitu v Grécku; žiada, aby sa z tejto situácie vyvodili ponaučenia pre budúce rozširovanie eurozóny, najmä pokiaľ ide o kvalitu štatistických údajov; |
| --- | --- |

26.

vyjadruje maximálne znepokojenie nad situáciou týkajúcou sa deficitu v Grécku; žiada, aby sa z tejto situácie vyvodili ponaučenia pre budúce rozširovanie eurozóny, najmä pokiaľ ide o kvalitu štatistických údajov;

| 27. | domnieva sa, že členské štáty, ktoré majú ťažkosti s udržaním úrovne verejných financií, by mali v prvom rade zodpovedne riešiť tieto problémy, predovšetkým prostredníctvom vhodnejšej fiškálnej politiky; vyzýva členské štáty, aby zrýchlili tempo svojich reforiem prostredníctvom ráznych politických opatrení s cieľom zaplniť medzery v udržateľnosti spôsobené vysokou mierou zadlženosti a nákladmi súvisiacimi so starnutím obyvateľstva; |
| --- | --- |

27.

domnieva sa, že členské štáty, ktoré majú ťažkosti s udržaním úrovne verejných financií, by mali v prvom rade zodpovedne riešiť tieto problémy, predovšetkým prostredníctvom vhodnejšej fiškálnej politiky; vyzýva členské štáty, aby zrýchlili tempo svojich reforiem prostredníctvom ráznych politických opatrení s cieľom zaplniť medzery v udržateľnosti spôsobené vysokou mierou zadlženosti a nákladmi súvisiacimi so starnutím obyvateľstva;

| 28. | zdôrazňuje, že niektoré nedostatky v štruktúre HMÚ a do určitej miery aj hospodárska politika niektorých členských štátov eurozóny, ako aj tretích partnerských štátov sťažujú členským štátom zámer napraviť svoju finančnú situáciu; opätovne zdôrazňuje svoje presvedčenie o tom, že súčasný mechanizmus politickej koordinácie v rámci eurozóny by sa mal rozšíriť, aby bolo možné riešiť súčasnú a budúcu hospodársku nerovnováhu a rozdiely v eurozóne; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že medzi vládami neexistujú žiadne záväzné dohovory, na základe ktorých by bolo možné vymáhať koordináciu v eurozóne; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že niektoré nedostatky v štruktúre HMÚ a do určitej miery aj hospodárska politika niektorých členských štátov eurozóny, ako aj tretích partnerských štátov sťažujú členským štátom zámer napraviť svoju finančnú situáciu; opätovne zdôrazňuje svoje presvedčenie o tom, že súčasný mechanizmus politickej koordinácie v rámci eurozóny by sa mal rozšíriť, aby bolo možné riešiť súčasnú a budúcu hospodársku nerovnováhu a rozdiely v eurozóne; v tejto súvislosti vyjadruje poľutovanie nad tým, že medzi vládami neexistujú žiadne záväzné dohovory, na základe ktorých by bolo možné vymáhať koordináciu v eurozóne;

| 29. | vyzýva Komisiu, aby navrhla súbor opatrení, ktoré pomôžu členským štátom vyrovnať výdavky verejného rozpočtu a financovať verejné investície prostredníctvom:






  a) | eurobondov alebo podobných opatrení, s cieľom znížiť náklady na úroky potrebné na pokrytie verejného dlhu, keďže rozpätie úrokových sadzieb medzi členskými štátmi nekleslo pod úroveň, akú dosahovalo pred krízou; |
| --- | --- | --- |

29.

vyzýva Komisiu, aby navrhla súbor opatrení, ktoré pomôžu členským štátom vyrovnať výdavky verejného rozpočtu a financovať verejné investície prostredníctvom:

a)

eurobondov alebo podobných opatrení, s cieľom znížiť náklady na úroky potrebné na pokrytie verejného dlhu, keďže rozpätie úrokových sadzieb medzi členskými štátmi nekleslo pod úroveň, akú dosahovalo pred krízou;

| b) | podpory daňovej spolupráce medzi členskými štátmi vrátane vypracovania rozvrhu zavedenia spoločného konsolidovaného daňového základu pre podniky; |
| --- | --- |

b)

podpory daňovej spolupráce medzi členskými štátmi vrátane vypracovania rozvrhu zavedenia spoločného konsolidovaného daňového základu pre podniky;

| c) | zavedenia správ o príjmoch právnických osôb a daniach z týchto príjmov, ktoré by vypracovali jednotlivé krajiny; |
| --- | --- |

c)

zavedenia správ o príjmoch právnických osôb a daniach z týchto príjmov, ktoré by vypracovali jednotlivé krajiny;

| 30. | opakovane zdôrazňuje svoj názor, že vlády členských štátov by pri určovaní svojich vnútroštátnych rozpočtov mali zohľadňovať integrované usmernenia a odporúčania špecifické pre jednotlivé krajiny, ako aj celkovú rozpočtovú situáciu v eurozóne; rôzne fiškálne kalendáre v jednotlivých štátoch a hlavné predpoklady použité v príslušných prognózach by sa mali harmonizovať, aby nevznikali rozdiely zapríčinené používaním rozdielnych makroekonomických predpovedí (napr. pokiaľ ide o celosvetový rast, rast EÚ, cenu za barel ropy, úrokové sadzby) a ďalších parametrov; |
| --- | --- |

30.

opakovane zdôrazňuje svoj názor, že vlády členských štátov by pri určovaní svojich vnútroštátnych rozpočtov mali zohľadňovať integrované usmernenia a odporúčania špecifické pre jednotlivé krajiny, ako aj celkovú rozpočtovú situáciu v eurozóne; rôzne fiškálne kalendáre v jednotlivých štátoch a hlavné predpoklady použité v príslušných prognózach by sa mali harmonizovať, aby nevznikali rozdiely zapríčinené používaním rozdielnych makroekonomických predpovedí (napr. pokiaľ ide o celosvetový rast, rast EÚ, cenu za barel ropy, úrokové sadzby) a ďalších parametrov;

| 31. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby svoje úsilie zamerali na vymedzenie nástrojov na zlepšenie porovnateľnosti vnútroštátnych rozpočtov, pokiaľ ide o výdavky v rôznych kategóriách; |
| --- | --- |

31.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby svoje úsilie zamerali na vymedzenie nástrojov na zlepšenie porovnateľnosti vnútroštátnych rozpočtov, pokiaľ ide o výdavky v rôznych kategóriách;

| 32. | vyzýva Komisiu, aby čo najskôr konkrétne navrhla spôsoby, akými by sa finančný sektor mal podieľať na nákladoch vynakladaných v súvislosti s krízou; |
| --- | --- |

32.

vyzýva Komisiu, aby čo najskôr konkrétne navrhla spôsoby, akými by sa finančný sektor mal podieľať na nákladoch vynakladaných v súvislosti s krízou;

| 33. | vyzýva ECB, Komisiu a členské štáty eurozóny, aby presadzovali proces hospodárskej a menovej integrácie v rámci EÚ a podporovali rozšírenie eurozóny; |
| --- | --- |

33.

vyzýva ECB, Komisiu a členské štáty eurozóny, aby presadzovali proces hospodárskej a menovej integrácie v rámci EÚ a podporovali rozšírenie eurozóny;

| 34. | vyzýva ECB, aby podporovala úsilie členských štátov mimo eurozóny o prijatie eura, najmä v prípadoch, keď preukázali schopnosť uplatňovať riadnu a stabilnú fiškálnu disciplínu; |
| --- | --- |

34.

vyzýva ECB, aby podporovala úsilie členských štátov mimo eurozóny o prijatie eura, najmä v prípadoch, keď preukázali schopnosť uplatňovať riadnu a stabilnú fiškálnu disciplínu;

Riešenie problému závislosti od zdrojov a vytvorenie väčšieho počtu nových pracovných miest v moderných odvetviach udržateľných z hľadiska životného prostredia

| 35. | pripomína, že kríza nie je dôvodom na to, aby sa odkladalo riešenie zmeny klímy a znehodnocovania životného prostredia; zdôrazňuje, že odkladanie konania by mohlo byť nákladné z hospodárskeho aj environmentálneho hľadiska a že vyššia energetická účinnosť a účinnosť vo využívaní zdrojov spolu s prechodom k trvalým, obnoviteľným zdrojom, predstavujú najlepší spôsob, ako obmedziť závislosť od nedostatočných zdrojov a zároveň vytvoriť nové pracovné miesta v moderných a environmentálne udržateľných odvetviach; |
| --- | --- |

35.

pripomína, že kríza nie je dôvodom na to, aby sa odkladalo riešenie zmeny klímy a znehodnocovania životného prostredia; zdôrazňuje, že odkladanie konania by mohlo byť nákladné z hospodárskeho aj environmentálneho hľadiska a že vyššia energetická účinnosť a účinnosť vo využívaní zdrojov spolu s prechodom k trvalým, obnoviteľným zdrojom, predstavujú najlepší spôsob, ako obmedziť závislosť od nedostatočných zdrojov a zároveň vytvoriť nové pracovné miesta v moderných a environmentálne udržateľných odvetviach;

| 36. | vyzýva členské štáty a Komisiu, aby v súvislosti s tým zásadne zvýšila svoje úsilie, a žiada ECB a Komisiu, aby túto tému zaradili do svojich pravidelných hospodárskych správ; |
| --- | --- |

36.

vyzýva členské štáty a Komisiu, aby v súvislosti s tým zásadne zvýšila svoje úsilie, a žiada ECB a Komisiu, aby túto tému zaradili do svojich pravidelných hospodárskych správ;

| 37. | vyzýva Euroskupinu, aby prijala potrebné opatrenia, ktoré zjednodušia vstup do eurozóny tým členským štátom, ktoré sa oň uchádzajú a ktoré spĺňajú podmienky na vstup; |
| --- | --- |

37.

vyzýva Euroskupinu, aby prijala potrebné opatrenia, ktoré zjednodušia vstup do eurozóny tým členským štátom, ktoré sa oň uchádzajú a ktoré spĺňajú podmienky na vstup;

Vonkajšie zastúpenie eurozóny

| 38. | opätovne zdôrazňuje svoj názor, že v úsilí o posun k spoločnému medzinárodnému zastúpeniu eurozóny sa napriek kríze dosiahol určitý pokrok; |
| --- | --- |

38.

opätovne zdôrazňuje svoj názor, že v úsilí o posun k spoločnému medzinárodnému zastúpeniu eurozóny sa napriek kríze dosiahol určitý pokrok;

| 39. | zastáva názor, že politický program v oblasti HMÚ bude poznamenaný okrem iného aj úlohami, ktoré vyplynú z pôsobenia rýchlo sa rozvíjajúcich ázijských ekonomík; vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným pokrokom v zlepšovaní reprezentácie eurozóny navonok, napriek rastúcemu významu eura ako rezervnej meny vo svete; zdôrazňuje, že eurozóna musí vypracovať medzinárodnú stratégiu zodpovedajúcu medzinárodnému postaveniu svojej meny; |
| --- | --- |

39.

zastáva názor, že politický program v oblasti HMÚ bude poznamenaný okrem iného aj úlohami, ktoré vyplynú z pôsobenia rýchlo sa rozvíjajúcich ázijských ekonomík; vyjadruje poľutovanie nad nedostatočným pokrokom v zlepšovaní reprezentácie eurozóny navonok, napriek rastúcemu významu eura ako rezervnej meny vo svete; zdôrazňuje, že eurozóna musí vypracovať medzinárodnú stratégiu zodpovedajúcu medzinárodnému postaveniu svojej meny;

| 40. | upozorňuje tiež, že zároveň je potrebné riešiť globálnu nerovnováhu súvisiacu s kolísaním výmenných kurzov, okrem iného kurzu eura voči americkému doláru a jüanu (renminbi), aby sa zabránilo budúcim finančným krízam; vyzýva Euroskupinu, Radu a ECB, aby zodpovedajúcim spôsobom posilnili koordináciu svojich krokov v oblasti politiky výmenného kurzu; |
| --- | --- |

40.

upozorňuje tiež, že zároveň je potrebné riešiť globálnu nerovnováhu súvisiacu s kolísaním výmenných kurzov, okrem iného kurzu eura voči americkému doláru a jüanu (renminbi), aby sa zabránilo budúcim finančným krízam; vyzýva Euroskupinu, Radu a ECB, aby zodpovedajúcim spôsobom posilnili koordináciu svojich krokov v oblasti politiky výmenného kurzu;

| 41. | zdôrazňuje význam záverov skupiny G-20 týkajúcich sa globálnej nerovnováhy a úloh, ktoré musí každá hospodárska zóna splniť, aby dosiahla hospodársku rovnováhu; zdôrazňuje význam výmenných kurzov pri prípravách najbližších samitov skupiny G20; zastáva názor, že tieto prípravy by mali byť transparentnejšie v rámci EÚ a že Parlament by mal byť o nich priebežne informovaný; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje význam záverov skupiny G-20 týkajúcich sa globálnej nerovnováhy a úloh, ktoré musí každá hospodárska zóna splniť, aby dosiahla hospodársku rovnováhu; zdôrazňuje význam výmenných kurzov pri prípravách najbližších samitov skupiny G20; zastáva názor, že tieto prípravy by mali byť transparentnejšie v rámci EÚ a že Parlament by mal byť o nich priebežne informovaný;

*

* *

| 42. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a parlamentom členských štátov, ako aj Euroskupine, Európskej centrálnej banke a Európskej investičnej banke. |
| --- | --- |

42.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a parlamentom členských štátov, ako aj Euroskupine, Európskej centrálnej banke a Európskej investičnej banke.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0543.

(2)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0123.

(3)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0013.

(4)  Prijaté texty, P6_TA(2008)0357.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/7 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/7

---

Štvrtok 25. marca 2010Druhý európsky samit o Rómoch

P7_TA(2010)0085

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o druhom európskom samite o Rómoch

2011/C 4 E/02

Európsky parlament,

so zreteľom na články 8, 9, 10, 18, 19, 20, 21, 151, 153 a 157 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, ktorými sa členské štáty zaväzujú zabezpečiť rovnaké príležitosti pre všetkých občanov a zlepšovať ich životné a pracovné podmienky,

so zreteľom na články 2 a 3 Zmluvy o Európskej únii, na základe ktorých môže EÚ prijímať primerané opatrenia na boj proti diskriminácii všetkých občanov a na presadzovanie dodržiavania ľudských práv,

so zreteľom na svoje uznesenia z 28. apríla 2005 o situácii Rómov v Európskej únii (1), z 1. júna 2006 o situácii rómskych žien v Európskej únii (2), z 15. novembra 2007 o uplatňovaní smernice 2004/38/ES o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov (3), z 31. januára 2008 o európskej stratégii riešenia rómskej otázky (4), z 10. júla 2008 o sčítaní Rómov v Taliansku na základe ich etnickej príslušnosti (5) a z 11. marca 2009 o sociálnej situácii Rómov a zlepšení ich prístupu na pracovný trh v Európskej únii (6),

so zreteľom na smernicu Rady 2000/43/ES z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod (7), smernicu Rady 2000/78/ES z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní (8), rámcové rozhodnutie Rady 2008/913/SVVz 28. novembra 2008 o boji proti rasizmu a xenofóbii prostredníctvom trestného práva (9), ktorým sa stanovuje aproximácia zákonov a iných právnych predpisov, ktoré by mali členské štáty dodržiavať v prípade trestných činov, ktorých súčasťou je rasizmus a xenofóbia, a smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov (10), ktorou sa zaručuje, že všetci občania majú právo na voľný pohyb v celej EÚ za predpokladu, že pracujú alebo si hľadajú zamestnanie, študujú alebo sú sebestační alebo na dôchodku,

so zreteľom na správy o Rómoch, rasizme a xenofóbii v členských štátoch EÚ v roku 2009, ktoré zverejnila Agentúra pre základné práva (11), a na správy komisára Rady Európy pre ľudské práva Thomasa Hammarberga,

so zreteľom na závery zo zasadnutí Európskej rady z decembra 2007 a júna 2008, závery Rady pre všeobecné záležitosti z decembra 2008 a závery Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti o integrácii Rómov prijaté 8. júna 2009 v Luxemburgu,

so zreteľom na vyhlásenie Desaťročia integrácie Rómov v roku 2005 a vytvorenie Fondu na vzdelávanie Rómov z iniciatívy viacerých členských štátov EÚ, kandidátskych krajín a iných krajín, v ktorých sú významne zastúpené inštitúcie Únie,

so zreteľom na prvý európsky samit o Rómoch, ktorý sa uskutočnil 16. septembra 2008 v Bruseli, a na nadchádzajúci druhý európsky samit o Rómoch, ktorý sa bude konať 8. apríla 2010 v Córdobe (Španielsko) a je kľúčovým podujatím španielskeho predsedníctva Rady,

so zreteľom na nadchádzajúcu správu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci o stratégii EÚ v oblasti integrácie Rómov, ktorá má byť vypracovaná koncom roka 2010,

so zreteľom na desať spoločných základných zásad integrácie Rómov,

so zreteľom na otázky z 12. februára 2010 (O-0017/2010 – B7-0013/2010, O-0018/2010 – B7-0014/2010) a 24. februára 2010 (O-0028/2010 – B7-0202/2010, O-0029 – B7-0203/2010) Rade a Komisii o druhom európskom samite o Rómoch,

so zreteľom na článok 115 ods. 5 a článok 110 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| A. | keďže 10 až 12 miliónov európskych Rómov aj naďalej čelí vážnej systematickej diskriminácii a v mnohých prípadoch trpí značnou chudobou a sociálnym vylúčením; keďže väčšina európskych Rómov sa po rozšíreniach v rokoch 2004 a 2007 stala občanmi EÚ, takže môžu aj so svojimi rodinami využívať právo voľne sa pohybovať a zdržiavať sa na území členských štátov, |
| --- | --- |

A.

keďže 10 až 12 miliónov európskych Rómov aj naďalej čelí vážnej systematickej diskriminácii a v mnohých prípadoch trpí značnou chudobou a sociálnym vylúčením; keďže väčšina európskych Rómov sa po rozšíreniach v rokoch 2004 a 2007 stala občanmi EÚ, takže môžu aj so svojimi rodinami využívať právo voľne sa pohybovať a zdržiavať sa na území členských štátov,

| B. | keďže situácia európskych Rómov, ktorí sú historicky prítomní v mnohých európskych krajinách, je odlišná od situácie európskych národnostných menšín, a preto oprávňuje na prijatie osobitných opatrení na európskej úrovni, |
| --- | --- |

B.

keďže situácia európskych Rómov, ktorí sú historicky prítomní v mnohých európskych krajinách, je odlišná od situácie európskych národnostných menšín, a preto oprávňuje na prijatie osobitných opatrení na európskej úrovni,

| C. | keďže mnohí rómski jednotlivci a spoločenstvá, ktoré sa rozhodli usadiť v inom členskom štáte EÚ než v tom, ktorého sú štátnymi občanmi, sú vo výnimočne citlivej situácii, |
| --- | --- |

C.

keďže mnohí rómski jednotlivci a spoločenstvá, ktoré sa rozhodli usadiť v inom členskom štáte EÚ než v tom, ktorého sú štátnymi občanmi, sú vo výnimočne citlivej situácii,

| D. | keďže EÚ disponuje rôznymi nástrojmi, ktoré možno použiť na boj proti vylúčeniu Rómov; takýmto nástrojom je nová možnosť v rámci štrukturálneho fondu, ktorou je poskytnutie až 2 % z celkových prostriedkov Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) na výdavky na bývanie v prospech marginalizovaných spoločenstiev, ktorá nadobudne účinnosť v priebehu roka 2010, alebo existujúce možnosti v rámci Európskeho sociálneho fondu, |
| --- | --- |

D.

keďže EÚ disponuje rôznymi nástrojmi, ktoré možno použiť na boj proti vylúčeniu Rómov; takýmto nástrojom je nová možnosť v rámci štrukturálneho fondu, ktorou je poskytnutie až 2 % z celkových prostriedkov Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) na výdavky na bývanie v prospech marginalizovaných spoločenstiev, ktorá nadobudne účinnosť v priebehu roka 2010, alebo existujúce možnosti v rámci Európskeho sociálneho fondu,

| E. | keďže smernicu Rady 2000/43/ES náležite netransponovali ani v plnej miere nevykonávali všetky členské štáty, |
| --- | --- |

E.

keďže smernicu Rady 2000/43/ES náležite netransponovali ani v plnej miere nevykonávali všetky členské štáty,

| F. | keďže Európska únia sa už viackrát zaviazala, že bude aktívne presadzovať zásady rovnakých príležitostí a sociálneho začleňovania v súvislosti s rómskym obyvateľstvom v celej Európe, |
| --- | --- |

F.

keďže Európska únia sa už viackrát zaviazala, že bude aktívne presadzovať zásady rovnakých príležitostí a sociálneho začleňovania v súvislosti s rómskym obyvateľstvom v celej Európe,

| G. | keďže v minulom roku sme boli svedkami výrazného nárastu odporu voči Rómom v masmédiách a v politických prejavoch v niektorých členských štátoch EÚ a čoraz častejších prípadov rasovo motivovaného násilia voči Rómom, |
| --- | --- |

G.

keďže v minulom roku sme boli svedkami výrazného nárastu odporu voči Rómom v masmédiách a v politických prejavoch v niektorých členských štátoch EÚ a čoraz častejších prípadov rasovo motivovaného násilia voči Rómom,

| H. | keďže pokrok v boji proti diskriminácii Rómov zaručením ich práva na vzdelanie, zamestnanie, zdravotnú starostlivosť a bývanie bol v členských štátoch i kandidátskych krajinách nerovnomerný a pomalý, |
| --- | --- |

H.

keďže pokrok v boji proti diskriminácii Rómov zaručením ich práva na vzdelanie, zamestnanie, zdravotnú starostlivosť a bývanie bol v členských štátoch i kandidátskych krajinách nerovnomerný a pomalý,

| I. | keďže osobitná pozornosť by sa mala venovať tým, ktorí čelia viacnásobnej diskriminácii, |
| --- | --- |

I.

keďže osobitná pozornosť by sa mala venovať tým, ktorí čelia viacnásobnej diskriminácii,

| J. | keďže by sa malo zvýšiť zastúpenie Rómov vo vládnych štruktúrach a verejnej správe v členských štátoch, |
| --- | --- |

J.

keďže by sa malo zvýšiť zastúpenie Rómov vo vládnych štruktúrach a verejnej správe v členských štátoch,

| 1. | odsudzuje nedávny nárast neznášanlivosti voči Rómom (romofóbia) v niektorých členských štátoch EÚ, ktorá má formu opakovaných prípadov nenávistných prejavov a útokov proti Rómom; |
| --- | --- |

1.

odsudzuje nedávny nárast neznášanlivosti voči Rómom (romofóbia) v niektorých členských štátoch EÚ, ktorá má formu opakovaných prípadov nenávistných prejavov a útokov proti Rómom;

| 2. | domnieva sa, že boj proti diskriminácii Rómov, ktorí sú celoeurópskym spoločenstvom, si vyžaduje komplexný prístup na európskej úrovni; |
| --- | --- |

2.

domnieva sa, že boj proti diskriminácii Rómov, ktorí sú celoeurópskym spoločenstvom, si vyžaduje komplexný prístup na európskej úrovni;

| 3. | vyjadruje znepokojenie nad diskrimináciou Rómov z hľadiska vzdelávania (najmä segregácia), bývania (predovšetkým prípady núteného súdneho vysťahovania a neštandardné životné podmienky, často v getách), zamestnania (osobitne nízka miera zamestnanosti) a rovnakého prístupu k systémom zdravotnej starostlivosti a iným verejným službám, ako aj vzhľadom na zarážajúco nízku mieru ich politickej účasti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že pri vykonávaní operačných programov sa budú prísne uplatňovať ustanovenia týkajúce sa rovnakých príležitostí, aby sa prostredníctvom projektov priamo ani nepriamo neposilňovala segregácia a vylúčenie Rómov; zdôrazňuje, že 10. februára 2010 prijal správu o oprávnenosti zásahov v oblasti bývania v prospech marginalizovaných spoločenstiev, ktorou sa zabezpečujú zásahy v oblasti bývania v záujme zraniteľných skupín v rámci EFRR,a vyzýva na urýchlené vykonávanie revidovaného nariadenia, aby členské štáty mohli využiť túto príležitosť; v tejto súvislosti sa domnieva, že bývanie je predpokladom na zaistenie skutočnej sociálnej integrácie; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nedávno prijatý nástroj mikrofinancovania bude dostupný Rómom v záujme podpory ich integrácie do trhu práce; |
| --- | --- |

3.

vyjadruje znepokojenie nad diskrimináciou Rómov z hľadiska vzdelávania (najmä segregácia), bývania (predovšetkým prípady núteného súdneho vysťahovania a neštandardné životné podmienky, často v getách), zamestnania (osobitne nízka miera zamestnanosti) a rovnakého prístupu k systémom zdravotnej starostlivosti a iným verejným službám, ako aj vzhľadom na zarážajúco nízku mieru ich politickej účasti; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že pri vykonávaní operačných programov sa budú prísne uplatňovať ustanovenia týkajúce sa rovnakých príležitostí, aby sa prostredníctvom projektov priamo ani nepriamo neposilňovala segregácia a vylúčenie Rómov; zdôrazňuje, že 10. februára 2010 prijal správu o oprávnenosti zásahov v oblasti bývania v prospech marginalizovaných spoločenstiev, ktorou sa zabezpečujú zásahy v oblasti bývania v záujme zraniteľných skupín v rámci EFRR,a vyzýva na urýchlené vykonávanie revidovaného nariadenia, aby členské štáty mohli využiť túto príležitosť; v tejto súvislosti sa domnieva, že bývanie je predpokladom na zaistenie skutočnej sociálnej integrácie; vyzýva Komisiu, aby zabezpečila, že nedávno prijatý nástroj mikrofinancovania bude dostupný Rómom v záujme podpory ich integrácie do trhu práce;

| 4. | uznáva, že otázky úplného občianstva a sociálno-hospodárskej účasti Rómov sú poznačené historickou diskrimináciou a spoločenským stigmatizovaním; domnieva sa, že prístup k integrácii Rómov v podobe ich začleňovania do hlavného prúdu v spoločnosti treba doplniť aktívnymi opatreniami na prekonanie diskriminácie v minulosti i súčasnosti; vyzýva Komisiu, aby vo svojom prístupe k integrácii Rómov venovala primeranú pozornosť tomuto hľadisku; |
| --- | --- |

4.

uznáva, že otázky úplného občianstva a sociálno-hospodárskej účasti Rómov sú poznačené historickou diskrimináciou a spoločenským stigmatizovaním; domnieva sa, že prístup k integrácii Rómov v podobe ich začleňovania do hlavného prúdu v spoločnosti treba doplniť aktívnymi opatreniami na prekonanie diskriminácie v minulosti i súčasnosti; vyzýva Komisiu, aby vo svojom prístupe k integrácii Rómov venovala primeranú pozornosť tomuto hľadisku;

| 5. | domnieva sa, že EÚ a členské štáty spoločne zodpovedajú za podporu integrácie Rómov a dodržiavanie ich základných práv ako európskych občanov a že musia urýchlene zvýšiť úsilie o dosiahnutie viditeľných výsledkov v tejto oblasti; vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby prijali nevyhnutné opatrenia s cieľom vytvoriť vhodné sociálne a politické prostredie pre vykonávanie opatrení na integráciu Rómov, napríklad podporovaním verejných kampaní na zvyšovanie tolerancie voči rómskej kultúre a integrácii Rómov určených nerómskemu obyvateľstvu, a to v krajine, ktorej sú občanmi, ako aj v krajine európskeho pobytu; |
| --- | --- |

5.

domnieva sa, že EÚ a členské štáty spoločne zodpovedajú za podporu integrácie Rómov a dodržiavanie ich základných práv ako európskych občanov a že musia urýchlene zvýšiť úsilie o dosiahnutie viditeľných výsledkov v tejto oblasti; vyzýva členské štáty a inštitúcie EÚ, aby prijali nevyhnutné opatrenia s cieľom vytvoriť vhodné sociálne a politické prostredie pre vykonávanie opatrení na integráciu Rómov, napríklad podporovaním verejných kampaní na zvyšovanie tolerancie voči rómskej kultúre a integrácii Rómov určených nerómskemu obyvateľstvu, a to v krajine, ktorej sú občanmi, ako aj v krajine európskeho pobytu;

| 6. | víta závery Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti o integrácii Rómov prijaté v Luxemburgu 8. júna 2009, ktoré obsahujú spoločné základné zásady týkajúce sa integrácie Rómov, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby ich zohľadňovali „pri tvorbe a vykonávaní politík zameraných na ochranu základných práv, presadzovanie rodovej rovnosti, boj proti diskriminácii, chudobe a sociálnemu vylúčeniu, a aby zabezpečili prístup k vzdelávaniu, bývaniu, zdravotnej starostlivosti, zamestnaniu, sociálnym službám, spravodlivosti, športu a kultúre, ako aj v rámci vzťahov EÚ s tretími krajinami“; víta požiadavku adresovanú Komisii, aby „podnikla konkrétne kroky na zefektívnenie nástrojov a politík Spoločenstva týkajúcich sa integrácie Rómov“; |
| --- | --- |

6.

víta závery Rady pre zamestnanosť, sociálnu politiku, zdravie a spotrebiteľské záležitosti o integrácii Rómov prijaté v Luxemburgu 8. júna 2009, ktoré obsahujú spoločné základné zásady týkajúce sa integrácie Rómov, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby ich zohľadňovali „pri tvorbe a vykonávaní politík zameraných na ochranu základných práv, presadzovanie rodovej rovnosti, boj proti diskriminácii, chudobe a sociálnemu vylúčeniu, a aby zabezpečili prístup k vzdelávaniu, bývaniu, zdravotnej starostlivosti, zamestnaniu, sociálnym službám, spravodlivosti, športu a kultúre, ako aj v rámci vzťahov EÚ s tretími krajinami“; víta požiadavku adresovanú Komisii, aby „podnikla konkrétne kroky na zefektívnenie nástrojov a politík Spoločenstva týkajúcich sa integrácie Rómov“;

| 7. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že vzhľadom na naliehavosť tejto otázky Komisia doteraz nereagovala na požiadavku Európskeho parlamentu z 31. januára 2008 vypracovať v spolupráci s členskými štátmi európsku stratégiu pre Rómov s cieľom lepšie koordinovať a podporovať úsilie o zlepšenie situácie rómskej populácie; |
| --- | --- |

7.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad tým, že vzhľadom na naliehavosť tejto otázky Komisia doteraz nereagovala na požiadavku Európskeho parlamentu z 31. januára 2008 vypracovať v spolupráci s členskými štátmi európsku stratégiu pre Rómov s cieľom lepšie koordinovať a podporovať úsilie o zlepšenie situácie rómskej populácie;

| 8. | preto opäť žiada Komisiu, aby vytvorila komplexnú európsku stratégiu pre začlenenie Rómov ako nástroj v boji proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii Rómov v Európe; |
| --- | --- |

8.

preto opäť žiada Komisiu, aby vytvorila komplexnú európsku stratégiu pre začlenenie Rómov ako nástroj v boji proti sociálnemu vylúčeniu a diskriminácii Rómov v Európe;

| 9. | očakáva oznámenie Komisie, ktoré má byť predložené po nadchádzajúcom európskom samite o Rómoch a ktoré sa má zaoberať existujúcimi politikami a nástrojmi na zlepšenie integrácie Rómov a faktormi, ktoré spôsobili doterajší neuspokojivý pokrok; požaduje, aby toto oznámenie obsahovalo jasné ciele a mechanizmy pre budúce formovanie politiky o rómskych otázkach; |
| --- | --- |

9.

očakáva oznámenie Komisie, ktoré má byť predložené po nadchádzajúcom európskom samite o Rómoch a ktoré sa má zaoberať existujúcimi politikami a nástrojmi na zlepšenie integrácie Rómov a faktormi, ktoré spôsobili doterajší neuspokojivý pokrok; požaduje, aby toto oznámenie obsahovalo jasné ciele a mechanizmy pre budúce formovanie politiky o rómskych otázkach;

| 10. | vyzýva komisárov, aby sa prednostne venovali rómskym otázkam, ktoré patria do ich pôsobnosti, a v záujme riešenia rómskej problematiky na úrovni EÚ vytvorili ako prioritu účinný systém koordinácie medzi komisármi a medzi generálnymi riaditeľstvami; vyzýva Komisiu, aby určila jedného zo svojich komisárov, ktorý bude zodpovedný za koordináciu rómskej politiky; |
| --- | --- |

10.

vyzýva komisárov, aby sa prednostne venovali rómskym otázkam, ktoré patria do ich pôsobnosti, a v záujme riešenia rómskej problematiky na úrovni EÚ vytvorili ako prioritu účinný systém koordinácie medzi komisármi a medzi generálnymi riaditeľstvami; vyzýva Komisiu, aby určila jedného zo svojich komisárov, ktorý bude zodpovedný za koordináciu rómskej politiky;

| 11. | vyzýva inštitúcie EÚ,aby zapájali rómske komunity od najnižšej úrovne až po úroveň medzinárodných MVOdo procesu rozvoja komplexnej politiky EÚ týkajúcej sa rómskych otázok, a to vo všetkých aspektoch plánovania, plnenia a dohľadu, a aby využili skúsenosti z programu Desaťročie integrácie rómskeho obyvateľstva 2005 – 2015 a akčného plánu OBSE,ako aj odporúčania Rady Európy, OSNa samotného Parlamentu; vyzýva na mobilizáciu rómskej komunity, aby sa politiky integrácie mohli vykonávať spoločne, keďže môžu byť úspešné len vtedy, ak sa do nich plne zapoja všetky strany; |
| --- | --- |

11.

vyzýva inštitúcie EÚ,aby zapájali rómske komunity od najnižšej úrovne až po úroveň medzinárodných MVOdo procesu rozvoja komplexnej politiky EÚ týkajúcej sa rómskych otázok, a to vo všetkých aspektoch plánovania, plnenia a dohľadu, a aby využili skúsenosti z programu Desaťročie integrácie rómskeho obyvateľstva 2005 – 2015 a akčného plánu OBSE,ako aj odporúčania Rady Európy, OSNa samotného Parlamentu; vyzýva na mobilizáciu rómskej komunity, aby sa politiky integrácie mohli vykonávať spoločne, keďže môžu byť úspešné len vtedy, ak sa do nich plne zapoja všetky strany;

| 12. | žiada Komisiu o horizontálny prístup k rómskej otázke a o vypracovanie ďalších návrhov na zabezpečenie politickej súdržnosti na európskej úrovni v súvislosti so sociálnou integráciou Rómov s cieľom podnietiť členské štáty k výraznejšiemu úsiliu o dosiahnutie viditeľných výsledkov, podporiť kritickú analýzu politických zlyhaní, zjednodušiť výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi a využiť všetky skúsenosti získané z pilotného rómskeho projektu, ktoré by sa mali prejaviť v hlavných politikách; |
| --- | --- |

12.

žiada Komisiu o horizontálny prístup k rómskej otázke a o vypracovanie ďalších návrhov na zabezpečenie politickej súdržnosti na európskej úrovni v súvislosti so sociálnou integráciou Rómov s cieľom podnietiť členské štáty k výraznejšiemu úsiliu o dosiahnutie viditeľných výsledkov, podporiť kritickú analýzu politických zlyhaní, zjednodušiť výmenu najlepších postupov medzi členskými štátmi a využiť všetky skúsenosti získané z pilotného rómskeho projektu, ktoré by sa mali prejaviť v hlavných politikách;

| 13. | vyzýva organizátora samitu a EÚ,aby stanovili jasné politické kroky nadväzujúce na závery samitu, aby sa predišlo situáciám z minulosti, keď neboli prijaté ani politické závery ani konkrétne návrhy; domnieva sa, že samit by nemal byť len deklaratívny, ale mal by sa zamerať na strategické politické záväzky, ktoré budú prejavom politickej vôle zmenšiť rozdiely medzi rómskymi komunitami a väčšinovým obyvateľstvom; |
| --- | --- |

13.

vyzýva organizátora samitu a EÚ,aby stanovili jasné politické kroky nadväzujúce na závery samitu, aby sa predišlo situáciám z minulosti, keď neboli prijaté ani politické závery ani konkrétne návrhy; domnieva sa, že samit by nemal byť len deklaratívny, ale mal by sa zamerať na strategické politické záväzky, ktoré budú prejavom politickej vôle zmenšiť rozdiely medzi rómskymi komunitami a väčšinovým obyvateľstvom;

| 14. | naliehavo žiada Komisiu a Radu, aby na zvýšenie účinnosti svojho úsilia v tejto oblasti využili existujúce iniciatívy, ako je program Desaťročie integrácie rómskeho obyvateľstva; |
| --- | --- |

14.

naliehavo žiada Komisiu a Radu, aby na zvýšenie účinnosti svojho úsilia v tejto oblasti využili existujúce iniciatívy, ako je program Desaťročie integrácie rómskeho obyvateľstva;

| 15. | považuje za kľúčové, aby sa vypracoval komplexný rozvojový program, ktorý bude zameraný na všetky súvisiace oblasti politiky a súčasne umožní okamžité zásahy v getách bojujúcich s vážnymi štrukturálnymi prekážkami; |
| --- | --- |

15.

považuje za kľúčové, aby sa vypracoval komplexný rozvojový program, ktorý bude zameraný na všetky súvisiace oblasti politiky a súčasne umožní okamžité zásahy v getách bojujúcich s vážnymi štrukturálnymi prekážkami;

| 16. | zdôrazňuje, že samotné protidiskriminačné opatrenia sú ako prostriedok na uľahčenie sociálnej integrácie Rómov nedostatočné, ale že je potrebné sústredené úsilie Spoločenstva na pevnom právnom základe s cieľom koordinovať opatrenia zo strany inštitucionálnych a spoločenských zainteresovaných strán a prinútiť príslušné strany, aby plnili svoje vlastné sľuby; preto akceptuje aj potrebu jasných legislatívnych záväzkov a vierohodných rozpočtových prostriedkov; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že samotné protidiskriminačné opatrenia sú ako prostriedok na uľahčenie sociálnej integrácie Rómov nedostatočné, ale že je potrebné sústredené úsilie Spoločenstva na pevnom právnom základe s cieľom koordinovať opatrenia zo strany inštitucionálnych a spoločenských zainteresovaných strán a prinútiť príslušné strany, aby plnili svoje vlastné sľuby; preto akceptuje aj potrebu jasných legislatívnych záväzkov a vierohodných rozpočtových prostriedkov;

| 17. | odporúča Rade, aby prijala spoločnú pozíciu k politike financovania zo štrukturálnych a z predvstupových fondov, ktorá by odrážala európsky politický záväzok využívať možnosti týchto fondov na podporu integrácie Rómov, a aby zabezpečila, že pri všetkých revíziách operačných programov a so zreteľom na ďalšie plánovacie obdobie sa plne zohľadnia spoločné základné zásady integrácie Rómov; nalieha na Komisiu, aby zanalyzovala a zhodnotila sociálne účinky dosiaľ vynaložených investícií z predvstupových a zo štrukturálnych fondov zameraných na zraniteľné skupiny a aby vyvodila dôsledky a vypracovala nové stratégie a pravidlá pre túto oblasť, ak to bude považovať za potrebné; |
| --- | --- |

17.

odporúča Rade, aby prijala spoločnú pozíciu k politike financovania zo štrukturálnych a z predvstupových fondov, ktorá by odrážala európsky politický záväzok využívať možnosti týchto fondov na podporu integrácie Rómov, a aby zabezpečila, že pri všetkých revíziách operačných programov a so zreteľom na ďalšie plánovacie obdobie sa plne zohľadnia spoločné základné zásady integrácie Rómov; nalieha na Komisiu, aby zanalyzovala a zhodnotila sociálne účinky dosiaľ vynaložených investícií z predvstupových a zo štrukturálnych fondov zameraných na zraniteľné skupiny a aby vyvodila dôsledky a vypracovala nové stratégie a pravidlá pre túto oblasť, ak to bude považovať za potrebné;

| 18. | zdôrazňuje, že kandidátske krajiny sa musia čo najskôr zapojiť do snahy o integráciu Rómov na európskej úrovni, keďže prístupové rokovania poskytujú mimoriadnu príležitosť na iniciovanie zásadnej zmeny v prístupe vlád k Rómom; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že kandidátske krajiny sa musia čo najskôr zapojiť do snahy o integráciu Rómov na európskej úrovni, keďže prístupové rokovania poskytujú mimoriadnu príležitosť na iniciovanie zásadnej zmeny v prístupe vlád k Rómom;

| 19. | trvá na tom, že členské štáty musia zabezpečiť, aby boli všetky opatrenia, ktoré majú priamy alebo nepriamy vplyv na občanov EÚ rómskeho pôvodu, zlučiteľné s princípmi uvedenými v Charte základných práv EÚ a so smernicou o rasovej rovnosti, ktorá výslovne zakazuje priamu a nepriamu diskrimináciu; vyjadruje znepokojenie vo vzťahu k nútenej repatriácii Rómov do krajín západného Balkánu, kde by mohli čeliť hrozbe, že sa stanú bezdomovcami a že budú diskriminovaní v oblasti vzdelávania, sociálnej ochrany a zamestnania, a vyzýva Komisiu, Radu a členské štáty, aby zabezpečili rešpektovanie základných práv, a to aj poskytnutím vhodnej pomoci a monitorovaním situácie; |
| --- | --- |

19.

trvá na tom, že členské štáty musia zabezpečiť, aby boli všetky opatrenia, ktoré majú priamy alebo nepriamy vplyv na občanov EÚ rómskeho pôvodu, zlučiteľné s princípmi uvedenými v Charte základných práv EÚ a so smernicou o rasovej rovnosti, ktorá výslovne zakazuje priamu a nepriamu diskrimináciu; vyjadruje znepokojenie vo vzťahu k nútenej repatriácii Rómov do krajín západného Balkánu, kde by mohli čeliť hrozbe, že sa stanú bezdomovcami a že budú diskriminovaní v oblasti vzdelávania, sociálnej ochrany a zamestnania, a vyzýva Komisiu, Radu a členské štáty, aby zabezpečili rešpektovanie základných práv, a to aj poskytnutím vhodnej pomoci a monitorovaním situácie;

| 20. | upozorňuje na neistú situáciu Rómov, ktorí uplatňovaním slobody pohybu v rámci Európskej únie migrujú; zdôrazňuje, že akékoľvek opatrenia prijaté so zreteľom na tieto skupiny musia byť v súlade s európskymi normami a právnymi predpismi, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby stanovili, či je potrebný koordinovaný európsky prístup; |
| --- | --- |

20.

upozorňuje na neistú situáciu Rómov, ktorí uplatňovaním slobody pohybu v rámci Európskej únie migrujú; zdôrazňuje, že akékoľvek opatrenia prijaté so zreteľom na tieto skupiny musia byť v súlade s európskymi normami a právnymi predpismi, a vyzýva Komisiu a členské štáty, aby stanovili, či je potrebný koordinovaný európsky prístup;

| 21. | zdôrazňuje význam účasti miestnych orgánov pre zabezpečenie účinného vynakladania úsilia o podporu integrácie Rómov a boj proti diskriminácii; žiada Komisiu, aby vypracovala odporúčania pre členské štáty s cieľom podporiť miestne orgány v lepšom využívaní možností štrukturálneho financovania na presadzovanie integrácie Rómov vrátane cieľa sledovať uskutočňovanie projektov; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje význam účasti miestnych orgánov pre zabezpečenie účinného vynakladania úsilia o podporu integrácie Rómov a boj proti diskriminácii; žiada Komisiu, aby vypracovala odporúčania pre členské štáty s cieľom podporiť miestne orgány v lepšom využívaní možností štrukturálneho financovania na presadzovanie integrácie Rómov vrátane cieľa sledovať uskutočňovanie projektov;

| 22. | zdôrazňuje význam rómskych organizácií na úrovni Spoločenstva ako kľúčového prostriedku na zabezpečenie úspešnosti politík sociálnej integrácie, ako aj potrebu začleniť zástupcov Rómov do všetkých iniciatív zameraných na podporu ich práv a začleňovanie ich komunít; domnieva sa, že sú potrebné dlhodobé stratégie na vybudovanie odborných a organizačných schopností Rómov a na rozvoj rómskych ľudských zdrojov ako horizontálna priorita; zdôrazňuje, že politická nezávislosť a posilnenie postavenia vlastných organizácií Rómov, pokiaľ ide o finančné, akademické a ľudské zdroje, sú kľúčové pre urýchlenie sociálnej integrácie Rómov; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje význam rómskych organizácií na úrovni Spoločenstva ako kľúčového prostriedku na zabezpečenie úspešnosti politík sociálnej integrácie, ako aj potrebu začleniť zástupcov Rómov do všetkých iniciatív zameraných na podporu ich práv a začleňovanie ich komunít; domnieva sa, že sú potrebné dlhodobé stratégie na vybudovanie odborných a organizačných schopností Rómov a na rozvoj rómskych ľudských zdrojov ako horizontálna priorita; zdôrazňuje, že politická nezávislosť a posilnenie postavenia vlastných organizácií Rómov, pokiaľ ide o finančné, akademické a ľudské zdroje, sú kľúčové pre urýchlenie sociálnej integrácie Rómov;

| 23. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a kandidátskych krajín, Rade Európy a OBSE. |
| --- | --- |

23.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii a vládam a parlamentom členských štátov a kandidátskych krajín, Rade Európy a OBSE.

---

(1)  Prijaté texty P6_TA(2005)0151.

(2)  Prijaté texty P6_TA(2006)0244.

(3)  Prijaté texty P6_TA(2007)0534.

(4)  Prijaté texty P6_TA(2008)0035.

(5)  Prijaté texty P6_TA(2008)0361.

(6)  Prijaté texty P6_TA(2009)0117.

(7)  Ú. v. ES L 180, 19.7.2000, s. 22.

(8)  Ú. v. ES L 303, 2.12.2000, s. 16.

(9)  Ú. v. EÚ L 328, 6.12.2008, s. 55.

(10)  Ú. v. EÚ L 158, 30.4.2004, s. 77.

(11)  Report on Racism and Xenophobia in the Member States of the EU in 2009 (správa o rasizme a xenofóbii v členských štátoch EÚ za rok 2009); European Union Minorities and Discrimination Survey, Data in Focus Report: The Roma in 2009 (správa o prieskume v oblasti menšín a diskriminácie v Európskej únii); The Situation of Roma EU Citizens Moving to and Settling in Other EU Member States (správa o situácii rómskych občanov EÚ, ktorí sa sťahujú do iných členských štátov EÚ a usadia sa tam); and Housing Conditions of Roma and Travellers in the European Union: Comparative Report (a správa o podmienkach bývania Rómov a kočovníkov v Európskej únii: porovnávacia správa).

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/11

---

Štvrtok 25. marca 2010Rozpočet na rok 2011 – oddiel III – Komisia

P7_TA(2010)0086

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o prioritách pre rozpočet na rok 2011 – oddiel III – Komisia (2010/2004(BUD))

2011/C 4 E/03

Európsky parlament,

so zreteľom na články 313 a 314 ZFEÚ,

so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu (MID) zo 17. mája 2006 o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1),

so zreteľom na aktualizované finančné plánovanie Komisie na roky 2007 – 2013, ktoré bolo predložené v súlade s bodom 46 vyššie uvedenej medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006,

so zreteľom na všeobecný rozpočet Európskej únie na rozpočtový rok 2010,

so zreteľom na výsledky zasadnutia zmierovacieho výboru zo dňa 18. novembra 2009,

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a stanovisko Výboru pre rozvoj (A7-0033/2010),

Všeobecné rozpočtové hľadiská

| 1. | konštatuje, že na rok 2011 je vo viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2007 – 2013 stanovená celková výška viazaných rozpočtových prostriedkov 142,629 miliardy EUR, čo predstavuje maximálne možné zvýšenie len o 0,83 % oproti rozpočtu na rok 2010, ako ho prijal Európsky parlament (141,453 miliardy EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch); konštatuje, že výška výdavkových rozpočtových prostriedkov je stanovená na 134,263 miliardy EUR, čo je nárast o 9,2 % oproti rozpočtu na rok 2010 (122,937 miliardy EUR vo výdavkových rozpočtových prostriedkoch); pripomína, že tieto sumy predstavujú len približne 1 % HND EÚ a sú značne nižšie ako súčasné rozhodnutie o vlastných zdrojoch; |
| --- | --- |

1.

konštatuje, že na rok 2011 je vo viacročnom finančnom rámci (VFR) na roky 2007 – 2013 stanovená celková výška viazaných rozpočtových prostriedkov 142,629 miliardy EUR, čo predstavuje maximálne možné zvýšenie len o 0,83 % oproti rozpočtu na rok 2010, ako ho prijal Európsky parlament (141,453 miliardy EUR vo viazaných rozpočtových prostriedkoch); konštatuje, že výška výdavkových rozpočtových prostriedkov je stanovená na 134,263 miliardy EUR, čo je nárast o 9,2 % oproti rozpočtu na rok 2010 (122,937 miliardy EUR vo výdavkových rozpočtových prostriedkoch); pripomína, že tieto sumy predstavujú len približne 1 % HND EÚ a sú značne nižšie ako súčasné rozhodnutie o vlastných zdrojoch;

| 2. | poukazuje na to, že rozdiel medzi viazanými a výdavkovými rozpočtovými prostriedkami vo VFR dosahuje 8,366 miliardy EUR; pripomína, že napriek tomu, že vo VFR na rok 2010 bol tento rozdiel iba 6,689 miliardy EUR, v prijatom rozpočte na rok 2010 rozdiel dosahuje 18,515 miliardy EUR z dôvodu ďalšieho zníženia platieb; opätovne pripomína svoje znepokojenie nad zvýšením rozdielu medzi viazanými a výdavkovými rozpočtovými prostriedkami, čo v dlhodobom meradle vedie k deficitom, a zdôrazňuje, že počas celého rozpočtového postupu vyvinie maximálne úsilie, aby tento rozdiel zachoval na udržateľnej a zvládnuteľnej úrovni; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na to, že rozdiel medzi viazanými a výdavkovými rozpočtovými prostriedkami vo VFR dosahuje 8,366 miliardy EUR; pripomína, že napriek tomu, že vo VFR na rok 2010 bol tento rozdiel iba 6,689 miliardy EUR, v prijatom rozpočte na rok 2010 rozdiel dosahuje 18,515 miliardy EUR z dôvodu ďalšieho zníženia platieb; opätovne pripomína svoje znepokojenie nad zvýšením rozdielu medzi viazanými a výdavkovými rozpočtovými prostriedkami, čo v dlhodobom meradle vedie k deficitom, a zdôrazňuje, že počas celého rozpočtového postupu vyvinie maximálne úsilie, aby tento rozdiel zachoval na udržateľnej a zvládnuteľnej úrovni;

| 3. | pripomína, že okrem úvah týkajúcich sa stropov VFR na zvyšné roky obdobia (2011 – 2013) musel rozpočtový orgán VFR viackrát revidovať, pretože rámec neumožňoval EÚ náležite a uspokojivo reagovať na rôzne problémy, ktoré sa vynorili v predchádzajúcom roku; opätovne vyjadruje presvedčenie, že je absolútne nevyhnutné VFR dôkladne prehodnotiť a zrevidovať; žiada Európsku komisiu, aby zverejnila svoju správu o fungovaní súčasnej MID a hodnotení VFR v polovici obdobia na základe vyhlásení 1 a 3 MID zo 17. mája 2006 a doplnila ju o konkrétne návrhy na úpravu a revíziu súčasnej MID pred koncom prvého polroka 2010; |
| --- | --- |

3.

pripomína, že okrem úvah týkajúcich sa stropov VFR na zvyšné roky obdobia (2011 – 2013) musel rozpočtový orgán VFR viackrát revidovať, pretože rámec neumožňoval EÚ náležite a uspokojivo reagovať na rôzne problémy, ktoré sa vynorili v predchádzajúcom roku; opätovne vyjadruje presvedčenie, že je absolútne nevyhnutné VFR dôkladne prehodnotiť a zrevidovať; žiada Európsku komisiu, aby zverejnila svoju správu o fungovaní súčasnej MID a hodnotení VFR v polovici obdobia na základe vyhlásení 1 a 3 MID zo 17. mája 2006 a doplnila ju o konkrétne návrhy na úpravu a revíziu súčasnej MID pred koncom prvého polroka 2010;

| 4. | poukazuje na to, že rozpočet na rok 2011 je štvrtým v poradí zo siedmych rozpočtov zahrnutých do súčasného VFR, a zdôrazňuje, že bod 37 MID týkajúci sa využívania 5 % rezervy legislatívnej pružnosti má teraz plný význam, keďže obe zložky rozpočtového orgánu majú lepší prehľad o nedostatkoch a pozitívnych výsledkoch súčasných programov; pripomína, že bez ohľadu na ustanovenia MID je zabezpečenie primeranej pružnosti rozpočtu EÚ nevyhnutným predpokladom pre jeho efektívne a účelné plnenie; očakáva, že v záujme väčšej pružnosti sa nariadenie Rady o VFR prijme na základe konečného znenia KOM(2010)0072 a nasledujúca MID sa prijme na základe konečného znenia KOM(2010)0073; |
| --- | --- |

4.

poukazuje na to, že rozpočet na rok 2011 je štvrtým v poradí zo siedmych rozpočtov zahrnutých do súčasného VFR, a zdôrazňuje, že bod 37 MID týkajúci sa využívania 5 % rezervy legislatívnej pružnosti má teraz plný význam, keďže obe zložky rozpočtového orgánu majú lepší prehľad o nedostatkoch a pozitívnych výsledkoch súčasných programov; pripomína, že bez ohľadu na ustanovenia MID je zabezpečenie primeranej pružnosti rozpočtu EÚ nevyhnutným predpokladom pre jeho efektívne a účelné plnenie; očakáva, že v záujme väčšej pružnosti sa nariadenie Rady o VFR prijme na základe konečného znenia KOM(2010)0072 a nasledujúca MID sa prijme na základe konečného znenia KOM(2010)0073;

| 5. | zdôrazňuje, že posilnenie viacerých politík na úrovni EÚ po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy by malo logicky znamenať dodatočnú finančnú kapacitu EÚ; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že posilnenie viacerých politík na úrovni EÚ po nadobudnutí účinnosti Lisabonskej zmluvy by malo logicky znamenať dodatočnú finančnú kapacitu EÚ;

| 6. | v súvislosti s revíziou programov podliehajúcich spolurozhodovaniu v polovici obdobia žiada Komisiu, aby mu predložila podrobný prehľad o rozpočtových dôsledkoch vo všetkých okruhoch; |
| --- | --- |

6.

v súvislosti s revíziou programov podliehajúcich spolurozhodovaniu v polovici obdobia žiada Komisiu, aby mu predložila podrobný prehľad o rozpočtových dôsledkoch vo všetkých okruhoch;

| 7. | víta skutočnosť, že podľa vnútorného hodnotenia Komisie z júla 2009 obsahovala väčšina výkazov o činnosti, ktoré boli predložené k predbežnému návrhu rozpočtu na rok 2010, jasné a výstižné odôvodnenie prínosu pre EÚ, ako aj ciele a ukazovatele založené na zásadách SMART a orientované na výsledky; zdôrazňuje však, že je potrebné zvýšiť kvalitu výsledkov spojených s vynaloženými výdavkami a lepšie využívať výsledky hodnotení; vyjadruje poľutovanie nad tým, že odchýlky v rozpočtových prostriedkoch boli len zriedkavo podložené údajmi o výkonnosti; očakáva preto, že Komisia zodpovedajúcim spôsobom zdokonalí svoje výkazy o činnosti za rok 2011; |
| --- | --- |

7.

víta skutočnosť, že podľa vnútorného hodnotenia Komisie z júla 2009 obsahovala väčšina výkazov o činnosti, ktoré boli predložené k predbežnému návrhu rozpočtu na rok 2010, jasné a výstižné odôvodnenie prínosu pre EÚ, ako aj ciele a ukazovatele založené na zásadách SMART a orientované na výsledky; zdôrazňuje však, že je potrebné zvýšiť kvalitu výsledkov spojených s vynaloženými výdavkami a lepšie využívať výsledky hodnotení; vyjadruje poľutovanie nad tým, že odchýlky v rozpočtových prostriedkoch boli len zriedkavo podložené údajmi o výkonnosti; očakáva preto, že Komisia zodpovedajúcim spôsobom zdokonalí svoje výkazy o činnosti za rok 2011;

| 8. | kladie dôraz na to, že ďalšie vylepšenia, ktoré sú v tejto súvislosti potrebné, najmä čo sa týka generálnych riaditeľstiev zaoberajúcich sa medzinárodnými vzťahmi (RELEX) a predvstupovými otázkami, majú zásadný význam tak v záujme zabezpečenia informovanejšieho prijímania rozhodnutí zo strany rozpočtového orgánu, ako aj v záujme plného využitia výhod zavedenia rozpočtovania podľa činností a strategického plánovania a programovania v rámci Komisie, najmä pri zohľadnení nových úloh a problémov, ktoré sa uvádzajú v Lisabonskej zmluve; |
| --- | --- |

8.

kladie dôraz na to, že ďalšie vylepšenia, ktoré sú v tejto súvislosti potrebné, najmä čo sa týka generálnych riaditeľstiev zaoberajúcich sa medzinárodnými vzťahmi (RELEX) a predvstupovými otázkami, majú zásadný význam tak v záujme zabezpečenia informovanejšieho prijímania rozhodnutí zo strany rozpočtového orgánu, ako aj v záujme plného využitia výhod zavedenia rozpočtovania podľa činností a strategického plánovania a programovania v rámci Komisie, najmä pri zohľadnení nových úloh a problémov, ktoré sa uvádzajú v Lisabonskej zmluve;

Priority pre rozpočet na rok 2011

| 9. | pripomína, že EÚ v rámci obmedzení VFR dokázala nájsť určitú európsku pridanú hodnotu dodatočne k vnútroštátnym snahám členských štátov v boji proti hospodárskej a finančnej kríze tým, že prijala plán hospodárskej obnovy Európy, ale konštatuje, že celková hospodárska situácia v EÚ nie je ani zďaleka uspokojivá; |
| --- | --- |

9.

pripomína, že EÚ v rámci obmedzení VFR dokázala nájsť určitú európsku pridanú hodnotu dodatočne k vnútroštátnym snahám členských štátov v boji proti hospodárskej a finančnej kríze tým, že prijala plán hospodárskej obnovy Európy, ale konštatuje, že celková hospodárska situácia v EÚ nie je ani zďaleka uspokojivá;

| 10. | zdôrazňuje, že pre súčasnosť aj budúcnosť EÚ má nesmierny význam mládež, ktorej treba pri stanovovaní strednodobých a dlhodobých priorít venovať osobitnú pozornosť; poukazuje na to, že mládež je stredobodom sociálnych a inkluzívnych stratégií a že jej schopnosť inovácie je kľúčovým zdrojom rozvoja a rastu, o ktorý by sa EÚ mala opierať; pripomína, že investovať do mládeže a vzdelania znamená investovať do dneška i zajtrajška tak, ako sa to uvádza v stratégii EÚ pre mládež, a že táto koordinovaná a multidisciplinárna investícia sa musí začať bezodkladne ako prierezová problematika; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že pre súčasnosť aj budúcnosť EÚ má nesmierny význam mládež, ktorej treba pri stanovovaní strednodobých a dlhodobých priorít venovať osobitnú pozornosť; poukazuje na to, že mládež je stredobodom sociálnych a inkluzívnych stratégií a že jej schopnosť inovácie je kľúčovým zdrojom rozvoja a rastu, o ktorý by sa EÚ mala opierať; pripomína, že investovať do mládeže a vzdelania znamená investovať do dneška i zajtrajška tak, ako sa to uvádza v stratégii EÚ pre mládež, a že táto koordinovaná a multidisciplinárna investícia sa musí začať bezodkladne ako prierezová problematika;

| 11. | zdôrazňuje, že politiku v oblasti mládeže je nutné vymedziť v širšom zmysle tak, aby zahŕňala možnosť jednotlivcov viackrát vo svojom živote zmeniť pozíciu a postavenie a bez obmedzenia meniť sféry pôsobenia, akými sú odborná príprava na povolanie, akademická či profesijná činnosť a odborné vzdelávanie; jedným z cieľov by mal byť prechod od vzdelávacieho systému na trh práce; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje, že politiku v oblasti mládeže je nutné vymedziť v širšom zmysle tak, aby zahŕňala možnosť jednotlivcov viackrát vo svojom živote zmeniť pozíciu a postavenie a bez obmedzenia meniť sféry pôsobenia, akými sú odborná príprava na povolanie, akademická či profesijná činnosť a odborné vzdelávanie; jedným z cieľov by mal byť prechod od vzdelávacieho systému na trh práce;

| 12. | nazdáva sa, že sa musia zaviesť nástroje na podporu štúdia jazykov a medzikultúrny dialóg a musia predstavovať stredobod opatrení verejného sektora zameraných na mládež; tieto opatrenia by mali zvýšiť povedomie verejnosti o európskych otázkach so zameraním na získanie čoraz hlbšie zakorenenej európskej identity; |
| --- | --- |

12.

nazdáva sa, že sa musia zaviesť nástroje na podporu štúdia jazykov a medzikultúrny dialóg a musia predstavovať stredobod opatrení verejného sektora zameraných na mládež; tieto opatrenia by mali zvýšiť povedomie verejnosti o európskych otázkach so zameraním na získanie čoraz hlbšie zakorenenej európskej identity;

| 13. | pripomína význam inovácie a digitálnej agendy pre hospodársky rozvoj a tvorbu pracovných miest v Európe a poukazuje na to, že treba venovať osobitnú pozornosť novým zručnostiam, ako napríklad v oblasti IT a podnikania; zdôrazňuje, že priority výskumnej, inovačnej a digitálnej agendy sú kľúčovými prvkami udržateľného rozvoja v Európe a pripomína význam niektorých programov, ako napríklad Európskeho technologického a inovačného inštitút, ktoré k tomuto cieľu prispievajú; |
| --- | --- |

13.

pripomína význam inovácie a digitálnej agendy pre hospodársky rozvoj a tvorbu pracovných miest v Európe a poukazuje na to, že treba venovať osobitnú pozornosť novým zručnostiam, ako napríklad v oblasti IT a podnikania; zdôrazňuje, že priority výskumnej, inovačnej a digitálnej agendy sú kľúčovými prvkami udržateľného rozvoja v Európe a pripomína význam niektorých programov, ako napríklad Európskeho technologického a inovačného inštitút, ktoré k tomuto cieľu prispievajú;

| 14. | je presvedčený, že v súvislosti so spomalením celosvetového hospodárstva je presvedčený o tom, že EÚ by mala sústrediť svoje úsilie na aktívnu podporu inovačných, najmä zelených technológií, ktoré predstavujú zásadný prínos k prekonaniu hospodárskej krízy, zaručujú MSP prístup k trhu a stavajú EÚ do pozície poprednej udržateľnej a konkurencieschopnej ekonomiky; konštatuje, že na dosiahnutie tohto cieľ by sa malo zaručiť bezproblémové vykonávanie programov výskumu a vývoja; |
| --- | --- |

14.

je presvedčený, že v súvislosti so spomalením celosvetového hospodárstva je presvedčený o tom, že EÚ by mala sústrediť svoje úsilie na aktívnu podporu inovačných, najmä zelených technológií, ktoré predstavujú zásadný prínos k prekonaniu hospodárskej krízy, zaručujú MSP prístup k trhu a stavajú EÚ do pozície poprednej udržateľnej a konkurencieschopnej ekonomiky; konštatuje, že na dosiahnutie tohto cieľ by sa malo zaručiť bezproblémové vykonávanie programov výskumu a vývoja;

| 15. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, že MSP zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri rozvoji štrukturálne znevýhodnených regiónov, najmä v vidieckych oblastiach, a tým pri oživovaní celého hospodárstva EÚ; poukazuje preto na potrebu spustenia viacerých projektov pre MSP zameraných na rozvoj vidieckych oblastí; |
| --- | --- |

15.

v tejto súvislosti zdôrazňuje, že MSP zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri rozvoji štrukturálne znevýhodnených regiónov, najmä v vidieckych oblastiach, a tým pri oživovaní celého hospodárstva EÚ; poukazuje preto na potrebu spustenia viacerých projektov pre MSP zameraných na rozvoj vidieckych oblastí;

| 16. | v tejto súvislosti pripomína, že inovatívne výsledky vo výskume zrejme majú rozhodujúci vplyv z hľadiska hospodárskej činnosti a nazdáva sa, že EÚ by v súčasnosti mala byť v plnej miere pripravená poskytnúť potrebné finančné stimuly na každej úrovni správy, či už vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej; je presvedčený, že táto európska pridaná hodnota dokáže spolu s úsilím jednotlivých štátov zameraným na podporu výskumnej činnosti zabezpečiť viac výsledkov v prospech všetkých členských štátov; |
| --- | --- |

16.

v tejto súvislosti pripomína, že inovatívne výsledky vo výskume zrejme majú rozhodujúci vplyv z hľadiska hospodárskej činnosti a nazdáva sa, že EÚ by v súčasnosti mala byť v plnej miere pripravená poskytnúť potrebné finančné stimuly na každej úrovni správy, či už vnútroštátnej, regionálnej alebo miestnej; je presvedčený, že táto európska pridaná hodnota dokáže spolu s úsilím jednotlivých štátov zameraným na podporu výskumnej činnosti zabezpečiť viac výsledkov v prospech všetkých členských štátov;

| 17. | kladie dôraz na to, že mobilitu ako jednu zo slobôd zakotvených v zmluvách, ktorá je základnou podmienkou pre fungovanie skutočného vnútorného trhu v rámci EÚ, je nutné považovať za jeden z nevyhnutných predpokladov pre všetky opatrenia na podporu mládeže; zdôrazňuje preto význam rozčlenenia rozpočtu EÚ tak, aby odrážal okrem iného aj zvýšenie mobility mládeže; |
| --- | --- |

17.

kladie dôraz na to, že mobilitu ako jednu zo slobôd zakotvených v zmluvách, ktorá je základnou podmienkou pre fungovanie skutočného vnútorného trhu v rámci EÚ, je nutné považovať za jeden z nevyhnutných predpokladov pre všetky opatrenia na podporu mládeže; zdôrazňuje preto význam rozčlenenia rozpočtu EÚ tak, aby odrážal okrem iného aj zvýšenie mobility mládeže;

| 18. | zdôrazňuje, že doprava je ústredným prvkom európskeho hospodárstva a umožňuje cezhraničnú mobilitu osôb, tovaru a vedomostí; zdôrazňuje, že doprava je nositeľom rovnosti a sociálnej mobility najmä pre mladých ľudí, pretože otvára možnosti a zlepšuje výmeny v oblasti vedomostí a odbornej prípravy; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že doprava je ústredným prvkom európskeho hospodárstva a umožňuje cezhraničnú mobilitu osôb, tovaru a vedomostí; zdôrazňuje, že doprava je nositeľom rovnosti a sociálnej mobility najmä pre mladých ľudí, pretože otvára možnosti a zlepšuje výmeny v oblasti vedomostí a odbornej prípravy;

| 19. | zastáva názor, že podpora podnikania a MSP je základným kameňom politiky EÚ v oblasti mládeže a inovácií; je presvedčený o potrebnosti potvrdiť podporu pre všetky programy a nástroje zamerané na podnecovanie podnikania aj v vidieckych oblastiach, poskytovanie pomoci v začiatočných fázach novo vytvorených podnikov a výmenu skúseností medzi mladými podnikateľmi; pripomína v tomto ohľade úlohu, ktorú zohral zákon o malých podnikoch pri uľahčovaní prístupu k financovaniu a verejnému obstarávaniu pre MSP a ďalšom podporovaní ich techník a inovačných kapacít; pripomína, že v predchádzajúcich rokoch predložil viaceré pilotné projekty a prípravné akcie zamerané na podporu mladých podnikateľov, na presadzovanie prepojení medzi MSP a na zvyšovanie mobility pracovnej sily, a zdôrazňuje, že bude dôkladne sledovať legislatívne návrhy, ktoré budú predložené po skončení týchto projektov a akcií; |
| --- | --- |

19.

zastáva názor, že podpora podnikania a MSP je základným kameňom politiky EÚ v oblasti mládeže a inovácií; je presvedčený o potrebnosti potvrdiť podporu pre všetky programy a nástroje zamerané na podnecovanie podnikania aj v vidieckych oblastiach, poskytovanie pomoci v začiatočných fázach novo vytvorených podnikov a výmenu skúseností medzi mladými podnikateľmi; pripomína v tomto ohľade úlohu, ktorú zohral zákon o malých podnikoch pri uľahčovaní prístupu k financovaniu a verejnému obstarávaniu pre MSP a ďalšom podporovaní ich techník a inovačných kapacít; pripomína, že v predchádzajúcich rokoch predložil viaceré pilotné projekty a prípravné akcie zamerané na podporu mladých podnikateľov, na presadzovanie prepojení medzi MSP a na zvyšovanie mobility pracovnej sily, a zdôrazňuje, že bude dôkladne sledovať legislatívne návrhy, ktoré budú predložené po skončení týchto projektov a akcií;

| 20. | pri zohľadnení významnej úlohy, ktorú mládež bude zohrávať pri obnove z terajšej finančnej a hospodárskej krízy, je presvedčený, že podpora rovnakých príležitostí a výraznejšie uľahčovanie prechodu od vzdelávania k integrácii na pracovnom trhu by sa mali zdôrazňovať a zlepšovať aj v rámci Európskeho sociálneho fondu, pretože EÚ si už nemôže dovoliť, aby najmä mládež trpela chudobou, zlým ekonomickým systémom a vysokou nezamestnanosťou; |
| --- | --- |

20.

pri zohľadnení významnej úlohy, ktorú mládež bude zohrávať pri obnove z terajšej finančnej a hospodárskej krízy, je presvedčený, že podpora rovnakých príležitostí a výraznejšie uľahčovanie prechodu od vzdelávania k integrácii na pracovnom trhu by sa mali zdôrazňovať a zlepšovať aj v rámci Európskeho sociálneho fondu, pretože EÚ si už nemôže dovoliť, aby najmä mládež trpela chudobou, zlým ekonomickým systémom a vysokou nezamestnanosťou;

| 21. | pripomína, že rok 2011 bol vyhlásený za Európsky rok dobrovoľníckych činností podporujúcich aktívne občianstvo; a rok 2010 za Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu; poukazuje na to, že dobrovoľníctvo zohráva zásadnú úlohu v mnohých veľmi rôznorodých odvetviach, ako sú okrem iného vzdelávanie, zdravotníctvo, sociálna pomoc a politika rozvoja, a že prostredníctvom dobrovoľníctva ľudia získavajú nové zručnosti a schopnosti, čo zlepšuje ich možnosť zamestnať sa a prispieva k ich sociálnemu začleneniu; |
| --- | --- |

21.

pripomína, že rok 2011 bol vyhlásený za Európsky rok dobrovoľníckych činností podporujúcich aktívne občianstvo; a rok 2010 za Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu; poukazuje na to, že dobrovoľníctvo zohráva zásadnú úlohu v mnohých veľmi rôznorodých odvetviach, ako sú okrem iného vzdelávanie, zdravotníctvo, sociálna pomoc a politika rozvoja, a že prostredníctvom dobrovoľníctva ľudia získavajú nové zručnosti a schopnosti, čo zlepšuje ich možnosť zamestnať sa a prispieva k ich sociálnemu začleneniu;

| 22. | zdôrazňuje, že zmena klímy má vplyv na životné prostredie, hospodárstvo a spoločnosť Európy; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť integrovaného a koordinovaného prístupu na úrovni EÚ zameraného na podporu a posilňovanie opatrení na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; považuje za nevyhnutné ďalej rozvíjať príslušné politické reakcie a pracovať na znalostnom základe, ktorý by sa poskytol aj iným štátom; opakuje svoje presvedčenie, že rozpočet EÚ stále dostatočne nezohľadňuje tento všeobecný kontext na zmierňovanie následkov zmeny klímy; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že zmena klímy má vplyv na životné prostredie, hospodárstvo a spoločnosť Európy; v tejto súvislosti zdôrazňuje dôležitosť integrovaného a koordinovaného prístupu na úrovni EÚ zameraného na podporu a posilňovanie opatrení na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; považuje za nevyhnutné ďalej rozvíjať príslušné politické reakcie a pracovať na znalostnom základe, ktorý by sa poskytol aj iným štátom; opakuje svoje presvedčenie, že rozpočet EÚ stále dostatočne nezohľadňuje tento všeobecný kontext na zmierňovanie následkov zmeny klímy;

| 23. | domnieva sa, že tieto priority znamenajú spoločné úsilie klásť občanov EÚ na popredné miesto, čo by malo aj naďalej zostať jednou z priorít EÚ; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa, že tieto priority znamenajú spoločné úsilie klásť občanov EÚ na popredné miesto, čo by malo aj naďalej zostať jednou z priorít EÚ;

| 24. | zdôrazňuje význam medzinárodnej spolupráce regiónov v rámci euroregiónov a ich význam pri prehlbované európskej integrácie; vyzýva preto na vytvorenie viacerých pilotných projektov na podporu cezhraničnej spolupráce medzi regiónmi EÚ v sociálnej a kultúrnej oblasti; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje význam medzinárodnej spolupráce regiónov v rámci euroregiónov a ich význam pri prehlbované európskej integrácie; vyzýva preto na vytvorenie viacerých pilotných projektov na podporu cezhraničnej spolupráce medzi regiónmi EÚ v sociálnej a kultúrnej oblasti;

| 25. | víta prácu Komisie na dokumente o budúcej stratégii EÚ 2020 (2), v ktorom sa identifikujú tri kľúčové hnacie sily budúcnosti EÚ a riešia skutočné výzvy, ktorými sa EÚ potrebuje zaoberať na základe širokej diskusie o hospodárskej stratégii EÚ; verí, že táto stratégia by mala viac zdôrazňovať boj proti nezamestnanosti; vo vzťahu k prioritám stanoveným pre rozpočet na rok 2011 však zdôrazňuje, že treba prijať jasné a proaktívne opatrenia, ktoré stratégiu EÚ 2020 naplnia obsahom, najmä v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a sociálnych politík, a dôrazne vyhlasuje, že táto stratégia by sa pre členské štáty nemala stať ďalšou vágnou a čisto orientačnou „tabuľkou s výsledkami“; odmieta zopakovať rozčarovanie z prípadu Lisabonskej stratégie, pri ktorej Rada systematicky krátila prostriedky v riadkoch, z ktorých sa mali podporovať snahy konzistentné s odsúhlasenou stratégiou; |
| --- | --- |

25.

víta prácu Komisie na dokumente o budúcej stratégii EÚ 2020 (2), v ktorom sa identifikujú tri kľúčové hnacie sily budúcnosti EÚ a riešia skutočné výzvy, ktorými sa EÚ potrebuje zaoberať na základe širokej diskusie o hospodárskej stratégii EÚ; verí, že táto stratégia by mala viac zdôrazňovať boj proti nezamestnanosti; vo vzťahu k prioritám stanoveným pre rozpočet na rok 2011 však zdôrazňuje, že treba prijať jasné a proaktívne opatrenia, ktoré stratégiu EÚ 2020 naplnia obsahom, najmä v oblasti zmeny klímy, životného prostredia a sociálnych politík, a dôrazne vyhlasuje, že táto stratégia by sa pre členské štáty nemala stať ďalšou vágnou a čisto orientačnou „tabuľkou s výsledkami“; odmieta zopakovať rozčarovanie z prípadu Lisabonskej stratégie, pri ktorej Rada systematicky krátila prostriedky v riadkoch, z ktorých sa mali podporovať snahy konzistentné s odsúhlasenou stratégiou;

| 26. | požaduje preto, aby sa v súlade s týmito prioritami prijali v rámci rozpočtového postupu jasné a ambiciózne finančné záväzky s cieľom pripraviť pôdu na realizáciu stratégie EÚ 2020 a s cieľom dokázať pripravenosť EÚ prevziať vedúcu úlohu v týchto zásadných otázkach; očakáva, že Komisia predloží návrh rozpočtu, ktorý bude primeraný týmto ambíciám, a bolo by podľa neho škoda nevyužiť príležitosť na začatie rozpočtového postupu spôsobom zodpovedajúcim výzvam, pred ktorými stojíme; |
| --- | --- |

26.

požaduje preto, aby sa v súlade s týmito prioritami prijali v rámci rozpočtového postupu jasné a ambiciózne finančné záväzky s cieľom pripraviť pôdu na realizáciu stratégie EÚ 2020 a s cieľom dokázať pripravenosť EÚ prevziať vedúcu úlohu v týchto zásadných otázkach; očakáva, že Komisia predloží návrh rozpočtu, ktorý bude primeraný týmto ambíciám, a bolo by podľa neho škoda nevyužiť príležitosť na začatie rozpočtového postupu spôsobom zodpovedajúcim výzvam, pred ktorými stojíme;

| 27. | zdôrazňuje, že na uvoľnenie prostriedkov na tieto priority má v úmysle využiť všetky prostriedky stanovené v MID zo 17. mája 2006 a že tieto finančné snahy si môžu vyžiadať presun prostriedkov z iných nástrojov či programov; domnieva sa, že tieto úkony by sa nemali zakladať len na kvantitatívnom sledovaní existujúcich programov, ale aj na prísnom a dôkladnom kvalitatívnom sledovaní; nazdáva sa, že Výbor pre rozpočet by sa mal v tejto súvislosti spoliehať na prácu osobitných výborov EP; zlepšila by sa tak kvalita jeho výdavkov, a tým aj vzrástla európska pridaná hodnota, čo je vzhľadom na obmedzené verejné financie nevyhnutné; domnieva sa, že tieto úkony by sa nemali zakladať len na kvantitatívnom sledovaní existujúcich programov, ale aj na prísnom a dôkladnom kvalitatívnom sledovaní; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že na uvoľnenie prostriedkov na tieto priority má v úmysle využiť všetky prostriedky stanovené v MID zo 17. mája 2006 a že tieto finančné snahy si môžu vyžiadať presun prostriedkov z iných nástrojov či programov; domnieva sa, že tieto úkony by sa nemali zakladať len na kvantitatívnom sledovaní existujúcich programov, ale aj na prísnom a dôkladnom kvalitatívnom sledovaní; nazdáva sa, že Výbor pre rozpočet by sa mal v tejto súvislosti spoliehať na prácu osobitných výborov EP; zlepšila by sa tak kvalita jeho výdavkov, a tým aj vzrástla európska pridaná hodnota, čo je vzhľadom na obmedzené verejné financie nevyhnutné; domnieva sa, že tieto úkony by sa nemali zakladať len na kvantitatívnom sledovaní existujúcich programov, ale aj na prísnom a dôkladnom kvalitatívnom sledovaní;

| 28. | zastáva názor, že je potrebná jasná a komplexná prezentácia rozpočtu EÚ, a mieni venovať osobitnú pozornosť finančnému plánovaniu a úpravám, ku ktorým došlo prostredníctvom nedávnych hlavných dohôd o rozpočte; víta vylepšené predkladanie dokumentov finančného plánovania Komisie a žiada ďalšie vyjasnenie rozdelenia medzi prevádzkovými a administratívnymi výdavkami, hoci uznáva, že toto rozdelenie môže byť v niektorých prípadoch ťažké; pripomína, že na fungovanie programov sú potrebné primerané administratívne výdavky; |
| --- | --- |

28.

zastáva názor, že je potrebná jasná a komplexná prezentácia rozpočtu EÚ, a mieni venovať osobitnú pozornosť finančnému plánovaniu a úpravám, ku ktorým došlo prostredníctvom nedávnych hlavných dohôd o rozpočte; víta vylepšené predkladanie dokumentov finančného plánovania Komisie a žiada ďalšie vyjasnenie rozdelenia medzi prevádzkovými a administratívnymi výdavkami, hoci uznáva, že toto rozdelenie môže byť v niektorých prípadoch ťažké; pripomína, že na fungovanie programov sú potrebné primerané administratívne výdavky;

| 29. | pripomína, že financovanie týchto priorít prostredníctvom možného prerozdelenia prostriedkov sa nesmie uskutočňovať na úkor základných politík EÚ, ako sú politika súdržnosti, štrukturálna politika alebo spoločná poľnohospodárska politika; poukazuje na to, že politika súdržnosti zohráva prostredníctvom svojho jedinečného viacúrovňového riadenia a horizontálneho charakteru ústrednú úlohu v Pláne hospodárskej obnovy EÚ a je predurčená na to, aby zohrávala dôležitú úlohu pri vykonávaní stratégie EÚ 2020, podporovaní subsidiarity prostredníctvom prístupu zdola nahor a zlepšovaní akceptácie a mobilizovaní podpory zo strany občanov Únie; zdôrazňuje, že tieto politiky spĺňajú jednu zo základných zásad EÚ, a to sociálne začleňovanie a solidaritu medzi členskými štátmi a regiónmi; |
| --- | --- |

29.

pripomína, že financovanie týchto priorít prostredníctvom možného prerozdelenia prostriedkov sa nesmie uskutočňovať na úkor základných politík EÚ, ako sú politika súdržnosti, štrukturálna politika alebo spoločná poľnohospodárska politika; poukazuje na to, že politika súdržnosti zohráva prostredníctvom svojho jedinečného viacúrovňového riadenia a horizontálneho charakteru ústrednú úlohu v Pláne hospodárskej obnovy EÚ a je predurčená na to, aby zohrávala dôležitú úlohu pri vykonávaní stratégie EÚ 2020, podporovaní subsidiarity prostredníctvom prístupu zdola nahor a zlepšovaní akceptácie a mobilizovaní podpory zo strany občanov Únie; zdôrazňuje, že tieto politiky spĺňajú jednu zo základných zásad EÚ, a to sociálne začleňovanie a solidaritu medzi členskými štátmi a regiónmi;

| 30. | zdôrazňuje, že považuje tento prvý postup v rámci pravidiel novej zmluvy za možnosť využitia väčšej príležitosti na uskutočňovanie plnej parlamentnej kontroly nad rozpočtom EÚ ako celku, a pripomína, že nemá v úmysle obmedzovať svoje rozpočtové právomoci; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že považuje tento prvý postup v rámci pravidiel novej zmluvy za možnosť využitia väčšej príležitosti na uskutočňovanie plnej parlamentnej kontroly nad rozpočtom EÚ ako celku, a pripomína, že nemá v úmysle obmedzovať svoje rozpočtové právomoci;

Okruh 1a

| 31. | pripomína, že viacero politík a opatrení vytvárajúcich PHOE je pokrytých v rámci tohto okruhu spolu s veľkým počtom viacročných programov (CIP, 7. rámcový program, TEN atď.), ktoré dosiahnu svoj vrhol v roku 2011; vyzýva Komisiu, aby predložila doplňujúcu správu o implementácii PHOE vrátane opatrení, ktorými bola poverená EIB; |
| --- | --- |

31.

pripomína, že viacero politík a opatrení vytvárajúcich PHOE je pokrytých v rámci tohto okruhu spolu s veľkým počtom viacročných programov (CIP, 7. rámcový program, TEN atď.), ktoré dosiahnu svoj vrhol v roku 2011; vyzýva Komisiu, aby predložila doplňujúcu správu o implementácii PHOE vrátane opatrení, ktorými bola poverená EIB;

| 32. | zdôrazňuje, že priority na rok 2011 v rámci stratégie EÚ 2020 budú financované hlavne z tohto okruhu a že rozšírenie právomocí EÚ v dôsledku Lisabonskej zmluvy (napríklad vo vesmírnej politike a cestovnom ruchu) bude mať pravdepodobne dosah na rozpočet; zdôrazňuje, že vesmírna politika, ktorá je zameraná na podporu európskeho pokroku vo vede, technológii a životnom prostredí a priemyselnej konkurencieschopnosti, potrebuje skutočné financovanie od EÚ a členských štátov; poukazuje najmä na potrebu konkrétnych návrhov čo sa týka primeraného financovania GMES; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že priority na rok 2011 v rámci stratégie EÚ 2020 budú financované hlavne z tohto okruhu a že rozšírenie právomocí EÚ v dôsledku Lisabonskej zmluvy (napríklad vo vesmírnej politike a cestovnom ruchu) bude mať pravdepodobne dosah na rozpočet; zdôrazňuje, že vesmírna politika, ktorá je zameraná na podporu európskeho pokroku vo vede, technológii a životnom prostredí a priemyselnej konkurencieschopnosti, potrebuje skutočné financovanie od EÚ a členských štátov; poukazuje najmä na potrebu konkrétnych návrhov čo sa týka primeraného financovania GMES;

| 33. | zastáva názor, že program celoživotného vzdelávania s dôrazom na vzdelávanie a odbornú prípravu podporuje úsilie, ktoré sa má vyvíjať v súvislosti s mládežou, najmä čo sa týka jej prístupu k samostatnosti; zdôrazňuje, že tento program by mal zahŕňať činnosti naplánované na začiatok plánovacieho obdobia a začleniť prípadné nové udalosti, čím sa okrem iného umožní vytvorenie jasného spojenia medzi vzdelávaním a trhom práce, ktoré sú kľúčovým faktorom pre ekonomický rozvoj a obnovu; zdôrazňuje požiadavku, ktorú Parlament už schválil, pokročiť smerom k konkrétnemu programu mobility na podporu prvých pracovných miest pre mládež s názvom Erasmus – prvé zamestnanie; |
| --- | --- |

33.

zastáva názor, že program celoživotného vzdelávania s dôrazom na vzdelávanie a odbornú prípravu podporuje úsilie, ktoré sa má vyvíjať v súvislosti s mládežou, najmä čo sa týka jej prístupu k samostatnosti; zdôrazňuje, že tento program by mal zahŕňať činnosti naplánované na začiatok plánovacieho obdobia a začleniť prípadné nové udalosti, čím sa okrem iného umožní vytvorenie jasného spojenia medzi vzdelávaním a trhom práce, ktoré sú kľúčovým faktorom pre ekonomický rozvoj a obnovu; zdôrazňuje požiadavku, ktorú Parlament už schválil, pokročiť smerom k konkrétnemu programu mobility na podporu prvých pracovných miest pre mládež s názvom Erasmus – prvé zamestnanie;

| 34. | pripomína, že v súvislosti s hospodárskou obnovou Európy budú rast a zamestnanosť ako aj presadzovanie hospodárskych a environmentálnych záujmov Európy poháňať významným spôsobom investície do dopravy, najmä investície do transeurópskych dopravných sietí; v tejto súvislosti pripisuje veľký význam investíciám v prospech bezpečnosti dopravy každého druhu; |
| --- | --- |

34.

pripomína, že v súvislosti s hospodárskou obnovou Európy budú rast a zamestnanosť ako aj presadzovanie hospodárskych a environmentálnych záujmov Európy poháňať významným spôsobom investície do dopravy, najmä investície do transeurópskych dopravných sietí; v tejto súvislosti pripisuje veľký význam investíciám v prospech bezpečnosti dopravy každého druhu;

| 35. | pripomína, že financovanie týchto ostatných kľúčových prvkov ešte nie je doriešené a bude treba ich zohľadniť a odsúhlasiť v rámci rozpočtového postupu, hoci neboli naplánované vo VFR na rok 2011: vykonávanie balíka finančného dohľadu pozostávajúceho z vytvorenia európskeho systému orgánov pre finančný dohľad (ESFS), financovanie vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky (75 miliónov EUR v roku 2011), ktoré bolo v roku 2010 financované prostredníctvom nástroja flexibility a financovanie globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti (10 miliónov EUR v roku 2011); |
| --- | --- |

35.

pripomína, že financovanie týchto ostatných kľúčových prvkov ešte nie je doriešené a bude treba ich zohľadniť a odsúhlasiť v rámci rozpočtového postupu, hoci neboli naplánované vo VFR na rok 2011: vykonávanie balíka finančného dohľadu pozostávajúceho z vytvorenia európskeho systému orgánov pre finančný dohľad (ESFS), financovanie vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky (75 miliónov EUR v roku 2011), ktoré bolo v roku 2010 financované prostredníctvom nástroja flexibility a financovanie globálneho monitorovania životného prostredia a bezpečnosti (10 miliónov EUR v roku 2011);

| 36. | je preto veľmi znepokojený prudkým poklesom rozpočtových prostriedkov plánovaným vo VFR, ktorý predstavuje výrazné zníženie vo výške 1,875 miliárd EUR v rozpočte na rok 2010; chápe, že financovanie PHOE čiastočne vysvetľuje túto situáciu, no ostáva pevne presvedčený, že ambiciózna a konzistentná revízia VFR v polovici obdobia je nevyhnutným predpokladom efektívneho rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

36.

je preto veľmi znepokojený prudkým poklesom rozpočtových prostriedkov plánovaným vo VFR, ktorý predstavuje výrazné zníženie vo výške 1,875 miliárd EUR v rozpočte na rok 2010; chápe, že financovanie PHOE čiastočne vysvetľuje túto situáciu, no ostáva pevne presvedčený, že ambiciózna a konzistentná revízia VFR v polovici obdobia je nevyhnutným predpokladom efektívneho rozpočtu EÚ;

Okruh 1b

| 37. | zastáva názor, že stredobodom hodnotenia politiky súdržnosti a štrukturálnej politiky by mala byť ich zjednodušenie a implementácia z kvantitatívneho i kvalitatívneho hľadiska; víta predloženie opisov MCS (systémov riadenia a kontroly) zo strany členských štátov pre takmer všetky prevádzkové programy a mieru schválenia zo strany Komisie vo výške 87 % do konca roka 2009; očakáva preto výrazný nárast priebežných platieb v roku 2010 a 2011; |
| --- | --- |

37.

zastáva názor, že stredobodom hodnotenia politiky súdržnosti a štrukturálnej politiky by mala byť ich zjednodušenie a implementácia z kvantitatívneho i kvalitatívneho hľadiska; víta predloženie opisov MCS (systémov riadenia a kontroly) zo strany členských štátov pre takmer všetky prevádzkové programy a mieru schválenia zo strany Komisie vo výške 87 % do konca roka 2009; očakáva preto výrazný nárast priebežných platieb v roku 2010 a 2011;

| 38. | pripomína, že posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti je jedným zo základných cieľov EÚ, tak ako je stanovené v Lisabonskej zmluve; domnieva sa preto, že posilnenie politiky súdržnosti EÚ by malo aj naďalej zostať najvyššou prioritou na rok 2011; zdôrazňuje potrebu dôkladného sledovania pravidla N+2 a N+3 a žiada, aby úplné a aktualizované informácie boli predložené rozpočtovému orgánu včas, najmä informácie týkajúce sa rozpočtových záväzkov, ktorým hrozí, že budú zrušené; |
| --- | --- |

38.

pripomína, že posilnenie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti je jedným zo základných cieľov EÚ, tak ako je stanovené v Lisabonskej zmluve; domnieva sa preto, že posilnenie politiky súdržnosti EÚ by malo aj naďalej zostať najvyššou prioritou na rok 2011; zdôrazňuje potrebu dôkladného sledovania pravidla N+2 a N+3 a žiada, aby úplné a aktualizované informácie boli predložené rozpočtovému orgánu včas, najmä informácie týkajúce sa rozpočtových záväzkov, ktorým hrozí, že budú zrušené;

| 39. | konštatuje, že boli ohlásené viaceré omeškania pri začiatočnej fáze súčasného plánovacieho obdobia a vyjadruje obavy z nízkej miery čerpania všetkých štrukturálnych fondov EÚ v ostatných rokoch, čo viedlo k zvýšeniu medzery medzi viazanými a platobnými rozpočtovými prostriedkami v tomto okruhu; vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala najmä s členskými štátmi s nízkou mierou čerpania počas predchádzajúceho plánovacieho obdobia, aby sa táto situácia zlepšila; |
| --- | --- |

39.

konštatuje, že boli ohlásené viaceré omeškania pri začiatočnej fáze súčasného plánovacieho obdobia a vyjadruje obavy z nízkej miery čerpania všetkých štrukturálnych fondov EÚ v ostatných rokoch, čo viedlo k zvýšeniu medzery medzi viazanými a platobnými rozpočtovými prostriedkami v tomto okruhu; vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala najmä s členskými štátmi s nízkou mierou čerpania počas predchádzajúceho plánovacieho obdobia, aby sa táto situácia zlepšila;

| 40. | pripomína spoločné vyhlásenie prijaté na zmierovacom konaní v novembri minulého roka, v ktorom sa požaduje zjednodušenie postupov implementácie a nalieha na členské štáty, aby využívali možnosť revízie svojich prevádzkových programov s cieľom lepšie sa zaoberať dôsledkami hospodárskej krízy; v tejto súvislosti víta súčasnú revíziu všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch na roky 2007 – 2013 (nariadenie (ES) č. 1083/2006), ktorej cieľom je zjednodušenie správy fondov ako aj zavedenie opatrení, ktoré by členským štátom umožnili riešiť následky hospodárskej krízy; žiada, aby sa tieto ustanovenia začali v členských štátoch vykonávať bez ďalšieho meškania; vyzýva Komisiu, aby odhadla možné dôsledky na platobné rozpočtové prostriedky nových ustanovení, a aby posúdila účinok navrhovanej odchýlky od pravidla automatického zrušenia záväzku (N+1,N+3) na rozpočet; |
| --- | --- |

40.

pripomína spoločné vyhlásenie prijaté na zmierovacom konaní v novembri minulého roka, v ktorom sa požaduje zjednodušenie postupov implementácie a nalieha na členské štáty, aby využívali možnosť revízie svojich prevádzkových programov s cieľom lepšie sa zaoberať dôsledkami hospodárskej krízy; v tejto súvislosti víta súčasnú revíziu všeobecného nariadenia o štrukturálnych fondoch na roky 2007 – 2013 (nariadenie (ES) č. 1083/2006), ktorej cieľom je zjednodušenie správy fondov ako aj zavedenie opatrení, ktoré by členským štátom umožnili riešiť následky hospodárskej krízy; žiada, aby sa tieto ustanovenia začali v členských štátoch vykonávať bez ďalšieho meškania; vyzýva Komisiu, aby odhadla možné dôsledky na platobné rozpočtové prostriedky nových ustanovení, a aby posúdila účinok navrhovanej odchýlky od pravidla automatického zrušenia záväzku (N+1,N+3) na rozpočet;

| 41. | trvá na tom, že zlepšenie plnenia a kvality výdavkov by malo byť základnou zásadou pri dosahovaní čo najlepších výsledkov rozpočtu EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zamerali svoje úsilie týmto smerom a aby dôkladne sledovali výkon politík v praxi; |
| --- | --- |

41.

trvá na tom, že zlepšenie plnenia a kvality výdavkov by malo byť základnou zásadou pri dosahovaní čo najlepších výsledkov rozpočtu EÚ; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zamerali svoje úsilie týmto smerom a aby dôkladne sledovali výkon politík v praxi;

Okruh 2

| 42. | vyjadruje svoje znepokojenie nad malou rezervou v okruhu 2, ktorá by mohla viesť k uplatneniu finančnej disciplíny v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 73/2009, ak sa ceny poľnohospodárskych komodít budú vyznačovať podobnými znakmi nestálosti ako v nedávnych rokoch; naliehavo žiada Komisiu, aby dôkladne sledovala poľnohospodárske trhy s cieľom zabrániť takejto situácii; prihovára sa v prospech dostatočnej rezervy v okruhu 2 rozpočtu na rok 2011; |
| --- | --- |

42.

vyjadruje svoje znepokojenie nad malou rezervou v okruhu 2, ktorá by mohla viesť k uplatneniu finančnej disciplíny v súlade s článkom 11 nariadenia (ES) č. 73/2009, ak sa ceny poľnohospodárskych komodít budú vyznačovať podobnými znakmi nestálosti ako v nedávnych rokoch; naliehavo žiada Komisiu, aby dôkladne sledovala poľnohospodárske trhy s cieľom zabrániť takejto situácii; prihovára sa v prospech dostatočnej rezervy v okruhu 2 rozpočtu na rok 2011;

| 43. | pripomína, že druhá časť PHOE – širokopásmový internet vo vidieckych oblastiach – sa v roku 2010 financuje v rámci rozpočtového riadku pre rozvoj vidieka (420 miliónov EUR) a že na rok 2011 sa neplánujú žiadne nové záväzky; |
| --- | --- |

43.

pripomína, že druhá časť PHOE – širokopásmový internet vo vidieckych oblastiach – sa v roku 2010 financuje v rámci rozpočtového riadku pre rozvoj vidieka (420 miliónov EUR) a že na rok 2011 sa neplánujú žiadne nové záväzky;

| 44. | pripomína, že zrušenie rozlišovania medzi povinnými a nepovinnými výdavkami výrazne zmení medziinštitucionálny dialóg, a potvrdzuje, že hodlá dôsledne kontrolovať všetky rozpočtové prostriedky na rôznych úrovniach postupu vzhľadom na zložitosť predvídania zmien na poľnohospodárskych trhoch; vyzýva preto Komisiu, aby čo najskôr predložila pozmeňujúci návrh k poľnohospodárstvu s cieľom umožniť zmierovaciemu výboru konštruktívne a účinné rozhodovanie; |
| --- | --- |

44.

pripomína, že zrušenie rozlišovania medzi povinnými a nepovinnými výdavkami výrazne zmení medziinštitucionálny dialóg, a potvrdzuje, že hodlá dôsledne kontrolovať všetky rozpočtové prostriedky na rôznych úrovniach postupu vzhľadom na zložitosť predvídania zmien na poľnohospodárskych trhoch; vyzýva preto Komisiu, aby čo najskôr predložila pozmeňujúci návrh k poľnohospodárstvu s cieľom umožniť zmierovaciemu výboru konštruktívne a účinné rozhodovanie;

| 45. | zdôrazňuje skutočnosť, že pokračujúci proces starnutia si v poľnohospodárstve vyžaduje úsilie zamerané na výmenu generácií, s cieľom udržať poľnohospodárstvo konkurencieschopné a schopné čeliť novým environmentálnym výzvam v postkodanskom období; |
| --- | --- |

45.

zdôrazňuje skutočnosť, že pokračujúci proces starnutia si v poľnohospodárstve vyžaduje úsilie zamerané na výmenu generácií, s cieľom udržať poľnohospodárstvo konkurencieschopné a schopné čeliť novým environmentálnym výzvam v postkodanskom období;

| 46. | očakáva, že boj proti zmene klímy zostane na vrchole postkodanskej politickej agendy EÚ v roku 2010 a 2011, a pripomína, že v rámci širšieho prístupu predstavuje udržateľný rozvoj neprestajnú zodpovednosť voči budúcim generáciám; žiada Komisiu, aby poskytla jasný akčný plán a harmonogram na implementáciu rozpočtových prostriedkov v rámci akčného programu EÚ na boj proti zmene klímy; zdôrazňuje, že odvetvie dopravy predstavuje veľký potenciál v rámci boja proti zmene klímy a vyzýva Komisiu, aby uprednostnila opatrenia na dekarbonizáciu všetkých druhov dopravy; pripomína, že uvoľnenie rezervy v tomto rozpočtovom riadku je podmienené návrhmi Komisie; |
| --- | --- |

46.

očakáva, že boj proti zmene klímy zostane na vrchole postkodanskej politickej agendy EÚ v roku 2010 a 2011, a pripomína, že v rámci širšieho prístupu predstavuje udržateľný rozvoj neprestajnú zodpovednosť voči budúcim generáciám; žiada Komisiu, aby poskytla jasný akčný plán a harmonogram na implementáciu rozpočtových prostriedkov v rámci akčného programu EÚ na boj proti zmene klímy; zdôrazňuje, že odvetvie dopravy predstavuje veľký potenciál v rámci boja proti zmene klímy a vyzýva Komisiu, aby uprednostnila opatrenia na dekarbonizáciu všetkých druhov dopravy; pripomína, že uvoľnenie rezervy v tomto rozpočtovom riadku je podmienené návrhmi Komisie;

| 47. | pripomína, že primárnym cieľom SPP je garantovať stabilizáciu trhu, poskytovať bezpečnosť a zaisťovať primerané ceny pre spotrebiteľov a výrobcov, a preto vyzýva Komisiu, aby v rozpočte na rok 2011 poskytla prostriedky potrebné na riešenie nových potrieb vyplývajúcich zo súčasnej hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

47.

pripomína, že primárnym cieľom SPP je garantovať stabilizáciu trhu, poskytovať bezpečnosť a zaisťovať primerané ceny pre spotrebiteľov a výrobcov, a preto vyzýva Komisiu, aby v rozpočte na rok 2011 poskytla prostriedky potrebné na riešenie nových potrieb vyplývajúcich zo súčasnej hospodárskej krízy;

| 48. | vyzýva Komisiu, aby podávala správu o realizácii opatrení proti mliečnej kríze zavedené v rozpočte na rok 2010 a aby pre budúcnosť predložila stály prístup spolu s konkrétnymi návrhmi na riešenie cenovej nestálosti trhov s mliečnymi a inými komoditami; |
| --- | --- |

48.

vyzýva Komisiu, aby podávala správu o realizácii opatrení proti mliečnej kríze zavedené v rozpočte na rok 2010 a aby pre budúcnosť predložila stály prístup spolu s konkrétnymi návrhmi na riešenie cenovej nestálosti trhov s mliečnymi a inými komoditami;

Okruh 3a

| 49. | opätovne zdôrazňuje svoj zámer zachovať úroveň financovania zodpovedajúcu vytvoreniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Únii a zdôrazňuje význam úplnej a účinnej realizácie, presadzovania a vyhodnocovania existujúcich nástrojov v tejto oblasti; považuje v tejto súvislosti za dôležité prehodnotiť vhodnosť finančných nástrojov a prostriedkov dostupných v tejto oblasti v súvislosti s cieľmi Štokholmského programu, napríklad v oblasti migrácie, kontroly a správy hraníc, ochrany údajov a boja proti terorizmu; v tejto súvislosti pripomína, že mnoho programov v tejto oblasti bude čoskoro podliehať preskúmania v polovici trvania, čo si možno vyžiada prehodnotenie finančných prostriedkov vyčlenených na tieto programy; |
| --- | --- |

49.

opätovne zdôrazňuje svoj zámer zachovať úroveň financovania zodpovedajúcu vytvoreniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Únii a zdôrazňuje význam úplnej a účinnej realizácie, presadzovania a vyhodnocovania existujúcich nástrojov v tejto oblasti; považuje v tejto súvislosti za dôležité prehodnotiť vhodnosť finančných nástrojov a prostriedkov dostupných v tejto oblasti v súvislosti s cieľmi Štokholmského programu, napríklad v oblasti migrácie, kontroly a správy hraníc, ochrany údajov a boja proti terorizmu; v tejto súvislosti pripomína, že mnoho programov v tejto oblasti bude čoskoro podliehať preskúmania v polovici trvania, čo si možno vyžiada prehodnotenie finančných prostriedkov vyčlenených na tieto programy;

| 50. | je presvedčený, že posilnenie imigračnej politiky a podpora začleňovaniu imigrantov je nevyhnutnou súčasťou ďalšieho rozširovania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; preto sa domnieva, že činnosti zamerané na zosúladenie imigračných politík jednotlivých členských štátov treba považovať za politickú prioritu EÚ, s cieľom riadne vyvážiť bezpečnostné požiadavky a ochranu základných ľudských práv; |
| --- | --- |

50.

je presvedčený, že posilnenie imigračnej politiky a podpora začleňovaniu imigrantov je nevyhnutnou súčasťou ďalšieho rozširovania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti; preto sa domnieva, že činnosti zamerané na zosúladenie imigračných politík jednotlivých členských štátov treba považovať za politickú prioritu EÚ, s cieľom riadne vyvážiť bezpečnostné požiadavky a ochranu základných ľudských práv;

| 51. | má v úmysle uskutočniť hĺbkovú kontrolu finančného hospodárenia v súvislosti s vývojom rozsiahlych systémov dátových sietí, najmä s prechodom zo SIS I na SIS II, kde sa vyskytli opakované oneskorenia a prekážky, a to skôr než sa rozhodne o zachovaní úrovne financovania plánovanej pre tieto systémy a v závislosti od výsledkov ďalších analýz a skúšok si vyhradzuje právo zadržať akékoľvek prostriedky náležiace migrácii SIS II; |
| --- | --- |

51.

má v úmysle uskutočniť hĺbkovú kontrolu finančného hospodárenia v súvislosti s vývojom rozsiahlych systémov dátových sietí, najmä s prechodom zo SIS I na SIS II, kde sa vyskytli opakované oneskorenia a prekážky, a to skôr než sa rozhodne o zachovaní úrovne financovania plánovanej pre tieto systémy a v závislosti od výsledkov ďalších analýz a skúšok si vyhradzuje právo zadržať akékoľvek prostriedky náležiace migrácii SIS II;

| 52. | bude venovať osobitnú pozornosť uskutočňovaniu zmien, ako je napríklad úplné začlenenie Europolu do sféry Spoločenstva a vytvorenie Európskeho podporného úradu pre azyl ako aj preskúmaniu finančných potrieb agentúry FRONTEX; |
| --- | --- |

52.

bude venovať osobitnú pozornosť uskutočňovaniu zmien, ako je napríklad úplné začlenenie Europolu do sféry Spoločenstva a vytvorenie Európskeho podporného úradu pre azyl ako aj preskúmaniu finančných potrieb agentúry FRONTEX;

Okruh 3b

| 53. | pripomína, že tento okruh pokrýva veľký rozsah činností v prospech mládeže prostredníctvom viacročných programov ako Mládež v akcii, program Kultúra, Európa pre občanov, výročné akcie vrátane paraolympiád a Erasmus Mundus (3); preto má v úmysle podporiť tie programy EÚ, ktoré súvisia s touto otázkou a priamo súvisia s prioritami rozpočtu na rok 2011, a podrobne monitorovať ich vykonávanie z kvalitatívneho aj kvantitatívneho hľadiska; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že strop tohto okruhu na rok 2011 je len o 15 miliónov EUR vyšší, než bol v rozpočte na rok 2010; |
| --- | --- |

53.

pripomína, že tento okruh pokrýva veľký rozsah činností v prospech mládeže prostredníctvom viacročných programov ako Mládež v akcii, program Kultúra, Európa pre občanov, výročné akcie vrátane paraolympiád a Erasmus Mundus (3); preto má v úmysle podporiť tie programy EÚ, ktoré súvisia s touto otázkou a priamo súvisia s prioritami rozpočtu na rok 2011, a podrobne monitorovať ich vykonávanie z kvalitatívneho aj kvantitatívneho hľadiska; vyjadruje však poľutovanie nad tým, že strop tohto okruhu na rok 2011 je len o 15 miliónov EUR vyšší, než bol v rozpočte na rok 2010;

| 54. | zdôrazňuje, že systematické zníženia prostriedkov pre tieto programy zo strany ostatných zložiek rozpočtového orgánu sú neodôvodnené a majú kontraproduktívny vplyv na rozvoj „Európy pre občanov“; |
| --- | --- |

54.

zdôrazňuje, že systematické zníženia prostriedkov pre tieto programy zo strany ostatných zložiek rozpočtového orgánu sú neodôvodnené a majú kontraproduktívny vplyv na rozvoj „Európy pre občanov“;

Okruh 4

| 55. | pripomína stály, takmer neúnosný tlak na financovanie činností EÚ ako globálneho aktéra, pričom priestor na manévrovanie je ohraničený nízkymi finančnými rezervami, nepredvídateľnými a stále sa zosilňujúcimi krízami v tretích krajinách a vôľou potvrdiť svoje priority a zodpovednosti na svetovej scéne; zdôrazňuje, že na to, aby mohla Únia reagovať na nepredvídateľné globálne výzvy konzistentným a zodpovedajúcim spôsobom, je potrebné vybaviť ju potrebnými finančnými prostriedkami a zdôrazňuje najmä, že naplánovaný rozpočet SZBP na rok 2011 by mohol byť podhodnotený; vyjadruje poľutovanie nad tým, že akýkoľvek nárast nad naplánovanú ročnú sumu by ešte viac zosilnil tlak na okruh 4; |
| --- | --- |

55.

pripomína stály, takmer neúnosný tlak na financovanie činností EÚ ako globálneho aktéra, pričom priestor na manévrovanie je ohraničený nízkymi finančnými rezervami, nepredvídateľnými a stále sa zosilňujúcimi krízami v tretích krajinách a vôľou potvrdiť svoje priority a zodpovednosti na svetovej scéne; zdôrazňuje, že na to, aby mohla Únia reagovať na nepredvídateľné globálne výzvy konzistentným a zodpovedajúcim spôsobom, je potrebné vybaviť ju potrebnými finančnými prostriedkami a zdôrazňuje najmä, že naplánovaný rozpočet SZBP na rok 2011 by mohol byť podhodnotený; vyjadruje poľutovanie nad tým, že akýkoľvek nárast nad naplánovanú ročnú sumu by ešte viac zosilnil tlak na okruh 4;

| 56. | poukazuje na potrebu revízie medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne z roku 2006, týkajúcu sa právomocí Parlamentu v súvislosti s rozpočtom SZBP/SBOP podľa Lisabonskej zmluvy ako aj potreby nových pravidiel pružného využitia rozpočtu SZBP na civilné misie SBOP a úplnej transparentnosti pokiaľ ide o vojenské operácie krízového riadenia a najmä využitie počiatočných zdrojov; |
| --- | --- |

56.

poukazuje na potrebu revízie medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne z roku 2006, týkajúcu sa právomocí Parlamentu v súvislosti s rozpočtom SZBP/SBOP podľa Lisabonskej zmluvy ako aj potreby nových pravidiel pružného využitia rozpočtu SZBP na civilné misie SBOP a úplnej transparentnosti pokiaľ ide o vojenské operácie krízového riadenia a najmä využitie počiatočných zdrojov;

| 57. | zdôrazňuje, že po opravnom rozpočte na rok 2010 bude rok 2011 prvým rokom plnej prevádzky Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (EEAS); má v úmysle poskytnúť EEAS potrebné administratívne prostriedky na to, aby splnila svoje poslanie, pripomína však, že podľa zmluvy a v plnom súlade so spoločným úmyslom zvýšiť účasť EP na formovaní a riadení vonkajších vzťahov EÚ bude plne vykonávať kontrolu nad rozpočtom a rozpočtovou kontrolou EEAS; pripomína, že v súvislosti s projektom zriadenia služby je potrebné zabezpečiť úplnú transparentnosť; zdôrazňuje, že vytvorenie novej služby by prostredníctvom odstránenia zbytočných duplicít malo viesť k úsporám z rozsahu; zdôrazňuje, že delegácie EÚ pri multilaterálnych organizáciách musia byť primerane personálne zastúpené; |
| --- | --- |

57.

zdôrazňuje, že po opravnom rozpočte na rok 2010 bude rok 2011 prvým rokom plnej prevádzky Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (EEAS); má v úmysle poskytnúť EEAS potrebné administratívne prostriedky na to, aby splnila svoje poslanie, pripomína však, že podľa zmluvy a v plnom súlade so spoločným úmyslom zvýšiť účasť EP na formovaní a riadení vonkajších vzťahov EÚ bude plne vykonávať kontrolu nad rozpočtom a rozpočtovou kontrolou EEAS; pripomína, že v súvislosti s projektom zriadenia služby je potrebné zabezpečiť úplnú transparentnosť; zdôrazňuje, že vytvorenie novej služby by prostredníctvom odstránenia zbytočných duplicít malo viesť k úsporám z rozsahu; zdôrazňuje, že delegácie EÚ pri multilaterálnych organizáciách musia byť primerane personálne zastúpené;

| 58. | vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom informácií o financovaní záväzkov EÚ podporiť rozvíjajúce sa krajiny v ich boji proti zmene klímy a pripomína, že s týmto záväzkom sa nepočítalo vo VFR; zdôrazňuje, že financovanie týchto opatrení by malo dopĺňať existujúce prostriedky oficiálnej rozvojovej pomoci; |
| --- | --- |

58.

vyjadruje znepokojenie nad nedostatkom informácií o financovaní záväzkov EÚ podporiť rozvíjajúce sa krajiny v ich boji proti zmene klímy a pripomína, že s týmto záväzkom sa nepočítalo vo VFR; zdôrazňuje, že financovanie týchto opatrení by malo dopĺňať existujúce prostriedky oficiálnej rozvojovej pomoci;

| 59. | opätovne potvrdzuje pevný záväzok pomôcť haitskému ľudu v čo najväčšom možnom rozsahu odstrániť následky zničujúceho zemetrasenia, ktoré postihlo ich krajinu; žiada Komisiu, aby na základe dôkladného hodnotenia potrieb predložila čo najambicióznejší plán pomoci pre Haiti; pripomína, že takýto plán by nemal ohroziť existujúcu spoluprácu s ostatnými rozvíjajúcimi sa a menej rozvinutými krajinami a mal by zahŕňať nové finančné zdroje; v tejto súvislosti pripomína pozíciu EP o vytvorení stálych síl civilnej ochrany EÚ a opätovne vyzýva Komisiu, aby predložila príslušné konkrétne návrhy; |
| --- | --- |

59.

opätovne potvrdzuje pevný záväzok pomôcť haitskému ľudu v čo najväčšom možnom rozsahu odstrániť následky zničujúceho zemetrasenia, ktoré postihlo ich krajinu; žiada Komisiu, aby na základe dôkladného hodnotenia potrieb predložila čo najambicióznejší plán pomoci pre Haiti; pripomína, že takýto plán by nemal ohroziť existujúcu spoluprácu s ostatnými rozvíjajúcimi sa a menej rozvinutými krajinami a mal by zahŕňať nové finančné zdroje; v tejto súvislosti pripomína pozíciu EP o vytvorení stálych síl civilnej ochrany EÚ a opätovne vyzýva Komisiu, aby predložila príslušné konkrétne návrhy;

| 60. | zdôrazňuje, že EÚ v súčasnosti mobilizuje všetky svoje zdroje, nad rámec existujúcich programov, s cieľom podporiť budovanie mieru a úsilie o obnovu v zónach konfliktov, napríklad Gruzínsko, Afganistan, Blízky východ a subsaharská Afrika, a že považuje nahradenie existujúcich priorít novými prioritami za neakceptovateľné; |
| --- | --- |

60.

zdôrazňuje, že EÚ v súčasnosti mobilizuje všetky svoje zdroje, nad rámec existujúcich programov, s cieľom podporiť budovanie mieru a úsilie o obnovu v zónach konfliktov, napríklad Gruzínsko, Afganistan, Blízky východ a subsaharská Afrika, a že považuje nahradenie existujúcich priorít novými prioritami za neakceptovateľné;

| 61. | pripomína význam primeraného financovania pre stabilizáciu oblasti Západného Balkánu a jeho postupné začlenenie do Európskej únie; |
| --- | --- |

61.

pripomína význam primeraného financovania pre stabilizáciu oblasti Západného Balkánu a jeho postupné začlenenie do Európskej únie;

| 62. | zdôrazňuje, že Východné partnerstvo ako súčasť politiky susedstva má pre EÚ veľký význam, a opätovne zdôrazňuje svoju podporu navrhovanému rámcu; považuje za rovnako dôležité zabezpečiť zodpovedajúce finančné prostriedky, ktoré budú odrážať záväzok EÚ voči jej južným susedom; |
| --- | --- |

62.

zdôrazňuje, že Východné partnerstvo ako súčasť politiky susedstva má pre EÚ veľký význam, a opätovne zdôrazňuje svoju podporu navrhovanému rámcu; považuje za rovnako dôležité zabezpečiť zodpovedajúce finančné prostriedky, ktoré budú odrážať záväzok EÚ voči jej južným susedom;

| 63. | pripomína, že otázka financovania takzvaných opatrení súvisiacich s banánmi po Ženevskej dohode o obchode s banánmi nebola vyriešená počas zmierovacieho konania pre rozpočet na rok 2010; vyjadruje dôrazný nesúhlas s návrhom využiť rezervy okruhu 4 na takéto financovanie (25 miliónov EUR ročne), s ktorým sa nepočítalo vo VFR a je presvedčený, že táto položka si zaslúži primerané viacročné finančné riešenie; |
| --- | --- |

63.

pripomína, že otázka financovania takzvaných opatrení súvisiacich s banánmi po Ženevskej dohode o obchode s banánmi nebola vyriešená počas zmierovacieho konania pre rozpočet na rok 2010; vyjadruje dôrazný nesúhlas s návrhom využiť rezervy okruhu 4 na takéto financovanie (25 miliónov EUR ročne), s ktorým sa nepočítalo vo VFR a je presvedčený, že táto položka si zaslúži primerané viacročné finančné riešenie;

Okruh 5

| 64. | vyjadruje želanie, aby sa v duchu účinných a efektívnych výdavkov prostriedkov EÚ dôkladne zhodnotila situácia súvisiaca s týmto okruhom potom, ako bude viac informácií k dispozícii o skutočných požiadavkách Komisie, o predpokladaných mierach rastu a celkovom priestore na manévrovanie v rámci stropov VFR; |
| --- | --- |

64.

vyjadruje želanie, aby sa v duchu účinných a efektívnych výdavkov prostriedkov EÚ dôkladne zhodnotila situácia súvisiaca s týmto okruhom potom, ako bude viac informácií k dispozícii o skutočných požiadavkách Komisie, o predpokladaných mierach rastu a celkovom priestore na manévrovanie v rámci stropov VFR;

| 65. | zdôrazňuje, že je potrebný transparentný a prezieravý prístup pri viacerých otázkach s výraznými finančnými dôsledkami, ako sú personálne potreby, dôchodky, nákladovo a energeticky účinná stavebná politika, politika externého zadávania zákaziek a administratívne funkcie a trendy v porovnaní s prevádzkovými; |
| --- | --- |

65.

zdôrazňuje, že je potrebný transparentný a prezieravý prístup pri viacerých otázkach s výraznými finančnými dôsledkami, ako sú personálne potreby, dôchodky, nákladovo a energeticky účinná stavebná politika, politika externého zadávania zákaziek a administratívne funkcie a trendy v porovnaní s prevádzkovými;

| 66. | zdôrazňuje, že v súvislosti s platmi a dôchodkami Rada v decembri 2009 prijala zvýšenie o 1,85 %, t. j. len polovicu percentuálneho zvýšenia vyplývajúceho z „metódy“, a že v závislosti od výsledku súdneho sporu vyplývajúceho z námietky Komisie by rozdiel mohol retroaktívne tvoriť približne 135 miliónov EUR pre všetky inštitúcie; |
| --- | --- |

66.

zdôrazňuje, že v súvislosti s platmi a dôchodkami Rada v decembri 2009 prijala zvýšenie o 1,85 %, t. j. len polovicu percentuálneho zvýšenia vyplývajúceho z „metódy“, a že v závislosti od výsledku súdneho sporu vyplývajúceho z námietky Komisie by rozdiel mohol retroaktívne tvoriť približne 135 miliónov EUR pre všetky inštitúcie;

| 67. | pripomína, že hoci bola predpoveď Komisie pre rast na rok 2010 obmedzená na 0,9 %, nezahŕňala viaceré administratívne oblasti, ktoré sú v skutočnosti financované mimo tohto okruhu, ako napríklad položky technickej a administratívnej podpory (predtým položky BA), výkonné agentúry (agentúry externého výskumu) a administratívne výdavky na decentralizované agentúry a priamy a nepriamy výskum; žiada Komisiu, aby uviedla svoj názor ku kritériám, ktoré sa majú uplatniť s cieľom vymedziť celkové administratívne výdavky a pokračovala v poskytovaní jasného popisu oblastí mimo okruhu 5; žiada, aby boli všetky administratívne výdavky zahrnuté do okruhu 5; |
| --- | --- |

67.

pripomína, že hoci bola predpoveď Komisie pre rast na rok 2010 obmedzená na 0,9 %, nezahŕňala viaceré administratívne oblasti, ktoré sú v skutočnosti financované mimo tohto okruhu, ako napríklad položky technickej a administratívnej podpory (predtým položky BA), výkonné agentúry (agentúry externého výskumu) a administratívne výdavky na decentralizované agentúry a priamy a nepriamy výskum; žiada Komisiu, aby uviedla svoj názor ku kritériám, ktoré sa majú uplatniť s cieľom vymedziť celkové administratívne výdavky a pokračovala v poskytovaní jasného popisu oblastí mimo okruhu 5; žiada, aby boli všetky administratívne výdavky zahrnuté do okruhu 5;

| 68. | vyzýva Komisiu, aby predložila aktualizovanú správu o preverovaní s cieľom jasne analyzovať a nadviazať na personálne potreby; |
| --- | --- |

68.

vyzýva Komisiu, aby predložila aktualizovanú správu o preverovaní s cieľom jasne analyzovať a nadviazať na personálne potreby;

Decentralizované agentúry

| 69. | podporuje Komisiu v tom, aby pokračovala v politike uplatňovanej v nedávnych rozpočtových postupoch v súvislosti s financovaním decentralizovaných agentúr, najmä branie do úvahy prebytkov vyplývajúcich z plnenia ich rozpočtov pri rozhodovaní o navrhovaných dotáciách; trvá však na tom, že agentúry, ktoré závisia do určitej miery od príjmov pochádzajúcich z poplatkov, by mali mať stále možnosť široko využívať pripísané príjmy na zabezpečenie potrebnej rozpočtovej flexibility; víta transparentnú prezentáciu ročných žiadostí o dotácie v pracovnom dokumente o orgánoch uvedených v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ako súčasť návrhu rozpočtu Komisie; |
| --- | --- |

69.

podporuje Komisiu v tom, aby pokračovala v politike uplatňovanej v nedávnych rozpočtových postupoch v súvislosti s financovaním decentralizovaných agentúr, najmä branie do úvahy prebytkov vyplývajúcich z plnenia ich rozpočtov pri rozhodovaní o navrhovaných dotáciách; trvá však na tom, že agentúry, ktoré závisia do určitej miery od príjmov pochádzajúcich z poplatkov, by mali mať stále možnosť široko využívať pripísané príjmy na zabezpečenie potrebnej rozpočtovej flexibility; víta transparentnú prezentáciu ročných žiadostí o dotácie v pracovnom dokumente o orgánoch uvedených v článku 185 nariadenia Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ako súčasť návrhu rozpočtu Komisie;

| 70. | očakáva, že v činnosti medziinštitucionálnej pracovnej skupiny pre decentralizované agentúry sa bude čoskoro pokračovať a znova potvrdzuje svoje očakávania, že táto skupina vytvorí prevádzkové závery, ktoré umožnia inštitúciám dohodnúť sa na spoločnom prístupe k vytváraniu, riadeniu a financovaniu decentralizovaných agentúr, ako aj na ich postavení v rámci inštitucionálnej architektúry Únie; |
| --- | --- |

70.

očakáva, že v činnosti medziinštitucionálnej pracovnej skupiny pre decentralizované agentúry sa bude čoskoro pokračovať a znova potvrdzuje svoje očakávania, že táto skupina vytvorí prevádzkové závery, ktoré umožnia inštitúciám dohodnúť sa na spoločnom prístupe k vytváraniu, riadeniu a financovaniu decentralizovaných agentúr, ako aj na ich postavení v rámci inštitucionálnej architektúry Únie;

Postup na prijatie ročného rozpočtu na rok 2011

| 71. | zdôrazňuje, že rozpočtový postup na prijatie rozpočtu na rok 2011 bude úplne prvým postupom, ktorý bude prebiehať podľa nových pravidiel stanovených v Lisabonskej zmluve; pripomína, že Európsky parlament, Rada a Komisia sa dohodli na prechodných opatreniach, ktoré sa budú vzťahovať na rozpočtový postup po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy (4), a ktoré by mali platiť, až pokým nenadobudnú platnosť potrebné právne akty ustanovujúce pravidlá týkajúce sa týchto otázok (nové nariadenie o VFR, prepracované Nariadenie o rozpočtových pravidlách a možná zostávajúca medziinštitucionálna dohoda); |
| --- | --- |

71.

zdôrazňuje, že rozpočtový postup na prijatie rozpočtu na rok 2011 bude úplne prvým postupom, ktorý bude prebiehať podľa nových pravidiel stanovených v Lisabonskej zmluve; pripomína, že Európsky parlament, Rada a Komisia sa dohodli na prechodných opatreniach, ktoré sa budú vzťahovať na rozpočtový postup po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy (4), a ktoré by mali platiť, až pokým nenadobudnú platnosť potrebné právne akty ustanovujúce pravidlá týkajúce sa týchto otázok (nové nariadenie o VFR, prepracované Nariadenie o rozpočtových pravidlách a možná zostávajúca medziinštitucionálna dohoda);

| 72. | považuje za potrebné, aby sa Európsky parlament, Rada a Komisia dohodli na zásadách a modalitách týkajúcich sa organizácie, prípravy a fungovania Zmierovacieho výboru tak, ako to predpokladá odsek 7 spomínaného spoločného vyhlásenia, s cieľom zabezpečiť, aby rozpočtový postup v roku 2010 prebehol hladko; zdôrazňuje, že tieto zásady musia rešpektovať zásady stanovené v uznesení Parlamentu o finančných hľadiskách Lisabonskej zmluvy (5) a jeho uznesení o pokynoch k prechodným postupom v otázkach rozpočtu v súvislosti s nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy (6); poveruje Výbor pre rozpočet, aby tieto zásady dohodol s Radou a Komisiou; |
| --- | --- |

72.

považuje za potrebné, aby sa Európsky parlament, Rada a Komisia dohodli na zásadách a modalitách týkajúcich sa organizácie, prípravy a fungovania Zmierovacieho výboru tak, ako to predpokladá odsek 7 spomínaného spoločného vyhlásenia, s cieľom zabezpečiť, aby rozpočtový postup v roku 2010 prebehol hladko; zdôrazňuje, že tieto zásady musia rešpektovať zásady stanovené v uznesení Parlamentu o finančných hľadiskách Lisabonskej zmluvy (5) a jeho uznesení o pokynoch k prechodným postupom v otázkach rozpočtu v súvislosti s nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy (6); poveruje Výbor pre rozpočet, aby tieto zásady dohodol s Radou a Komisiou;

*

* *

| 73. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Komisii, Rade a Dvoru audítorov. |
| --- | --- |

73.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Komisii, Rade a Dvoru audítorov.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  KOM(2009)0647 v konečnom znení.

(3)  Poznámka – tento osobitný program spadá do okruhu 1a.

(4)  Pozri prílohu 5 uznesenia Európskeho parlamentu zo 17. decembra 2009 o návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2010 po úpravách Rady (všetky oddiely).

(5)  Uznesenie zo 7. mája 2009.

(6)  Uznesenie z 12. novembra 2009.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/20

---

Štvrtok 25. marca 2010Rozpočtové usmernenia: 2011 - oddiely I, II a IV až IX

P7_TA(2010)0087

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o usmerneniach pre rozpočtový postup na rok 2011, oddiel I – Európsky parlament, oddiel II – Rada, oddiel IV – Súdny dvor, oddiel V – Dvor audítorov, oddiel VI – Európsky hospodársky a sociálny výbor, oddiel VII – Výbor regiónov, oddiel VIII – Európsky ombudsman, oddiel IX – Európsky dozorný úradník pre ochranu údajov (2010/2003(BUD))

2011/C 4 E/04

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 314 Zmluvy o fungovaní EÚ,

so zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1),

so zreteľom na rozhodnutie Rady 2007/436/ES, Euratom z 7. júna 2007 o systéme vlastných zdrojov Európskych spoločenstiev (2),

so zreteľom na nariadenie Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (3),

so zreteľom na šiestu správu generálnych tajomníkov inštitúcií o trendoch v okruhu 5 finančného výhľadu po revízii na jeseň 2009,

so zreteľom na výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2008 spolu s odpoveďami inštitúcií (4),

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet (A7-0036/2010),

| A. | keďže v tomto štádiu ročného rozpočtového postupu Európsky parlament čaká na odhady ostatných inštitúcií a na návrhy svojho predsedníctva na rozpočet na rok 2011, |
| --- | --- |

A.

keďže v tomto štádiu ročného rozpočtového postupu Európsky parlament čaká na odhady ostatných inštitúcií a na návrhy svojho predsedníctva na rozpočet na rok 2011,

| B. | keďže je užitočné, aby sa pokračovalo už tretí rok v pilotnom programe, v rámci ktorého sa bude počas rozpočtového postupu na rok 2011 uplatňovať rozšírená spolupráca a užšie vzťahy medzi Predsedníctvom a Výborom pre rozpočet, |
| --- | --- |

B.

keďže je užitočné, aby sa pokračovalo už tretí rok v pilotnom programe, v rámci ktorého sa bude počas rozpočtového postupu na rok 2011 uplatňovať rozšírená spolupráca a užšie vzťahy medzi Predsedníctvom a Výborom pre rozpočet,

| C. | keďže strop v okruhu 5 je na rok 2011 stanovený vo výške 8 415 000 000 EUR, čo predstavuje nárast o 327 000 000 EUR alebo o 4 % v porovnaní s rokom 2010 vrátane 2 % za infláciu, |
| --- | --- |

C.

keďže strop v okruhu 5 je na rok 2011 stanovený vo výške 8 415 000 000 EUR, čo predstavuje nárast o 327 000 000 EUR alebo o 4 % v porovnaní s rokom 2010 vrátane 2 % za infláciu,

| D. | keďže rozpočet Európskeho parlamentu na rok 2010 dosahuje výšku 1 607 363 235 EUR, čo predstavuje 19,87 % okruhu 5 na tento rok pred revíziou VFR na roky 2007 – 2013, ktorou sa znížil strop okruhu 5 o 126 000 000 EUR s cieľom prispieť k financovaniu plánu hospodárskej obnovy Európy, a po tejto revízii predstavuje 20,19 %, |
| --- | --- |

D.

keďže rozpočet Európskeho parlamentu na rok 2010 dosahuje výšku 1 607 363 235 EUR, čo predstavuje 19,87 % okruhu 5 na tento rok pred revíziou VFR na roky 2007 – 2013, ktorou sa znížil strop okruhu 5 o 126 000 000 EUR s cieľom prispieť k financovaniu plánu hospodárskej obnovy Európy, a po tejto revízii predstavuje 20,19 %,

| E. | keďže treba zohľadniť to, akým spôsobom sa vyvíjal podiel jednotlivých inštitúcií na výdavkoch v rámci okruhu 5, a rôzne dôvody, ktoré viedli k zásadným úpravám, ako je napríklad nadobudnutie účinnosti rôznych zmlúv (z čoho vyplynul väčší počet poslancov a/alebo nárast úloh a právomocí rôznych inštitúcií), rozširovanie a ďalšie rozhodnutia spojené so značným zvýšením výdavkov, ktoré neboli predvídateľné v čase prijatia finančného rámca, |
| --- | --- |

E.

keďže treba zohľadniť to, akým spôsobom sa vyvíjal podiel jednotlivých inštitúcií na výdavkoch v rámci okruhu 5, a rôzne dôvody, ktoré viedli k zásadným úpravám, ako je napríklad nadobudnutie účinnosti rôznych zmlúv (z čoho vyplynul väčší počet poslancov a/alebo nárast úloh a právomocí rôznych inštitúcií), rozširovanie a ďalšie rozhodnutia spojené so značným zvýšením výdavkov, ktoré neboli predvídateľné v čase prijatia finančného rámca,

| F. | keďže nadobudnutie účinnosti Lisabonskej zmluvy bude mať finančné dôsledky pre všetky inštitúcie, a to v rôznej miere, pričom doposiaľ nepoznáme celkový rozsah týchto dôsledkov, |
| --- | --- |

F.

keďže nadobudnutie účinnosti Lisabonskej zmluvy bude mať finančné dôsledky pre všetky inštitúcie, a to v rôznej miere, pričom doposiaľ nepoznáme celkový rozsah týchto dôsledkov,

| G. | keďže počas plnenia rozpočtu na rok 2010 a v období pred prijatím rozpočtu na rok 2011 je nevyhnutné dôsledne sledovať situáciu v okruhu 5, |
| --- | --- |

G.

keďže počas plnenia rozpočtu na rok 2010 a v období pred prijatím rozpočtu na rok 2011 je nevyhnutné dôsledne sledovať situáciu v okruhu 5,

| H. | keďže osobitná pozornosť by sa mala venovať finančnému vplyvu a potrebe zabezpečiť z dlhodobého hľadiska trvalú udržateľnosť, a to s ohľadom na systémy dôchodkového zabezpečenia, trendy v súvislosti so starnutím a odchodom do dôchodku, prijímanie zamestnancov a ďalšie oblasti súvisiace s ustanoveniami služobného poriadku, |
| --- | --- |

H.

keďže osobitná pozornosť by sa mala venovať finančnému vplyvu a potrebe zabezpečiť z dlhodobého hľadiska trvalú udržateľnosť, a to s ohľadom na systémy dôchodkového zabezpečenia, trendy v súvislosti so starnutím a odchodom do dôchodku, prijímanie zamestnancov a ďalšie oblasti súvisiace s ustanoveniami služobného poriadku,

Všeobecný rámec

| 1. | zdôrazňuje, že nadobudnutie účinnosti Lisabonskej zmluvy, najmä jediné čítanie rozpočtu oboma zložkami rozpočtového orgánu, po ktorom nasleduje zmierovacie zasadnutie s cieľom prijať konečný rozpočet, si bude vyžadovať ešte užšiu spoluprácu a dialóg medzi všetkými inštitúciami, a to počas celého postupu, vrátane včasného predloženia realistických odhadov; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že nadobudnutie účinnosti Lisabonskej zmluvy, najmä jediné čítanie rozpočtu oboma zložkami rozpočtového orgánu, po ktorom nasleduje zmierovacie zasadnutie s cieľom prijať konečný rozpočet, si bude vyžadovať ešte užšiu spoluprácu a dialóg medzi všetkými inštitúciami, a to počas celého postupu, vrátane včasného predloženia realistických odhadov;

| 2. | poukazuje na to, že okolnosti, za ktorých sa prijmú rozpočty na rok 2010 a na rok 2011, sú dosť výnimočné a náročné, pretože na jednej strane je úspešné vykonávanie Lisabonskej zmluvy hlavnou prioritou, ktorá bude náročná aj z finančného hľadiska, zatiaľ čo na druhej strane sú vplyvy finančnej krízy v mnohých členských štátoch aj naďalej veľmi aktuálne a spôsobujú problémy na úrovni EÚ; pripomína v tejto súvislosti, že v tejto rozpočet EÚ predstavuje menej ako 2,5 % celkových verejných výdavkov EÚ, ďalej poznamenáva, že okruh 5 rozpočtu EÚ tak predstavuje 0,14 % verejných výdavkov v celej EÚ; |
| --- | --- |

2.

poukazuje na to, že okolnosti, za ktorých sa prijmú rozpočty na rok 2010 a na rok 2011, sú dosť výnimočné a náročné, pretože na jednej strane je úspešné vykonávanie Lisabonskej zmluvy hlavnou prioritou, ktorá bude náročná aj z finančného hľadiska, zatiaľ čo na druhej strane sú vplyvy finančnej krízy v mnohých členských štátoch aj naďalej veľmi aktuálne a spôsobujú problémy na úrovni EÚ; pripomína v tejto súvislosti, že v tejto rozpočet EÚ predstavuje menej ako 2,5 % celkových verejných výdavkov EÚ, ďalej poznamenáva, že okruh 5 rozpočtu EÚ tak predstavuje 0,14 % verejných výdavkov v celej EÚ;

| 3. | zdôrazňuje ťažkú situáciu v súvislosti so stropom výdavkov v okruhu 5 na rok 2011 a uvedomuje si skutočnosť, že inštitúcie môžu čeliť problémom, pokiaľ ide o to, ako uviesť do súladu financovanie všetkých potrieb a ich želanie zachovať rozpočtovú disciplínu a zdržanlivosť, aby sa dodržal viacročný finančný rámec; konštatuje, že viaceré administratívne oblasti sú financované mimo okruhu 5; žiada, aby sa do tohto okruhu zahrnuli všetky administratívne výdavky a aby sa jeho strop zodpovedajúcim spôsobom prehodnotil; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje ťažkú situáciu v súvislosti so stropom výdavkov v okruhu 5 na rok 2011 a uvedomuje si skutočnosť, že inštitúcie môžu čeliť problémom, pokiaľ ide o to, ako uviesť do súladu financovanie všetkých potrieb a ich želanie zachovať rozpočtovú disciplínu a zdržanlivosť, aby sa dodržal viacročný finančný rámec; konštatuje, že viaceré administratívne oblasti sú financované mimo okruhu 5; žiada, aby sa do tohto okruhu zahrnuli všetky administratívne výdavky a aby sa jeho strop zodpovedajúcim spôsobom prehodnotil;

| 4. | trvá preto na tom, že pred končeným prijatím rozhodnutí je potrebné dôkladne sledovať vývoj situácie; znovu opakuje svoje presvedčenie, že bude potrebné stanoviť priority a uprednostniť hlavné činnosti; |
| --- | --- |

4.

trvá preto na tom, že pred končeným prijatím rozhodnutí je potrebné dôkladne sledovať vývoj situácie; znovu opakuje svoje presvedčenie, že bude potrebné stanoviť priority a uprednostniť hlavné činnosti;

| 5. | znovu opakuje svoje presvedčenie, že medziinštitucionálna spolupráca je nevyhnutne potrebná na to, aby sa mohli vymieňať osvedčené postupy a ďalej skúmať priestor pre zlepšenie efektívnosti a účinnosti, a v prípade, keď je to možné a vhodné, aj na dosiahnutie úspor a zlepšenie spoločného využívania zdrojov; je presvedčený, že užitočné prínosy by sa mohli dosiahnuť aj rozšírením tejto koncepcie na ďalšie oblasti, o ktorých sa doteraz v tomto kontexte neuvažovalo, ako je napríklad EMAS, politiky v oblasti nediskriminácie a práca na diaľku; navrhuje, aby sa ďalej skúmali možnosti využívania otvoreného softvéru s dostatočnými bezpečnostnými zárukami, s jasne vymedzenými kritériami uskutočniteľnosti a pri zohľadnení priamych a nepriamych nákladov a prínosov; zdôrazňuje, že by sa malo aj naďalej vyvíjať úsilie v oblastiach, o ktorých sa už uvažuje, ako je napríklad prekladateľská kapacita a nábor zamestnancov (EPSO), a to na základe skutočných alebo odôvodniteľných potrieb; |
| --- | --- |

5.

znovu opakuje svoje presvedčenie, že medziinštitucionálna spolupráca je nevyhnutne potrebná na to, aby sa mohli vymieňať osvedčené postupy a ďalej skúmať priestor pre zlepšenie efektívnosti a účinnosti, a v prípade, keď je to možné a vhodné, aj na dosiahnutie úspor a zlepšenie spoločného využívania zdrojov; je presvedčený, že užitočné prínosy by sa mohli dosiahnuť aj rozšírením tejto koncepcie na ďalšie oblasti, o ktorých sa doteraz v tomto kontexte neuvažovalo, ako je napríklad EMAS, politiky v oblasti nediskriminácie a práca na diaľku; navrhuje, aby sa ďalej skúmali možnosti využívania otvoreného softvéru s dostatočnými bezpečnostnými zárukami, s jasne vymedzenými kritériami uskutočniteľnosti a pri zohľadnení priamych a nepriamych nákladov a prínosov; zdôrazňuje, že by sa malo aj naďalej vyvíjať úsilie v oblastiach, o ktorých sa už uvažuje, ako je napríklad prekladateľská kapacita a nábor zamestnancov (EPSO), a to na základe skutočných alebo odôvodniteľných potrieb;

| 6. | opätovne zdôrazňuje význam zlepšovania medziinštitucionálnej spolupráce v oblasti tvorby politiky; vyzýva ostatné inštitúcie EÚ, aby tiež vypracovali strednodobé a dlhodobé stratégie v oblasti nehnuteľností, ktoré budú obsahovať ciele stanovené v tomto uznesení; zdôrazňuje potrebu včasného získania potrebných informácií na rozhodovanie v rámci postupu ustanoveného v článku 179 nariadenia o rozpočtových pravidlách, medzi ktoré „by mali patriť posúdenia potrieb a analýzy pomeru nákladov a prínosov rôznych alternatív, v ktorých by sa navrhovali možnosti prenájmu alebo kúpy, ako aj transparentné informácie o alternatívnych možnostiach financovania, dlhodobých finančných dôsledkoch a súlade s viacročným finančným rámcom“ (príloha 2 uznesenia EP zo 17. decembra 2009 o návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2010 po úpravách Rady (5); nazdáva sa v tejto súvislosti, že spolupráca s ostatnými inštitúciami pri harmonizácii takýchto informácií s cieľom umožniť porovnanie priestorov a nákladov budov by sa mala považovať za kľúčovú otázku; poukazuje na potrebnosť osobitnej správy a možných odporúčaní týkajúcich sa zbytočne vysokých nákladov na údržbu, renováciu a obstarávanie; |
| --- | --- |

6.

opätovne zdôrazňuje význam zlepšovania medziinštitucionálnej spolupráce v oblasti tvorby politiky; vyzýva ostatné inštitúcie EÚ, aby tiež vypracovali strednodobé a dlhodobé stratégie v oblasti nehnuteľností, ktoré budú obsahovať ciele stanovené v tomto uznesení; zdôrazňuje potrebu včasného získania potrebných informácií na rozhodovanie v rámci postupu ustanoveného v článku 179 nariadenia o rozpočtových pravidlách, medzi ktoré „by mali patriť posúdenia potrieb a analýzy pomeru nákladov a prínosov rôznych alternatív, v ktorých by sa navrhovali možnosti prenájmu alebo kúpy, ako aj transparentné informácie o alternatívnych možnostiach financovania, dlhodobých finančných dôsledkoch a súlade s viacročným finančným rámcom“ (príloha 2 uznesenia EP zo 17. decembra 2009 o návrhu všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2010 po úpravách Rady (5); nazdáva sa v tejto súvislosti, že spolupráca s ostatnými inštitúciami pri harmonizácii takýchto informácií s cieľom umožniť porovnanie priestorov a nákladov budov by sa mala považovať za kľúčovú otázku; poukazuje na potrebnosť osobitnej správy a možných odporúčaní týkajúcich sa zbytočne vysokých nákladov na údržbu, renováciu a obstarávanie;

| 7. | zdôrazňuje, že pokiaľ ide o úpravy platov zamestnancov a prebiehajúce súdne konanie, mohli by sa dodatočné náklady pre všetky inštitúcie odhadnúť na približne 135 miliónov EUR (na obdobie od júla 2009 do 31. decembra 2010) v prípade, že súd rozhodne v prospech Komisie; konštatuje, že toto súdne rozhodnutie sa očakáva v roku 2010, nevylučuje však možnosť, že by sa mohlo prijať až v roku 2011; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje, že pokiaľ ide o úpravy platov zamestnancov a prebiehajúce súdne konanie, mohli by sa dodatočné náklady pre všetky inštitúcie odhadnúť na približne 135 miliónov EUR (na obdobie od júla 2009 do 31. decembra 2010) v prípade, že súd rozhodne v prospech Komisie; konštatuje, že toto súdne rozhodnutie sa očakáva v roku 2010, nevylučuje však možnosť, že by sa mohlo prijať až v roku 2011;

Európsky parlament

| 8. | zdôrazňuje zásadnú výzvu, ktorú predstavuje zvládnutie niekoľkých nejasností, ako sa uvádza ďalej, súvisiacich s rozpočtom na rok 2011, ktoré neúmerne sťažujú možnosť presných odhadov a rozpočtovania až do posledných etáp postupu, keď budú k dispozícii presnejšie údaje; vyzýva príslušné orgány EP administratívu, aby v patričnom čase predložili súbor základných scenárov, čo by uľahčilo prijatie konečných politických rozhodnutí, a to vďaka lepšiemu pochopeniu súvisiacich finančných dôsledkov; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje zásadnú výzvu, ktorú predstavuje zvládnutie niekoľkých nejasností, ako sa uvádza ďalej, súvisiacich s rozpočtom na rok 2011, ktoré neúmerne sťažujú možnosť presných odhadov a rozpočtovania až do posledných etáp postupu, keď budú k dispozícii presnejšie údaje; vyzýva príslušné orgány EP administratívu, aby v patričnom čase predložili súbor základných scenárov, čo by uľahčilo prijatie konečných politických rozhodnutí, a to vďaka lepšiemu pochopeniu súvisiacich finančných dôsledkov;

| 9. | pripomína, že účel opravného listu, ktorý predsedníctvo predložilo Výboru pre rozpočet v septembri, je zohľadniť nepredvídané potreby v čase vypracúvania odhadov, a zdôrazňuje, že by sa na to malo nazerať ako na možnosť prehodnotiť prv prijaté odhady; očakáva, že predsedníctvo pri predkladaní odhadu predloží realistické požiadavky; je pripravený preskúmať jeho návrhy rozvážne a na základe zohľadnenia všetkých potrieb s cieľom zabezpečiť riadne a účinné fungovanie inštitúcie; |
| --- | --- |

9.

pripomína, že účel opravného listu, ktorý predsedníctvo predložilo Výboru pre rozpočet v septembri, je zohľadniť nepredvídané potreby v čase vypracúvania odhadov, a zdôrazňuje, že by sa na to malo nazerať ako na možnosť prehodnotiť prv prijaté odhady; očakáva, že predsedníctvo pri predkladaní odhadu predloží realistické požiadavky; je pripravený preskúmať jeho návrhy rozvážne a na základe zohľadnenia všetkých potrieb s cieľom zabezpečiť riadne a účinné fungovanie inštitúcie;

| 10. | zdôrazňuje, že prioritou Parlamentu je prvotriedne vykonávať svoju legislatívnu funkciu a že na splnenie tejto úlohy treba tejto inštitúcii poskytnúť potrebné prostriedky; |
| --- | --- |

10.

zdôrazňuje, že prioritou Parlamentu je prvotriedne vykonávať svoju legislatívnu funkciu a že na splnenie tejto úlohy treba tejto inštitúcii poskytnúť potrebné prostriedky;

| 11. | zdôrazňuje potrebnosť plne integrovaného systému riadenia vedomostí; pripomína, že treba zorganizovať prezentáciu Výboru pre rozpočet, ktorá ozrejmí množstvo informačných zdrojov/systémov, ktoré majú poslanci k dispozícii, a získať požadované informácie v súvislosti so stavom systému riadenia vedomostí tak, ako s odsúhlasilo na zmierovacom konaní medzi predsedníctvom a Výborom pre rozpočet 15. septembra 2009; zastáva názor, že takýto systém by sa mal ľahko sprístupniť cez internet; zdôrazňuje potrebu zvážiť, ako by sa tieto informácie mali sprístupniť európskym občanom; |
| --- | --- |

11.

zdôrazňuje potrebnosť plne integrovaného systému riadenia vedomostí; pripomína, že treba zorganizovať prezentáciu Výboru pre rozpočet, ktorá ozrejmí množstvo informačných zdrojov/systémov, ktoré majú poslanci k dispozícii, a získať požadované informácie v súvislosti so stavom systému riadenia vedomostí tak, ako s odsúhlasilo na zmierovacom konaní medzi predsedníctvom a Výborom pre rozpočet 15. septembra 2009; zastáva názor, že takýto systém by sa mal ľahko sprístupniť cez internet; zdôrazňuje potrebu zvážiť, ako by sa tieto informácie mali sprístupniť európskym občanom;

| 12. | privítal by analýzu parlamentného webového TV kanálu Europarl TV; požaduje predovšetkým informácie o počte jeho divákov, geografickom rozložení a vekovej štruktúre, aby sa vyhodnotilo, či tento nástroj splnil svoj účel čo sa týka šírenia informácií a kvality prenášaných informácií; |
| --- | --- |

12.

privítal by analýzu parlamentného webového TV kanálu Europarl TV; požaduje predovšetkým informácie o počte jeho divákov, geografickom rozložení a vekovej štruktúre, aby sa vyhodnotilo, či tento nástroj splnil svoj účel čo sa týka šírenia informácií a kvality prenášaných informácií;

| 13. | domnieva sa, že opatrenia zamerané na to, aby Lisabonská zmluva fungovala účinným spôsobom, majú v rámci rozpočtu na rok 2011 zásadnú prednosť, čo si bude vyžadovať najlepšie možné riadenie dostupných zdrojov s cieľom úspešne splniť tento cieľ; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že opatrenia zamerané na to, aby Lisabonská zmluva fungovala účinným spôsobom, majú v rámci rozpočtu na rok 2011 zásadnú prednosť, čo si bude vyžadovať najlepšie možné riadenie dostupných zdrojov s cieľom úspešne splniť tento cieľ;

| 14. | zdôrazňuje, že ďalšie opatrenia v tejto súvislosti by sa však mali posudzovať v kontexte celkového rozpočtu a širšieho rámca finančného výhľadu; zastáva názor, že prínosom by mohla byť analýza podielov jednotlivých inštitúcií v priebehu času vrátane akýchkoľvek významných nových skutočností, ktoré by mohli odôvodniť zmenu týchto podielov; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že ďalšie opatrenia v tejto súvislosti by sa však mali posudzovať v kontexte celkového rozpočtu a širšieho rámca finančného výhľadu; zastáva názor, že prínosom by mohla byť analýza podielov jednotlivých inštitúcií v priebehu času vrátane akýchkoľvek významných nových skutočností, ktoré by mohli odôvodniť zmenu týchto podielov;

| 15. | poukazuje na to, že od roku 2006 Parlament musel zahrnúť výdavky, s ktorými nepočítal vo svojom dobrovoľnom vyhlásení z roku 1988, ako napríklad štatút poslancov EP a priame a nepriame výdavky spojené s jeho novou úlohou podľa Lisabonskej zmluvy; zdôrazňuje potrebu otvorenej a hĺbkovej diskusie o súčasnej dobrovoľnej hranici 20 %, ktorá sa uplatňuje na úroveň rozpočtu Európskeho parlamentu; nazdáva sa, že predsedníctvo a Výbor pre rozpočet by mali spolupracovať, aby sa táto hranica opätovne prehodnotila pred tým, ako sa o tejto otázke začne medziinštitucionálny dialóg; nazdáva sa, že na základe pôvodných odporúčaní VFR, ktoré sa dohodli v roku 2006 sú v platnosti od roku 2007, by sa jeho výdavky mali stanoviť na úrovni obvyklej hranice 20 % s prihliadnutím na potreby ostatných inštitúcií a dostupné rozpätie; |
| --- | --- |

15.

poukazuje na to, že od roku 2006 Parlament musel zahrnúť výdavky, s ktorými nepočítal vo svojom dobrovoľnom vyhlásení z roku 1988, ako napríklad štatút poslancov EP a priame a nepriame výdavky spojené s jeho novou úlohou podľa Lisabonskej zmluvy; zdôrazňuje potrebu otvorenej a hĺbkovej diskusie o súčasnej dobrovoľnej hranici 20 %, ktorá sa uplatňuje na úroveň rozpočtu Európskeho parlamentu; nazdáva sa, že predsedníctvo a Výbor pre rozpočet by mali spolupracovať, aby sa táto hranica opätovne prehodnotila pred tým, ako sa o tejto otázke začne medziinštitucionálny dialóg; nazdáva sa, že na základe pôvodných odporúčaní VFR, ktoré sa dohodli v roku 2006 sú v platnosti od roku 2007, by sa jeho výdavky mali stanoviť na úrovni obvyklej hranice 20 % s prihliadnutím na potreby ostatných inštitúcií a dostupné rozpätie;

| 16. | dôrazne upozorňuje na základný princíp, na základe ktorého by mali mať všetci poslanci k dispozícii rovnaké kompletné a kvalitné služby, ktoré im umožnia pracovať, vyjadrovať sa a prijímať dokumenty v ich rodnom jazyku, aby mohli čo najlepšie konať v mene svojich voličov; |
| --- | --- |

16.

dôrazne upozorňuje na základný princíp, na základe ktorého by mali mať všetci poslanci k dispozícii rovnaké kompletné a kvalitné služby, ktoré im umožnia pracovať, vyjadrovať sa a prijímať dokumenty v ich rodnom jazyku, aby mohli čo najlepšie konať v mene svojich voličov;

| 17. | očakáva od príslušných orgánov odpoveď, ako by sa politika vyrovnaného rozpočtu, ktorá tiež rozlišuje medzi fixnými a variabilnými nákladmi, mohla zaviesť do rozpočtového postupu EP; vyzýva predsedníctvo, aby predložilo ročné odhady fixných nákladov na roky podľa VFR; |
| --- | --- |

17.

očakáva od príslušných orgánov odpoveď, ako by sa politika vyrovnaného rozpočtu, ktorá tiež rozlišuje medzi fixnými a variabilnými nákladmi, mohla zaviesť do rozpočtového postupu EP; vyzýva predsedníctvo, aby predložilo ročné odhady fixných nákladov na roky podľa VFR;

| 18. | zdôrazňuje, že „platový efekt“ by v prípade Parlamentu predstavoval približne 14 miliónov EUR, ak súd rozhodne v prospech Komisie; v tejto fáze nemôže s istotou určiť, či sa to bude týkať rozpočtu na rok 2010 alebo 2011; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že „platový efekt“ by v prípade Parlamentu predstavoval približne 14 miliónov EUR, ak súd rozhodne v prospech Komisie; v tejto fáze nemôže s istotou určiť, či sa to bude týkať rozpočtu na rok 2010 alebo 2011;

| 19. | požaduje vyhodnotenie využívania príspevku na asistentskú výpomoc a posúdenie celkových nákladov zvýšenia, ktoré v súčasnosti schvaľujú obe zložky rozpočtového orgánu, pred tým, ako sa bude uvažovať o akýchkoľvek možných ďalších zvýšeniach do budúcnosti; pripomína, že by sa mal vždy posudzovať širší kontext finančných vplyvov v súvislosti s novo zavedenými opatreniami, napríklad pri rozhodovaní o systémoch týkajúcich sa zamestnancov a asistentov tak v roku 2010, ako aj v roku 2011; zdôrazňuje najmä, že ak by boli prijatí ďalší asistenti v Bruseli, malo by to vplyv na situáciu v oblasti kancelárskych priestorov, údržby budov a ochrany, vybavenia IT, ľudských zdrojov na administratívnej úkony a všeobecného vybavenia; domnieva sa, že zásadný význam má strednodobá stratégia v oblasti budov na troch pracoviskách Parlamentu, ktorá má byť predložená v marci; trvá na potrebe dlhodobého plánovania svojej politiky v oblasti budov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť rozpočtu; |
| --- | --- |

19.

požaduje vyhodnotenie využívania príspevku na asistentskú výpomoc a posúdenie celkových nákladov zvýšenia, ktoré v súčasnosti schvaľujú obe zložky rozpočtového orgánu, pred tým, ako sa bude uvažovať o akýchkoľvek možných ďalších zvýšeniach do budúcnosti; pripomína, že by sa mal vždy posudzovať širší kontext finančných vplyvov v súvislosti s novo zavedenými opatreniami, napríklad pri rozhodovaní o systémoch týkajúcich sa zamestnancov a asistentov tak v roku 2010, ako aj v roku 2011; zdôrazňuje najmä, že ak by boli prijatí ďalší asistenti v Bruseli, malo by to vplyv na situáciu v oblasti kancelárskych priestorov, údržby budov a ochrany, vybavenia IT, ľudských zdrojov na administratívnej úkony a všeobecného vybavenia; domnieva sa, že zásadný význam má strednodobá stratégia v oblasti budov na troch pracoviskách Parlamentu, ktorá má byť predložená v marci; trvá na potrebe dlhodobého plánovania svojej politiky v oblasti budov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť rozpočtu;

| 20. | vyzýva na vypracovanie strednodobej a dlhodobej stratégie v oblasti budov, ktorá bude zahŕňať tieto ciele: vytvorenie usmernení pre plánovanie a rozvoj budov; efektívne využívanie existujúcich kancelárskych a iných priestorov; posúdenie presných potrieb a poskytnutie zodpovedajúcich pracovných podmienok zamestnancom a poslancom Parlamentu; efektívna stratégia údržby a renovácie budov, aby sa predišlo opakovaniu incidentov zo Štrasburgu v roku 2008 a problémov s azbestom; dôkladná revízia otázok ručenia vrátane postupu určovania ručenia, a sledovania žiadostí o odškodnenie čo sa týka škody, za ktorú sú zodpovedné tretie strany, ako aj prísne a transparentné dodržiavanie postupov obstarávania; rovnako žiada, aby strednodobé a dlhodobé stratégie boli zamerané na udržateľnosť a aby sa zohľadnili činitele ako ohľaduplnosť voči životnému prostrediu, energetická účinnosť a zdravie; okrem toho trvá na tom, aby sa do cieľov zahrnuli aj zretele mobility, najmä s ohľadom na prístup ľudí s motorickým alebo zmyslovým postihnutím; opätovne poukazuje na to, že Výbor pre rozpočet uprednostňuje obstarávanie budov pred drahým prenájmom alebo leasingom; |
| --- | --- |

20.

vyzýva na vypracovanie strednodobej a dlhodobej stratégie v oblasti budov, ktorá bude zahŕňať tieto ciele: vytvorenie usmernení pre plánovanie a rozvoj budov; efektívne využívanie existujúcich kancelárskych a iných priestorov; posúdenie presných potrieb a poskytnutie zodpovedajúcich pracovných podmienok zamestnancom a poslancom Parlamentu; efektívna stratégia údržby a renovácie budov, aby sa predišlo opakovaniu incidentov zo Štrasburgu v roku 2008 a problémov s azbestom; dôkladná revízia otázok ručenia vrátane postupu určovania ručenia, a sledovania žiadostí o odškodnenie čo sa týka škody, za ktorú sú zodpovedné tretie strany, ako aj prísne a transparentné dodržiavanie postupov obstarávania; rovnako žiada, aby strednodobé a dlhodobé stratégie boli zamerané na udržateľnosť a aby sa zohľadnili činitele ako ohľaduplnosť voči životnému prostrediu, energetická účinnosť a zdravie; okrem toho trvá na tom, aby sa do cieľov zahrnuli aj zretele mobility, najmä s ohľadom na prístup ľudí s motorickým alebo zmyslovým postihnutím; opätovne poukazuje na to, že Výbor pre rozpočet uprednostňuje obstarávanie budov pred drahým prenájmom alebo leasingom;

| 21. | pripomína, že predsedníctvo vo svojom návrhu odhadov opravného rozpočtu 1/2010 navrhovalo dodatočných 70 zamestnancov pre sekretariáty výborov; zdôrazňuje, že títo zamestnanci budú rozdelení medzi tri skupiny podľa očakávaného zvýšenia ich pracovného vyťaženia legislatívnymi činnosťami po vstúpení Lisabonskej zmluvy do platnosti; nazdáva sa, že toto rozdelenie musí byť predmetom hodnotenia v polovici obdobia v júli 2011, aby sa objasnilo, či tieto oddelenia s väčším počtom zamestnancov mali skutočne vyššie predpokladané pracovné vyťaženie; |
| --- | --- |

21.

pripomína, že predsedníctvo vo svojom návrhu odhadov opravného rozpočtu 1/2010 navrhovalo dodatočných 70 zamestnancov pre sekretariáty výborov; zdôrazňuje, že títo zamestnanci budú rozdelení medzi tri skupiny podľa očakávaného zvýšenia ich pracovného vyťaženia legislatívnymi činnosťami po vstúpení Lisabonskej zmluvy do platnosti; nazdáva sa, že toto rozdelenie musí byť predmetom hodnotenia v polovici obdobia v júli 2011, aby sa objasnilo, či tieto oddelenia s väčším počtom zamestnancov mali skutočne vyššie predpokladané pracovné vyťaženie;

| 22. | zdôrazňuje, že finančné výkazy (fiches financières) a podobné typy analýz nákladov majú pre rozhodovací proces v rámci inštitúcie zásadný význam; trvá na tom, že tieto dokumenty by sa mali používať systematicky, že by mali identifikovať opakované a jednorazové náklady priamo spojené s príslušným opatrením a že by takisto mali uvádzať, či existuje akýkoľvek finančný vplyv na iné výdavkové položky; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že finančné výkazy (fiches financières) a podobné typy analýz nákladov majú pre rozhodovací proces v rámci inštitúcie zásadný význam; trvá na tom, že tieto dokumenty by sa mali používať systematicky, že by mali identifikovať opakované a jednorazové náklady priamo spojené s príslušným opatrením a že by takisto mali uvádzať, či existuje akýkoľvek finančný vplyv na iné výdavkové položky;

| 23. | domnieva sa, že následné opatrenia a analýza sú dôležité v spojení s mnohými hľadiskami, ktoré majú jasnú súvislosť s rozpočtom, ako je napríklad reštrukturalizácia generálnych riaditeľstiev, úsilie o účinnejšiu a profesionálnejšiu politiku v oblasti zamestnancov, politika v oblasti budov zameraná na nákladovú a energetickú účinnosť, nediskriminácia, EMAS, verejné obstarávanie a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania vydané v rámci udelenia absolutória; zdôrazňuje, že je potrebné neustále kontrolovať a analyzovať plnenie rozpočtu Parlamentu vo všeobecnosti; v tejto súvislosti pripomína negatívne mediálne spravodajstvo, ktoré bolo dôsledkom udelenia dotácií osobám príbuzným so zamestnancami Parlamentu, a vyzýva sekretariát, aby vopred preskúmal každú dotáciu podujatí a upriamil na ňu pozornosť zodpovedného výboru; |
| --- | --- |

23.

domnieva sa, že následné opatrenia a analýza sú dôležité v spojení s mnohými hľadiskami, ktoré majú jasnú súvislosť s rozpočtom, ako je napríklad reštrukturalizácia generálnych riaditeľstiev, úsilie o účinnejšiu a profesionálnejšiu politiku v oblasti zamestnancov, politika v oblasti budov zameraná na nákladovú a energetickú účinnosť, nediskriminácia, EMAS, verejné obstarávanie a opatrenia prijaté v nadväznosti na odporúčania vydané v rámci udelenia absolutória; zdôrazňuje, že je potrebné neustále kontrolovať a analyzovať plnenie rozpočtu Parlamentu vo všeobecnosti; v tejto súvislosti pripomína negatívne mediálne spravodajstvo, ktoré bolo dôsledkom udelenia dotácií osobám príbuzným so zamestnancami Parlamentu, a vyzýva sekretariát, aby vopred preskúmal každú dotáciu podujatí a upriamil na ňu pozornosť zodpovedného výboru;

| 24. | berie na vedomie audit uskutočnený pre GR INLO a následnú reštrukturalizáciu generálneho riaditeľstva; je presvedčený, že výsledky tohto auditu by mohli slúžiť ako základ ďalších krokov ako periodické a systematické audity certifikovanými vnútroštátnymi orgánmi s cieľom kontrolovať metodiku politiky údržby a zaručiť bezpečnosť osôb a vybavenia budov; |
| --- | --- |

24.

berie na vedomie audit uskutočnený pre GR INLO a následnú reštrukturalizáciu generálneho riaditeľstva; je presvedčený, že výsledky tohto auditu by mohli slúžiť ako základ ďalších krokov ako periodické a systematické audity certifikovanými vnútroštátnymi orgánmi s cieľom kontrolovať metodiku politiky údržby a zaručiť bezpečnosť osôb a vybavenia budov;

| 25. | zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby dostlal úplný finančný výkaz týkajúci sa Domu európskej histórie potom, ako sa ukončí súťaž o architektonický návrh, pretože v opačnom prípade by nebolo možné hĺbkovo posúdiť dlhodobé náklady stratégie a rozpočtu Parlamentu v oblasti budov; |
| --- | --- |

25.

zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby dostlal úplný finančný výkaz týkajúci sa Domu európskej histórie potom, ako sa ukončí súťaž o architektonický návrh, pretože v opačnom prípade by nebolo možné hĺbkovo posúdiť dlhodobé náklady stratégie a rozpočtu Parlamentu v oblasti budov;

| 26. | zdôrazňuje, že treba vykonať nevyhnutné opatrenia, aby bolo možné pripraviť sa na prijatie pozorovateľov z Chorvátska s ohľadom na možné rozšírenie EÚ; |
| --- | --- |

26.

zdôrazňuje, že treba vykonať nevyhnutné opatrenia, aby bolo možné pripraviť sa na prijatie pozorovateľov z Chorvátska s ohľadom na možné rozšírenie EÚ;

Ostatné inštitúcie

| 27. | požaduje, aby boli včas predložené realistické rozpočtové požiadavky, ktoré budú vychádzať z nákladov a budú v plnej miere zohľadňovať potrebu optimálneho hospodárenia s obmedzenými prostriedkami; uvítal by rozpočtovú analýzu vplyvov, ktoré môže mať Lisabonská zmluva na jednotlivé inštitúcie v rokoch 2010/2011, a prípadne aj analýzu toho, akým spôsobom možno odôvodniť akékoľvek dodatočné potreby, ktoré sa môžu vyžadovať; |
| --- | --- |

27.

požaduje, aby boli včas predložené realistické rozpočtové požiadavky, ktoré budú vychádzať z nákladov a budú v plnej miere zohľadňovať potrebu optimálneho hospodárenia s obmedzenými prostriedkami; uvítal by rozpočtovú analýzu vplyvov, ktoré môže mať Lisabonská zmluva na jednotlivé inštitúcie v rokoch 2010/2011, a prípadne aj analýzu toho, akým spôsobom možno odôvodniť akékoľvek dodatočné potreby, ktoré sa môžu vyžadovať;

| 28. | domnieva sa, že by mohlo byť vhodné požadovať a porovnávať informácie o systémoch ostatných inštitúcií v oblasti rôznych typov odmeňovania, príspevkov a cestovných nákladov; zdôrazňuje, že transparentnosť a demokratická zodpovednosť zjavne majú zásadný význam; |
| --- | --- |

28.

domnieva sa, že by mohlo byť vhodné požadovať a porovnávať informácie o systémoch ostatných inštitúcií v oblasti rôznych typov odmeňovania, príspevkov a cestovných nákladov; zdôrazňuje, že transparentnosť a demokratická zodpovednosť zjavne majú zásadný význam;

| 29. | želá si aj naďalej uplatňovať prioritu stanovenú v minulom roku, ktorou bolo lepšie rozdelenie dostupných zdrojov medzi všetkými inštitúciami, ako aj konkrétne opatrenia prijaté v oblasti prekladu, a domnieva sa, že by sa z tohto hľadiska mohla znova preskúmať aj oblasť tlmočenia; |
| --- | --- |

29.

želá si aj naďalej uplatňovať prioritu stanovenú v minulom roku, ktorou bolo lepšie rozdelenie dostupných zdrojov medzi všetkými inštitúciami, ako aj konkrétne opatrenia prijaté v oblasti prekladu, a domnieva sa, že by sa z tohto hľadiska mohla znova preskúmať aj oblasť tlmočenia;

| 30. | vyzýva svojho spravodajcu na rok 2010, aby jednotlivo navštívil Radu, Súdny dvor, Dvor audítorov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, ombudsmana a európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov s cieľom vypočuť si ich názory pred fázou odhadov a aby podal správu Výboru pre rozpočet; |
| --- | --- |

30.

vyzýva svojho spravodajcu na rok 2010, aby jednotlivo navštívil Radu, Súdny dvor, Dvor audítorov, Európsky hospodársky a sociálny výbor, Výbor regiónov, ombudsmana a európskeho dozorného úradníka pre ochranu údajov s cieľom vypočuť si ich názory pred fázou odhadov a aby podal správu Výboru pre rozpočet;

*

* *

| 31. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Súdnemu dvoru, Dvoru audítorov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov, európskemu ombudsmanovi a európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov. |
| --- | --- |

31.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Súdnemu dvoru, Dvoru audítorov, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, Výboru regiónov, európskemu ombudsmanovi a európskemu dozornému úradníkovi pre ochranu údajov.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 163, 23.6.2007, s. 17.

(3)  Ú. v. ES L 248, 16. 9. 2002, s. 1.

(4)  Ú. v. EÚ C 269, 10. 11. 2009, s. 1.

(5)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0115.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/25

---

Štvrtok 25. marca 2010Politika kvality poľnohospodárskych výrobkov: akú stratégiu zvoliť?

P7_TA(2010)0088

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov: akú stratégiu zvoliť? (2009/2105(INI))

2011/C 4 E/05

Európsky parlament,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 28. mája 2009 o politike kvality poľnohospodárskych výrobkov (KOM(2009)0234),

so zreteľom na zelenú knihu Komisie z 15. októbra 2008 o kvalite poľnohospodárskych výrobkov: normy pre výrobky, požiadavky na hospodárenie a systémy kvality (KOM(2008)0641),

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 10. marca 2009 o zabezpečení kvality potravinárskych výrobkov vrátane harmonizácie alebo vzájomného uznávania noriem (1),

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. októbra 1998 o politike v oblasti kvality poľnohospodárskych a agropotravinárskych výrobkov (2),

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z októbra 2008 o systémoch certifikácie kvality potravín,

so zreteľom na výsledok kontroly stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP),

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom (KOM(2008)0040),

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka a stanovisko Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A7-0029/2010),

| A. | keďže Európska únia má najvyššie normy kvality potravinárskych výrobkov na svete, ktoré vyžadujú európski spotrebitelia a ktoré predstavujú prostriedok, ako čo najviac zvýšiť pridanú hodnotu, |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia má najvyššie normy kvality potravinárskych výrobkov na svete, ktoré vyžadujú európski spotrebitelia a ktoré predstavujú prostriedok, ako čo najviac zvýšiť pridanú hodnotu,

| B. | keďže podpora malých a stredných poľnohospodárskych podnikov, ktoré uspokojujú miestne požiadavky na objem výroby a spotreby, udržiava tradičné a empirické spôsoby poľnohospodárstva a zabezpečuje ich uplatňovanie v súlade s najprísnejšími zásadami kvality a bezpečnosti; |
| --- | --- |

B.

keďže podpora malých a stredných poľnohospodárskych podnikov, ktoré uspokojujú miestne požiadavky na objem výroby a spotreby, udržiava tradičné a empirické spôsoby poľnohospodárstva a zabezpečuje ich uplatňovanie v súlade s najprísnejšími zásadami kvality a bezpečnosti;

| C. | keďže kvalitné európske výrobky sú súčasťou živého kultúrneho a gastronomického dedičstva Európskej únie a predstavujú dôležitú zložku hospodárskeho a sociálneho života mnohých európskych regiónov, pretože podporujú činnosti, ktoré sú priamo prepojené s regionálnou realitou, najmä vo vidieckych oblastiach, |
| --- | --- |

C.

keďže kvalitné európske výrobky sú súčasťou živého kultúrneho a gastronomického dedičstva Európskej únie a predstavujú dôležitú zložku hospodárskeho a sociálneho života mnohých európskych regiónov, pretože podporujú činnosti, ktoré sú priamo prepojené s regionálnou realitou, najmä vo vidieckych oblastiach,

| D. | keďže súčasná politika distribučných reťazcov ovplyvňuje šance malých výrobcov dosiahnuť širšiu cieľovú skupinu, |
| --- | --- |

D.

keďže súčasná politika distribučných reťazcov ovplyvňuje šance malých výrobcov dosiahnuť širšiu cieľovú skupinu,

| E. | keďže spotrebitelia prejavujú stále väčší záujem nielen o bezpečnosť potravín, ale aj o pôvod potravinárskych výrobkov a metódy ich výroby; keďže Európska únia už zareagovala na tento trend tým, že zaviedla štyri označenia kvality a pôvodu potravín, a to chránené označenie pôvodu (CHOP), chránené zemepisné označenie (CHZO), zaručenú tradičnú špecialitu (ZTŠ) a ekologické poľnohospodárstvo, |
| --- | --- |

E.

keďže spotrebitelia prejavujú stále väčší záujem nielen o bezpečnosť potravín, ale aj o pôvod potravinárskych výrobkov a metódy ich výroby; keďže Európska únia už zareagovala na tento trend tým, že zaviedla štyri označenia kvality a pôvodu potravín, a to chránené označenie pôvodu (CHOP), chránené zemepisné označenie (CHZO), zaručenú tradičnú špecialitu (ZTŠ) a ekologické poľnohospodárstvo,

| F. | keďže spotrebiteľ si tieto certifikačné systémy spája so zárukou vyššej kvality, |
| --- | --- |

F.

keďže spotrebiteľ si tieto certifikačné systémy spája so zárukou vyššej kvality,

| G. | keďže je možné využívať nové technológie na uvádzanie podrobných informácií o pôvode a vlastnostiach rôznych poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov, |
| --- | --- |

G.

keďže je možné využívať nové technológie na uvádzanie podrobných informácií o pôvode a vlastnostiach rôznych poľnohospodárskych a potravinárskych výrobkov,

Všeobecné poznámky

| 1. | víta oznámenie Komisie a zaradenie viacerých odporúčaní Parlamentu do tohto oznámenia v nadväznosti na diskusiu, ktorá sa začala zelenou knihou o kvalite poľnohospodárskych výrobkov; vyjadruje želanie, aby sa opatrenia, ktoré Parlament navrhol vo svojom uznesení, zaviedli čo najskôr, aby sa do praxe účinne premietli reakcie, ktoré poľnohospodári a výrobcovia vyjadrili v priebehu konzultačného procesu, s cieľom posúdiť vhodnosť, potrebu a primeranosť navrhovaného regulačného rámca a aby sa pritom zohľadnili dôsledky hospodárskej krízy a nutnosť nevytvárať ďalšie náklady a záťaž pre výrobcov; |
| --- | --- |

1.

víta oznámenie Komisie a zaradenie viacerých odporúčaní Parlamentu do tohto oznámenia v nadväznosti na diskusiu, ktorá sa začala zelenou knihou o kvalite poľnohospodárskych výrobkov; vyjadruje želanie, aby sa opatrenia, ktoré Parlament navrhol vo svojom uznesení, zaviedli čo najskôr, aby sa do praxe účinne premietli reakcie, ktoré poľnohospodári a výrobcovia vyjadrili v priebehu konzultačného procesu, s cieľom posúdiť vhodnosť, potrebu a primeranosť navrhovaného regulačného rámca a aby sa pritom zohľadnili dôsledky hospodárskej krízy a nutnosť nevytvárať ďalšie náklady a záťaž pre výrobcov;

| 2. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že oznámenie Komisie v záujme zjednodušenia, ktoré by mohlo byť kontraproduktívne, len čiastočne zohľadňuje potreby, ktoré vyslovili dotknuté sektory po uverejnení zelenej knihy; |
| --- | --- |

2.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že oznámenie Komisie v záujme zjednodušenia, ktoré by mohlo byť kontraproduktívne, len čiastočne zohľadňuje potreby, ktoré vyslovili dotknuté sektory po uverejnení zelenej knihy;

| 3. | zdôrazňuje, že kvalita je kľúčovou otázkou pre celý potravinový reťazec a podstatným prínosom pre konkurencieschopnosť európskych agropotravinárskych výrobkov; domnieva sa, že kvalita môže byť pre európskych výrobcov základom pre významné obchodné výhody a môže nepriamo prispieť k rozvoju vidieka; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že kvalita je kľúčovou otázkou pre celý potravinový reťazec a podstatným prínosom pre konkurencieschopnosť európskych agropotravinárskych výrobkov; domnieva sa, že kvalita môže byť pre európskych výrobcov základom pre významné obchodné výhody a môže nepriamo prispieť k rozvoju vidieka;

| 4. | domnieva sa, že politika EÚ v oblasti kvality môže hospodárstvu európskych regiónov pomôcť dosiahnuť zvýšenú konkurencieschopnosť a pridanú hodnotu; že kvalitná poľnohospodárska a agropotravinárska výroba je pre mnohé vidiecke oblasti s obmedzenými výrobnými možnosťami často jedinou šancou; ďalej považuje kvalitu za hybnú silu rozmanitosti výroby a prostriedok rozvoja schopností pracovnej sily; |
| --- | --- |

4.

domnieva sa, že politika EÚ v oblasti kvality môže hospodárstvu európskych regiónov pomôcť dosiahnuť zvýšenú konkurencieschopnosť a pridanú hodnotu; že kvalitná poľnohospodárska a agropotravinárska výroba je pre mnohé vidiecke oblasti s obmedzenými výrobnými možnosťami často jedinou šancou; ďalej považuje kvalitu za hybnú silu rozmanitosti výroby a prostriedok rozvoja schopností pracovnej sily;

| 5. | žiada, aby sa v Európskej únii posilnila politika kvality, pretože vo významnej miere povzbudzuje európskych výrobcov k tomu, aby zlepšili svoje úsilie v oblasti kvality, potravinovej bezpečnosti a šetrnosti voči životnému prostrediu; nazdáva sa, že táto politika môže prispieť k výraznému zvýšeniu pridanej hodnoty európskej agropotravinárskej výroby na trhu, ktorý sa stále viac globalizuje; |
| --- | --- |

5.

žiada, aby sa v Európskej únii posilnila politika kvality, pretože vo významnej miere povzbudzuje európskych výrobcov k tomu, aby zlepšili svoje úsilie v oblasti kvality, potravinovej bezpečnosti a šetrnosti voči životnému prostrediu; nazdáva sa, že táto politika môže prispieť k výraznému zvýšeniu pridanej hodnoty európskej agropotravinárskej výroby na trhu, ktorý sa stále viac globalizuje;

| 6. | je presvedčený, že politika v oblasti kvality môže viesť k významnému vývoju v európskom poľnohospodárstve, keďže táto oblasť produkuje veľký objem poľnohospodárskych výrobkov, ktoré v prípade chránených zemepisných označení už prekročili 14 miliárd EUR; |
| --- | --- |

6.

je presvedčený, že politika v oblasti kvality môže viesť k významnému vývoju v európskom poľnohospodárstve, keďže táto oblasť produkuje veľký objem poľnohospodárskych výrobkov, ktoré v prípade chránených zemepisných označení už prekročili 14 miliárd EUR;

| 7. | nazdáva sa, že zavedenie rôznych úrovní ochrany európskych označení kvality by mohlo viesť k vzniku nespravodlivých situácií, najmä ak sa budú zohľadňovať predovšetkým ekonomické kritériá; preto sa nazdáva, že všetky zemepisné označenia by sa mali uznávať rovnako; |
| --- | --- |

7.

nazdáva sa, že zavedenie rôznych úrovní ochrany európskych označení kvality by mohlo viesť k vzniku nespravodlivých situácií, najmä ak sa budú zohľadňovať predovšetkým ekonomické kritériá; preto sa nazdáva, že všetky zemepisné označenia by sa mali uznávať rovnako;

| 8. | domnieva sa, že vzhľadom na stále otvorenejší trh je nevyhnutné, aby Únia na rokovaniach v rámci WTO bránila zásadu účinnej ochrany kvalitných výrobkov prostredníctvom ustanovení o ochrane duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

8.

domnieva sa, že vzhľadom na stále otvorenejší trh je nevyhnutné, aby Únia na rokovaniach v rámci WTO bránila zásadu účinnej ochrany kvalitných výrobkov prostredníctvom ustanovení o ochrane duševného vlastníctva;

| 9. | zdôrazňuje, že pri rokovaniach s WTO sa Komisia musí usilovať, aby sa dosiahla dohoda o „neobchodných záujmoch“, ktorá zabezpečí, že dovážané poľnohospodárske výrobky budú zodpovedať rovnakým požiadavkám EÚ v oblasti bezpečnosti potravín, životných podmienok zvierat a ochrany životného prostredia, aké sa vyžadujú od poľnohospodárskych výrobkov vyrobených v Únii; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že pri rokovaniach s WTO sa Komisia musí usilovať, aby sa dosiahla dohoda o „neobchodných záujmoch“, ktorá zabezpečí, že dovážané poľnohospodárske výrobky budú zodpovedať rovnakým požiadavkám EÚ v oblasti bezpečnosti potravín, životných podmienok zvierat a ochrany životného prostredia, aké sa vyžadujú od poľnohospodárskych výrobkov vyrobených v Únii;

| 10. | domnieva sa, že nová politika EÚ v oblasti kvality by mala byť otvorenejšia voči výrobkom z nových členských štátov, ktoré získali prístup k systému registrácie zemepisných označení len pred niekoľkými rokmi; zastáva názor, že požiadavky, ktoré je nutné splniť pri registrácii výrobku, by mali byť transparentné a pochopiteľné nielen pre žiadateľov (výrobcov), ale aj pre spotrebiteľov; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že nová politika EÚ v oblasti kvality by mala byť otvorenejšia voči výrobkom z nových členských štátov, ktoré získali prístup k systému registrácie zemepisných označení len pred niekoľkými rokmi; zastáva názor, že požiadavky, ktoré je nutné splniť pri registrácii výrobku, by mali byť transparentné a pochopiteľné nielen pre žiadateľov (výrobcov), ale aj pre spotrebiteľov;

| 11. | podporuje intenzívnejšiu kontrolu a koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby dovážané potravinárske výrobky spĺňali kvalitatívne a bezpečnostné normy EÚ, ako aj environmentálne a sociálne normy; |
| --- | --- |

11.

podporuje intenzívnejšiu kontrolu a koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby dovážané potravinárske výrobky spĺňali kvalitatívne a bezpečnostné normy EÚ, ako aj environmentálne a sociálne normy;

| 12. | zdôrazňuje potrebu noriem kvality, ktoré zabezpečia efektívnu komunikáciu so spotrebiteľmi o spôsobe výroby výrobkov a budú podnetom na zlepšenie týchto noriem, čím prispejú k širším cieľom politiky EÚ; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje potrebu noriem kvality, ktoré zabezpečia efektívnu komunikáciu so spotrebiteľmi o spôsobe výroby výrobkov a budú podnetom na zlepšenie týchto noriem, čím prispejú k širším cieľom politiky EÚ;

| 13. | domnieva sa, že európska politika kvality musí byť úzko spojená s reformou SPP po roku 2013; zastáva názor, že v kontexte tejto politiky musí EÚ ponúknuť finančnú podporu na dosiahnutie vysokej kvality agropotravinárskej výroby; domnieva sa, že takáto podpora by mala mať podobu rozvoja, diverzifikácie a stimulovania dostupnosti druhého piliera SPP, najmä čo sa týka modernizácie poľnohospodárskych podnikov a vytvárania a rozvoja mikropodnikov na vidieku; zdôrazňuje, že finančná podpora vývoja kvality výrobkov môže pomôcť posunúť polosamozásobiteľských poľnohospodárov k trhovej orientácii; zastáva názor, že organizácie výrobcov potrebujú väčšiu podporu najmä na to, aby malí výrobcovia neboli znevýhodňovaní; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že európska politika kvality musí byť úzko spojená s reformou SPP po roku 2013; zastáva názor, že v kontexte tejto politiky musí EÚ ponúknuť finančnú podporu na dosiahnutie vysokej kvality agropotravinárskej výroby; domnieva sa, že takáto podpora by mala mať podobu rozvoja, diverzifikácie a stimulovania dostupnosti druhého piliera SPP, najmä čo sa týka modernizácie poľnohospodárskych podnikov a vytvárania a rozvoja mikropodnikov na vidieku; zdôrazňuje, že finančná podpora vývoja kvality výrobkov môže pomôcť posunúť polosamozásobiteľských poľnohospodárov k trhovej orientácii; zastáva názor, že organizácie výrobcov potrebujú väčšiu podporu najmä na to, aby malí výrobcovia neboli znevýhodňovaní;

| 14. | zdôrazňuje, že rozmanitosť musí zostať základným prínosom Európy a že je nutné uznať a chrániť všetky kvalitné výrobky, ktoré spĺňajú kritériá vymedzené Európskou úniou; domnieva sa, že je nutné, aby SPP po roku 2013 podporovala politiku kvality, a najmä úsilie výrobcov o ekologickejšie metódy výroby; zdôrazňuje, že regióny sú partnermi SPP a spolufinancujú a riadia rozvoj vidieka; doplňuje, že vzhľadom na zemepisnú blízkosť sú regióny partnermi výrobcov, a predovšetkým výrobcov tradičných a ekologických výrobkov; domnieva sa, že regióny by sa mali zapojiť do uznávania a propagácie výrobkov s označením, tradičných výrobkov a ekologických výrobkov; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že rozmanitosť musí zostať základným prínosom Európy a že je nutné uznať a chrániť všetky kvalitné výrobky, ktoré spĺňajú kritériá vymedzené Európskou úniou; domnieva sa, že je nutné, aby SPP po roku 2013 podporovala politiku kvality, a najmä úsilie výrobcov o ekologickejšie metódy výroby; zdôrazňuje, že regióny sú partnermi SPP a spolufinancujú a riadia rozvoj vidieka; doplňuje, že vzhľadom na zemepisnú blízkosť sú regióny partnermi výrobcov, a predovšetkým výrobcov tradičných a ekologických výrobkov; domnieva sa, že regióny by sa mali zapojiť do uznávania a propagácie výrobkov s označením, tradičných výrobkov a ekologických výrobkov;

Požiadavky EÚ na poľnohospodársku výrobu a obchodné normy

| 15. | zdôrazňuje, že je potrebné oficiálne uznať úsilie európskych výrobcov, pokiaľ ide o plnenie požiadaviek EÚ na poľnohospodársku výrobu, ktoré sa týkajú noriem kvality, životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat a zdravia; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že je potrebné oficiálne uznať úsilie európskych výrobcov, pokiaľ ide o plnenie požiadaviek EÚ na poľnohospodársku výrobu, ktoré sa týkajú noriem kvality, životného prostredia, dobrých životných podmienok zvierat a zdravia;

| 16. | v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o rôznych riešeniach, vďaka ktorým by európski výrobcovia mali možnosť uvádzať na svojich výrobkoch informáciu o záväzku k dosahovaniu kvality, bezpečnosti potravín a dodržiavaniu všetkých európskych výrobných noriem vrátane možnosti využívať logo EÚ na označenie kvality, čo by malo byť možné výlučne pre poľnohospodárske výrobky, ktoré sú celé vyrobené v EÚ, a keďže logo by dosvedčovalo dodržiavanie legislatívy podliehajúce úradným kontrolám, nemalo by za žiadnych okolností predstavovať ďalšie náklady pre hospodárske subjekty ani finančné alebo administratívne zaťaženie pre členské štáty vykonávajúce kontroly; |
| --- | --- |

16.

v tejto súvislosti vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o rôznych riešeniach, vďaka ktorým by európski výrobcovia mali možnosť uvádzať na svojich výrobkoch informáciu o záväzku k dosahovaniu kvality, bezpečnosti potravín a dodržiavaniu všetkých európskych výrobných noriem vrátane možnosti využívať logo EÚ na označenie kvality, čo by malo byť možné výlučne pre poľnohospodárske výrobky, ktoré sú celé vyrobené v EÚ, a keďže logo by dosvedčovalo dodržiavanie legislatívy podliehajúce úradným kontrolám, nemalo by za žiadnych okolností predstavovať ďalšie náklady pre hospodárske subjekty ani finančné alebo administratívne zaťaženie pre členské štáty vykonávajúce kontroly;

| 17. | domnieva sa, že poľnohospodárske výrobky Európskej únie samy osebe spĺňajú normy kvality, pretože sa vyrábajú podľa právnych predpisov EÚ, pokiaľ ide o kvalitu výrobkov, trvalo udržateľnú výrobu, ekologické a zdravotné podmienky (cross-compliance); okrem toho prostredníctvom pestovania poľnohospodárskych výrobkov sa zachová tradičný krajinný ráz Európy; vzhľadom na tieto kritériá by mala existovať možnosť označenia kvality pod názvom „vypestované (vyrobené) v Európe“; |
| --- | --- |

17.

domnieva sa, že poľnohospodárske výrobky Európskej únie samy osebe spĺňajú normy kvality, pretože sa vyrábajú podľa právnych predpisov EÚ, pokiaľ ide o kvalitu výrobkov, trvalo udržateľnú výrobu, ekologické a zdravotné podmienky (cross-compliance); okrem toho prostredníctvom pestovania poľnohospodárskych výrobkov sa zachová tradičný krajinný ráz Európy; vzhľadom na tieto kritériá by mala existovať možnosť označenia kvality pod názvom „vypestované (vyrobené) v Európe“;

| 18. | domnieva sa, že sektorové obchodné normy hrajú dôležitú úlohu vo výrobnom reťazci, a preto by sa mali zachovať; zabezpečujú transparentnosť zmien na trhu a umožňujú kupujúcim porovnávanie cien, veľkosti a kvality výrobkov a zaručujú v oblasti európskej hospodárskej súťaže rovnaké podmienky; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že sektorové obchodné normy hrajú dôležitú úlohu vo výrobnom reťazci, a preto by sa mali zachovať; zabezpečujú transparentnosť zmien na trhu a umožňujú kupujúcim porovnávanie cien, veľkosti a kvality výrobkov a zaručujú v oblasti európskej hospodárskej súťaže rovnaké podmienky;

| 19. | podporuje myšlienku zaviesť dodatočné nepovinné vyhradené označovanie, najmä zavedenie jasnej definície a používanie označení „horský“„ostrovný“ a „nízkouhlíkový“, ako aj prijatie usmernení EÚ o ich používaní; podporuje taktiež harmonizáciu označenia „horský“ na úrovni Spoločenstva, keďže v súčasnosti je upravené v právnych predpisoch len niektorých členských štátov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o ďalšom vývoji označovania tzv. uhlíkovej stopy, čím by sme sa priblížili ku komplexnejšiemu označovaniu tzv. ekologickej stopy, keďže označovanie. ktoré uvádza len množstvo uhlíka, sa netýka iných kľúčových environmentálnych aspektov, ako je napríklad vplyv na vodné zdroje a biodiverzitu; |
| --- | --- |

19.

podporuje myšlienku zaviesť dodatočné nepovinné vyhradené označovanie, najmä zavedenie jasnej definície a používanie označení „horský“„ostrovný“ a „nízkouhlíkový“, ako aj prijatie usmernení EÚ o ich používaní; podporuje taktiež harmonizáciu označenia „horský“ na úrovni Spoločenstva, keďže v súčasnosti je upravené v právnych predpisoch len niektorých členských štátov; vyzýva Komisiu, aby vypracovala štúdiu o ďalšom vývoji označovania tzv. uhlíkovej stopy, čím by sme sa priblížili ku komplexnejšiemu označovaniu tzv. ekologickej stopy, keďže označovanie. ktoré uvádza len množstvo uhlíka, sa netýka iných kľúčových environmentálnych aspektov, ako je napríklad vplyv na vodné zdroje a biodiverzitu;

| 20. | považuje za potrebné podporiť dobrovoľné označovanie ostatných systémov výroby, ktoré berú ohľad na životné prostredie a zvieratá, ako je to v prípade tzv. integrovanej výroby, pasenia zvierat a poľnohospodárstva v horských oblastiach; |
| --- | --- |

20.

považuje za potrebné podporiť dobrovoľné označovanie ostatných systémov výroby, ktoré berú ohľad na životné prostredie a zvieratá, ako je to v prípade tzv. integrovanej výroby, pasenia zvierat a poľnohospodárstva v horských oblastiach;

| 21. | domnieva sa, že výrobky z horských oblastí a oblastí bez GMO by mali byť chránené; vyzýva Komisiu, aby preto vyvinula všetko úsilie na zabezpečenie primeranej ochrany týchto oblastí; |
| --- | --- |

21.

domnieva sa, že výrobky z horských oblastí a oblastí bez GMO by mali byť chránené; vyzýva Komisiu, aby preto vyvinula všetko úsilie na zabezpečenie primeranej ochrany týchto oblastí;

| 22. | žiada Komisiu, aby začala zvažovať možnosť zavedenia indikátorov kvality spojených so sociálnymi podmienkami výroby, t. j. príjmami výrobcov a zmluvnými vzťahmi medzi výrobcami, spracovateľmi a distribútormi; |
| --- | --- |

22.

žiada Komisiu, aby začala zvažovať možnosť zavedenia indikátorov kvality spojených so sociálnymi podmienkami výroby, t. j. príjmami výrobcov a zmluvnými vzťahmi medzi výrobcami, spracovateľmi a distribútormi;

| 23. | v záujme väčšej transparentnosti a lepšej vysledovateľnosti považuje za vhodné, aby sa v prípade čerstvých poľnohospodárskych výrobkov uvádzala krajina pôvodu a v prípade spracovaných výrobkov obsahujúcich len jednu zložku miesto poľnohospodárskej výroby suroviny použitej v konečnom výrobku, čo spotrebiteľovi umožní informovane sa rozhodovať pri kúpe; |
| --- | --- |

23.

v záujme väčšej transparentnosti a lepšej vysledovateľnosti považuje za vhodné, aby sa v prípade čerstvých poľnohospodárskych výrobkov uvádzala krajina pôvodu a v prípade spracovaných výrobkov obsahujúcich len jednu zložku miesto poľnohospodárskej výroby suroviny použitej v konečnom výrobku, čo spotrebiteľovi umožní informovane sa rozhodovať pri kúpe;

| 24. | pripomína, že označovanie miesta poľnohospodárskej výroby sa už úspešne zaviedlo v krajinách, ako sú Austrália a USA, a že je povinné v prípade niektorých poľnohospodárskych výrobkov v EÚ; |
| --- | --- |

24.

pripomína, že označovanie miesta poľnohospodárskej výroby sa už úspešne zaviedlo v krajinách, ako sú Austrália a USA, a že je povinné v prípade niektorých poľnohospodárskych výrobkov v EÚ;

| 25. | poukazuje na to, že uvádzať doplňujúce a špecifické informácie je dobrovoľné a že sa nesmie uvádzať príliš veľa informácií; domnieva sa, že najmä označenie kvality EÚ by malo byť naďalej jednoznačne a prednostne identifikovateľné; |
| --- | --- |

25.

poukazuje na to, že uvádzať doplňujúce a špecifické informácie je dobrovoľné a že sa nesmie uvádzať príliš veľa informácií; domnieva sa, že najmä označenie kvality EÚ by malo byť naďalej jednoznačne a prednostne identifikovateľné;

| 26. | je presvedčený, že by sa mali zvážiť aj alternatívne metódy poskytovania informácií, ako sú informácie prostredníctvom internetu, čiarkového kódu alebo účtovného dokladu; |
| --- | --- |

26.

je presvedčený, že by sa mali zvážiť aj alternatívne metódy poskytovania informácií, ako sú informácie prostredníctvom internetu, čiarkového kódu alebo účtovného dokladu;

| 27. | žiada Komisiu o vypracovanie podrobnej technickej a hospodárskej štúdie s cieľom zabezpečiť, aby v dôsledku nových právnych predpisov nevznikali potravinárskemu priemyslu, a najmä malým a stredne veľkým výrobcom, príliš veľké náklady; takáto štúdia by sa mohla zaoberať možnosťou zavedenia povinného označovania miesta poľnohospodárskej výroby na spracovaných výrobkoch, ktoré obsahujú „podstatné zložky“ (t. j. zložky potravinárskeho výrobku, ktorá tvorí viac než 50 % sušiny výrobku) alebo „charakteristické zložky“ (t. j. zložky, ktorú spotrebiteľ zvyčajne spája s názvom potraviny), ako je uvedené v článku 2 navrhovaného nariadenia EÚ o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom; |
| --- | --- |

27.

žiada Komisiu o vypracovanie podrobnej technickej a hospodárskej štúdie s cieľom zabezpečiť, aby v dôsledku nových právnych predpisov nevznikali potravinárskemu priemyslu, a najmä malým a stredne veľkým výrobcom, príliš veľké náklady; takáto štúdia by sa mohla zaoberať možnosťou zavedenia povinného označovania miesta poľnohospodárskej výroby na spracovaných výrobkoch, ktoré obsahujú „podstatné zložky“ (t. j. zložky potravinárskeho výrobku, ktorá tvorí viac než 50 % sušiny výrobku) alebo „charakteristické zložky“ (t. j. zložky, ktorú spotrebiteľ zvyčajne spája s názvom potraviny), ako je uvedené v článku 2 navrhovaného nariadenia EÚ o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom;

| 28. | žiada, aby zjednodušenie noriem a posilnenie dôveryhodnosti značky kvality EÚ dopĺňali už existujúce certifikáty či označenia miestneho, regionálneho alebo národného pôvodu v členských štátoch; |
| --- | --- |

28.

žiada, aby zjednodušenie noriem a posilnenie dôveryhodnosti značky kvality EÚ dopĺňali už existujúce certifikáty či označenia miestneho, regionálneho alebo národného pôvodu v členských štátoch;

| 29. | žiada Komisiu, aby zachovala konzistentnosť vo svojich návrhoch v oblasti politiky kvality poľnohospodárskych výrobkov, pokiaľ ide o prístup k označovaniu krajiny pôvodu a navrhované nariadenie o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom; domnieva sa, že politika kvality poľnohospodárskych výrobkov by sa mala uskutočňovať spôsobom, ktorý zohľadní náklady takejto novej politiky, ako aj osobitosti vybraných odvetví, napríklad odvetvia spracovaných poľnohospodárskych výrobkov; |
| --- | --- |

29.

žiada Komisiu, aby zachovala konzistentnosť vo svojich návrhoch v oblasti politiky kvality poľnohospodárskych výrobkov, pokiaľ ide o prístup k označovaniu krajiny pôvodu a navrhované nariadenie o poskytovaní informácií o potravinách spotrebiteľom; domnieva sa, že politika kvality poľnohospodárskych výrobkov by sa mala uskutočňovať spôsobom, ktorý zohľadní náklady takejto novej politiky, ako aj osobitosti vybraných odvetví, napríklad odvetvia spracovaných poľnohospodárskych výrobkov;

Zemepisné označenia a tradičné špeciality

| 30. | považuje systém chráneného označenia pôvodu a systém zemepisného označenia za jeden z nástrojov SPP, ktorého účelom je podpora rozvoja vidieckych oblastí, ochrana kultúrneho dedičstva regiónov a podpora diverzifikácie zamestnanosti vo vidieckych oblastiach; |
| --- | --- |

30.

považuje systém chráneného označenia pôvodu a systém zemepisného označenia za jeden z nástrojov SPP, ktorého účelom je podpora rozvoja vidieckych oblastí, ochrana kultúrneho dedičstva regiónov a podpora diverzifikácie zamestnanosti vo vidieckych oblastiach;

| 31. | domnieva sa, že zemepisné označenia majú pre európske poľnohospodárstvo značný význam; je toho názoru, že tri systémy registrácie geografických označení (pre vína, liehoviny a poľnohospodárske výrobky a potraviny) by sa mali zachovať v súčasnej podobe; |
| --- | --- |

31.

domnieva sa, že zemepisné označenia majú pre európske poľnohospodárstvo značný význam; je toho názoru, že tri systémy registrácie geografických označení (pre vína, liehoviny a poľnohospodárske výrobky a potraviny) by sa mali zachovať v súčasnej podobe;

| 32. | domnieva sa, že súčasný systém EÚ na ochranu výrobkov so zemepisným označením (ZO) by sa mal zachovať a že ochrana na úrovni EÚ by sa mala poskytovať všetkým ZO; takisto sa domnieva , že by sa nemali zriaďovať paralelné národné alebo regionálne systémy uznávania, pretože by mohli vzniknúť rôzne úrovne ochrany; domnieva sa, že nie je potrebné zavádzať ďalšie systémy certifikácie potravín Spoločenstva, pretože by znehodnotili existujúce systémy a mýlili spotrebiteľov; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa, že súčasný systém EÚ na ochranu výrobkov so zemepisným označením (ZO) by sa mal zachovať a že ochrana na úrovni EÚ by sa mala poskytovať všetkým ZO; takisto sa domnieva , že by sa nemali zriaďovať paralelné národné alebo regionálne systémy uznávania, pretože by mohli vzniknúť rôzne úrovne ochrany; domnieva sa, že nie je potrebné zavádzať ďalšie systémy certifikácie potravín Spoločenstva, pretože by znehodnotili existujúce systémy a mýlili spotrebiteľov;

| 33. | ďalej sa domnieva, že aj dva existujúce nástroje – chránené označenie pôvodu (CHOP) a chránené zemepisné označenie (CHZO) – by sa mali v budúcnosti zachovať vzhľadom na to, že sú veľmi uznávané a úspešné; domnieva sa, že je potrebné zaviesť pre spotrebiteľa jasnejšie rozlíšenie medzi CHOP a CHZO a že sa to dá dosiahnuť celkovým informačným a propagačným úsilím za účasti finančnej podpory Spoločenstva v kontexte medzinárodného trhu a tretích krajín, o. i. zvýšením podielu spolufinancovania Spoločenstva; |
| --- | --- |

33.

ďalej sa domnieva, že aj dva existujúce nástroje – chránené označenie pôvodu (CHOP) a chránené zemepisné označenie (CHZO) – by sa mali v budúcnosti zachovať vzhľadom na to, že sú veľmi uznávané a úspešné; domnieva sa, že je potrebné zaviesť pre spotrebiteľa jasnejšie rozlíšenie medzi CHOP a CHZO a že sa to dá dosiahnuť celkovým informačným a propagačným úsilím za účasti finančnej podpory Spoločenstva v kontexte medzinárodného trhu a tretích krajín, o. i. zvýšením podielu spolufinancovania Spoločenstva;

| 34. | domnieva sa, že by sa mali doplniť súčasné pravidlá EÚ o ZO, aby sa zabezpečilo plné uznanie a posilnenie úlohy organizácií, ktoré členské štáty ustanovili, alebo ich uznávajú za organizácie zodpovedné za riadenie, ochranu a/alebo propagáciu práv duševného vlastníctva vyplývajúcich z registrácie ZO; |
| --- | --- |

34.

domnieva sa, že by sa mali doplniť súčasné pravidlá EÚ o ZO, aby sa zabezpečilo plné uznanie a posilnenie úlohy organizácií, ktoré členské štáty ustanovili, alebo ich uznávajú za organizácie zodpovedné za riadenie, ochranu a/alebo propagáciu práv duševného vlastníctva vyplývajúcich z registrácie ZO;

| 35. | domnieva sa, že skúsenosti výrobcov ukázali, že riadenie kvality výrobkov prostredníctvom špecifikácií CHOP a CHZO ani účinnosť ochrany pred ich protiprávnym prisvojovaním nepostačujú na ďalší rozvoj výrobkov so zemepisným označením; domnieva sa, že je nutné zmeniť a doplniť legislatívu EÚ, aby členské štáty mohli uznať a posilniť náležitú úlohu organizácií, ktoré ustanovili alebo uznali za zodpovedné za riadenie, ochranu a/alebo propagáciu ZO a práv duševného vlastníctva, a povoliť týmto organizáciám, aby prispôsobili výrobný potenciál trhovému dopytu na základe spravodlivých a nediskriminačných pravidiel; |
| --- | --- |

35.

domnieva sa, že skúsenosti výrobcov ukázali, že riadenie kvality výrobkov prostredníctvom špecifikácií CHOP a CHZO ani účinnosť ochrany pred ich protiprávnym prisvojovaním nepostačujú na ďalší rozvoj výrobkov so zemepisným označením; domnieva sa, že je nutné zmeniť a doplniť legislatívu EÚ, aby členské štáty mohli uznať a posilniť náležitú úlohu organizácií, ktoré ustanovili alebo uznali za zodpovedné za riadenie, ochranu a/alebo propagáciu ZO a práv duševného vlastníctva, a povoliť týmto organizáciám, aby prispôsobili výrobný potenciál trhovému dopytu na základe spravodlivých a nediskriminačných pravidiel;

| 36. | navrhuje posilniť úlohu konzorcií držiteľov zemepisných označení (3) a stanoviť právne predpisy, pokiaľ ide o riadenie množstva a používanie zemepisných označení pri spracovaných výrobkoch; domnieva sa, že konzorciá by mali byť schopné hrať určitú úlohu pri koordinácii hospodárskych subjektov s cieľom zabezpečiť čo najlepšiu rovnováhu medzi množstvom výrobkov vyrobených a uvedených na trh a množstvom, ktoré dokážu trhy absorbovať, ako aj v prípade propagačných akcií zameraných na poľnohospodárov a spotrebiteľov; domnieva sa, že toto by efektívnejšie zaručilo dlhodobú životaschopnosť rôznych štádií výroby, spracovania a distribúcie, čo je dôležité v živote vidieckych oblastí; dopĺňa, že kontrola kvantity je jednou z požiadaviek kontroly kvality; domnieva sa, že definícia úlohy konzorcií by mala byť súčasťou právnych predpisov Spoločenstva; domnieva sa, že postupy a skúsenosti získané v členských štátoch EÚ by sa mohli zaznamenať a použiť na vymedzenie práv a povinností konzorcií; |
| --- | --- |

36.

navrhuje posilniť úlohu konzorcií držiteľov zemepisných označení (3) a stanoviť právne predpisy, pokiaľ ide o riadenie množstva a používanie zemepisných označení pri spracovaných výrobkoch; domnieva sa, že konzorciá by mali byť schopné hrať určitú úlohu pri koordinácii hospodárskych subjektov s cieľom zabezpečiť čo najlepšiu rovnováhu medzi množstvom výrobkov vyrobených a uvedených na trh a množstvom, ktoré dokážu trhy absorbovať, ako aj v prípade propagačných akcií zameraných na poľnohospodárov a spotrebiteľov; domnieva sa, že toto by efektívnejšie zaručilo dlhodobú životaschopnosť rôznych štádií výroby, spracovania a distribúcie, čo je dôležité v živote vidieckych oblastí; dopĺňa, že kontrola kvantity je jednou z požiadaviek kontroly kvality; domnieva sa, že definícia úlohy konzorcií by mala byť súčasťou právnych predpisov Spoločenstva; domnieva sa, že postupy a skúsenosti získané v členských štátoch EÚ by sa mohli zaznamenať a použiť na vymedzenie práv a povinností konzorcií;

| 37. | domnieva sa, že registračný proces by sa nemal pri žiadnom z týchto nástrojov dopĺňať o ďalšie kritériá, ale naopak, cieľom by malo jeho zjednodušenie; konštatuje, že súčasné postupy na registráciu CHOP/CHZO sú zložité a zdĺhavé; vyzýva Komisiu, aby našla spôsoby, ako možno tento proces urýchliť; |
| --- | --- |

37.

domnieva sa, že registračný proces by sa nemal pri žiadnom z týchto nástrojov dopĺňať o ďalšie kritériá, ale naopak, cieľom by malo jeho zjednodušenie; konštatuje, že súčasné postupy na registráciu CHOP/CHZO sú zložité a zdĺhavé; vyzýva Komisiu, aby našla spôsoby, ako možno tento proces urýchliť;

| 38. | zdôrazňuje potrebu optimalizácie spracúvania žiadostí o registráciu, nepodporuje však myšlienku skracovať proces kontroly svojvoľným zamietaním žiadostí v počiatočnom štádiu, ak Komisia považuje žiadosť za neúplnú; ľutuje skutočnosť, že v mnohých prípadoch sa počiatočné názory Komisie vytvárajú príliš narýchlo, alebo nevystihujú konkrétny prípad, čo nastáva v dôsledku neúplného pochopenia špecifických charakteristík výrobku alebo miestneho trhu; |
| --- | --- |

38.

zdôrazňuje potrebu optimalizácie spracúvania žiadostí o registráciu, nepodporuje však myšlienku skracovať proces kontroly svojvoľným zamietaním žiadostí v počiatočnom štádiu, ak Komisia považuje žiadosť za neúplnú; ľutuje skutočnosť, že v mnohých prípadoch sa počiatočné názory Komisie vytvárajú príliš narýchlo, alebo nevystihujú konkrétny prípad, čo nastáva v dôsledku neúplného pochopenia špecifických charakteristík výrobku alebo miestneho trhu;

| 39. | žiada Komisiu, aby vypracovala štúdiu o primeranom informovaní (označovanie a všetky ďalšie dostupné prostriedky), ktoré sa vyžaduje pri výrobkoch s CHOP/CHZO, ak sa predávajú pod súkromným obchodným názvom maloobchodného predajcu; žiada, aby v prípade CHOP a CHZO bola povinná registrácia názvu výrobcu, ak je výrobok uvádzaný na trh pod súkromným obchodným názvom maloobchodného predajcu; |
| --- | --- |

39.

žiada Komisiu, aby vypracovala štúdiu o primeranom informovaní (označovanie a všetky ďalšie dostupné prostriedky), ktoré sa vyžaduje pri výrobkoch s CHOP/CHZO, ak sa predávajú pod súkromným obchodným názvom maloobchodného predajcu; žiada, aby v prípade CHOP a CHZO bola povinná registrácia názvu výrobcu, ak je výrobok uvádzaný na trh pod súkromným obchodným názvom maloobchodného predajcu;

| 40. | domnieva sa, že v prípade, ak sa výrobok chránený ZO používa ako zložka iného výrobku, orgán zodpovedný za ZO alebo príslušný orgán by mali mať právomoc stanoviť pravidlá používania názvu pri predaji spracovaných výrobkov a mali by mať právomoc vykonávať špecifické kontroly, či neboli nepriaznivo zmenené vlastnosti, zovňajšok a dobré meno výrobku so ZO; domnieva sa, že Komisia by mala vypracovať jasné usmernenia o používaní názvov výrobkov so ZO, používaných ako zložky spracovaných výrobkov, na označeniach, aby sa tak zabránilo zavádzaniu spotrebiteľov; |
| --- | --- |

40.

domnieva sa, že v prípade, ak sa výrobok chránený ZO používa ako zložka iného výrobku, orgán zodpovedný za ZO alebo príslušný orgán by mali mať právomoc stanoviť pravidlá používania názvu pri predaji spracovaných výrobkov a mali by mať právomoc vykonávať špecifické kontroly, či neboli nepriaznivo zmenené vlastnosti, zovňajšok a dobré meno výrobku so ZO; domnieva sa, že Komisia by mala vypracovať jasné usmernenia o používaní názvov výrobkov so ZO, používaných ako zložky spracovaných výrobkov, na označeniach, aby sa tak zabránilo zavádzaniu spotrebiteľov;

| 41. | podporuje vypracovanie pravidiel Spoločenstva, ktoré by umožnili riadiacim orgánom ZO ustanoviť predpisy o balení svojich výrobkov s cieľom zabezpečiť, aby sa nepoškodila ich vysoká kvalita; |
| --- | --- |

41.

podporuje vypracovanie pravidiel Spoločenstva, ktoré by umožnili riadiacim orgánom ZO ustanoviť predpisy o balení svojich výrobkov s cieľom zabezpečiť, aby sa nepoškodila ich vysoká kvalita;

| 42. | je proti navrhovanej možnosti nahradiť ZO obchodnými značkami, nakoľko ide o principiálne odlišné právne nástroje; zdôrazňuje, že je nutné lepšie vysvetliť rozdiely medzi ochrannými známkami a zemepisnými označeniami; žiada efektívnejšie uplatňovanie platných pravidiel Spoločenstva, ktoré znemožňujú, aby si subjekty, ktoré nezastupujú organizácie výrobcov CHOP/CHZO, mohli zaregistrovať ochranné známky, ak obsahujú CHOP/CHZO, alebo na ne odkazujú; |
| --- | --- |

42.

je proti navrhovanej možnosti nahradiť ZO obchodnými značkami, nakoľko ide o principiálne odlišné právne nástroje; zdôrazňuje, že je nutné lepšie vysvetliť rozdiely medzi ochrannými známkami a zemepisnými označeniami; žiada efektívnejšie uplatňovanie platných pravidiel Spoločenstva, ktoré znemožňujú, aby si subjekty, ktoré nezastupujú organizácie výrobcov CHOP/CHZO, mohli zaregistrovať ochranné známky, ak obsahujú CHOP/CHZO, alebo na ne odkazujú;

| 43. | ďalej žiada dôkladnú úradnú ochranu ZO, ktorá by bola pre orgány vo všetkých členských štátoch povinná; želá si, aby sa táto otázka riešila predovšetkým revíziou nariadenia (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (4), ako aj lepšou definíciou postupov kontroly vo všetkých štádiách marketingu, t. j. pred uvedením výrobkov na trh i po ňom; |
| --- | --- |

43.

ďalej žiada dôkladnú úradnú ochranu ZO, ktorá by bola pre orgány vo všetkých členských štátoch povinná; želá si, aby sa táto otázka riešila predovšetkým revíziou nariadenia (ES) č. 510/2006 z 20. marca 2006 o ochrane zemepisných označení a označení pôvodu poľnohospodárskych výrobkov a potravín (4), ako aj lepšou definíciou postupov kontroly vo všetkých štádiách marketingu, t. j. pred uvedením výrobkov na trh i po ňom;

| 44. | domnieva sa, že je potrebné zachovať nástroj Zaručená tradičná špecialita (ZTŠ), pričom príslušné pravidlá registrácie si vyžadujú ďalšie zjednodušenie; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby posúdila nástroj ZTŠ, preskúmala možnosti zrýchlenia postupu vybavovania žiadostí a možnosti ponúknuť lepšiu ochranu výrobkov v rámci tohto systému, ako aj všetky ostatné prostriedky, ktoré by mohli pre výrobcov tento konkrétny systém zatraktívniť; pripomína, že ZTŠ je relatívne mladý nástroj, čo vysvetľuje jeho pomalý rozvoj; domnieva sa, že výrobcov treba s týmto nástrojom lepšie oboznámiť, aby sa mohol stať bežným prostriedkom presadzovania kvality v Európe; |
| --- | --- |

44.

domnieva sa, že je potrebné zachovať nástroj Zaručená tradičná špecialita (ZTŠ), pričom príslušné pravidlá registrácie si vyžadujú ďalšie zjednodušenie; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby posúdila nástroj ZTŠ, preskúmala možnosti zrýchlenia postupu vybavovania žiadostí a možnosti ponúknuť lepšiu ochranu výrobkov v rámci tohto systému, ako aj všetky ostatné prostriedky, ktoré by mohli pre výrobcov tento konkrétny systém zatraktívniť; pripomína, že ZTŠ je relatívne mladý nástroj, čo vysvetľuje jeho pomalý rozvoj; domnieva sa, že výrobcov treba s týmto nástrojom lepšie oboznámiť, aby sa mohol stať bežným prostriedkom presadzovania kvality v Európe;

| 45. | domnieva sa, že Komisia by mala uvažovať o vytvorení európskej banky vedomostí pre staré recepty a historické spôsoby prípravy potravín, aby sa zabránilo, že sa zabudne na tradičné potraviny a spôsob ich prípravy, ktoré používali celé generácie; |
| --- | --- |

45.

domnieva sa, že Komisia by mala uvažovať o vytvorení európskej banky vedomostí pre staré recepty a historické spôsoby prípravy potravín, aby sa zabránilo, že sa zabudne na tradičné potraviny a spôsob ich prípravy, ktoré používali celé generácie;

| 46. | podporuje vytvorenie nástrojov na kolektívnu propagáciu malých tradičných, miestnych a remeselných výrobkov, spojených s konkrétnymi oblasťami a pomenovaných podľa nich, v prípade ktorých by postupy udelenia CHOP/CHZO boli príliš zložité a nákladné; |
| --- | --- |

46.

podporuje vytvorenie nástrojov na kolektívnu propagáciu malých tradičných, miestnych a remeselných výrobkov, spojených s konkrétnymi oblasťami a pomenovaných podľa nich, v prípade ktorých by postupy udelenia CHOP/CHZO boli príliš zložité a nákladné;

| 47. | pripomína, že niektoré ZO sú v tretích krajinách systematicky falšované; táto skutočnosť poškodzuje meno a obraz výrobkov so ZO a zavádza spotrebiteľov; zdôrazňuje, že zabezpečenie ochrany ZO v tretej krajine je pre výrobcov zdĺhavý a zložitý postup, pretože každá tretia krajina môže mať vlastný špecifický ochranný systém; žiada Európsku komisiu, aby technicky a finančne podporovala organizácie zodpovedné za ZO, aby sa uľahčilo riešenie problémov s neoprávneným užívaním; |
| --- | --- |

47.

pripomína, že niektoré ZO sú v tretích krajinách systematicky falšované; táto skutočnosť poškodzuje meno a obraz výrobkov so ZO a zavádza spotrebiteľov; zdôrazňuje, že zabezpečenie ochrany ZO v tretej krajine je pre výrobcov zdĺhavý a zložitý postup, pretože každá tretia krajina môže mať vlastný špecifický ochranný systém; žiada Európsku komisiu, aby technicky a finančne podporovala organizácie zodpovedné za ZO, aby sa uľahčilo riešenie problémov s neoprávneným užívaním;

| 48. | žiada väčšiu ochranu zemepisných označení:






  — | vo WTO prostredníctvom rozšírenia ochrany podľa článku 23 dohody TRIPS na všetky ZO a ustanovenia právne záväzného multilaterálneho registra ZO a |
| --- | --- | --- |

48.

žiada väčšiu ochranu zemepisných označení:

—

vo WTO prostredníctvom rozšírenia ochrany podľa článku 23 dohody TRIPS na všetky ZO a ustanovenia právne záväzného multilaterálneho registra ZO a

| — | v tretích krajinách prostredníctvom bilaterálnych dohôd, najmä s ekonomicky významnými krajinami; |
| --- | --- |

—

v tretích krajinách prostredníctvom bilaterálnych dohôd, najmä s ekonomicky významnými krajinami;

| — | podporuje cieľ Komisie zahrnúť zemepisné označenia do pôsobnosti obchodnej dohody o boji proti falšovaniu a do činnosti budúceho európskeho strediska pre monitorovanie falšovania a pirátstva; |
| --- | --- |

—

podporuje cieľ Komisie zahrnúť zemepisné označenia do pôsobnosti obchodnej dohody o boji proti falšovaniu a do činnosti budúceho európskeho strediska pre monitorovanie falšovania a pirátstva;

| — | domnieva sa, že pred začatím obchodných rokovaní a počas negociačného procesu by Komisia mala intenzívnejšie spolupracovať s orgánmi, ktoré zastupujú výrobcov so ZO; |
| --- | --- |

—

domnieva sa, že pred začatím obchodných rokovaní a počas negociačného procesu by Komisia mala intenzívnejšie spolupracovať s orgánmi, ktoré zastupujú výrobcov so ZO;

| — | považuje skutočný pokrok v otázke zemepisných označení za nevyhnutný predpoklad vyváženej dohody v kontexte poľnohospodárskych rokovaní WTO; |
| --- | --- |

—

považuje skutočný pokrok v otázke zemepisných označení za nevyhnutný predpoklad vyváženej dohody v kontexte poľnohospodárskych rokovaní WTO;

| 49. | domnieva sa, že je nutné zintenzívniť informačné a propagačné kampane o ochrane ZO sui generis; vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala koncepciu ZO v tretích krajinách, predovšetkým posilnením programov technickej pomoci v spolupráci s európskymi výrobcami ZO a/alebo ich zastupiteľskými organizáciami; |
| --- | --- |

49.

domnieva sa, že je nutné zintenzívniť informačné a propagačné kampane o ochrane ZO sui generis; vyzýva Komisiu, aby naďalej podporovala koncepciu ZO v tretích krajinách, predovšetkým posilnením programov technickej pomoci v spolupráci s európskymi výrobcami ZO a/alebo ich zastupiteľskými organizáciami;

Integrovaná výroba

| 50. | domnieva sa, že je potrebné podporovať výrobné systémy, ktoré sú ekologické a založené na racionalizácii vstupov, ako je to v prípade „integrovanej výroby“; |
| --- | --- |

50.

domnieva sa, že je potrebné podporovať výrobné systémy, ktoré sú ekologické a založené na racionalizácii vstupov, ako je to v prípade „integrovanej výroby“;

| 51. | zdôrazňuje, že zavedenie právnych predpisov o integrovanej výrobe na európskej úrovni by zviditeľnilo úsilie poľnohospodárov a chovateľov EÚ v oblasti potravinovej bezpečnosti, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat v porovnaní s dovozmi z tretích krajín; domnieva sa, že by mala zároveň prebiehať reklamná a marketingová kampaň na podporu európskej integrovanej výroby; |
| --- | --- |

51.

zdôrazňuje, že zavedenie právnych predpisov o integrovanej výrobe na európskej úrovni by zviditeľnilo úsilie poľnohospodárov a chovateľov EÚ v oblasti potravinovej bezpečnosti, životného prostredia a dobrých životných podmienok zvierat v porovnaní s dovozmi z tretích krajín; domnieva sa, že by mala zároveň prebiehať reklamná a marketingová kampaň na podporu európskej integrovanej výroby;

| 52. | podporuje systémy podpory výroby kvalitných potravín s použitím kritérií udržateľnosti, ako je to v prípade integrovanej výroby; žiada, aby v záujme zjednotenia kritérií v jednotlivých členských štátoch doplnila legislatívu Spoločenstva v tejto oblasti vhodná reklamná kampaň, ktorá bude spotrebiteľa informovať o základných vlastnostiach integrovanej výroby v Európe; |
| --- | --- |

52.

podporuje systémy podpory výroby kvalitných potravín s použitím kritérií udržateľnosti, ako je to v prípade integrovanej výroby; žiada, aby v záujme zjednotenia kritérií v jednotlivých členských štátoch doplnila legislatívu Spoločenstva v tejto oblasti vhodná reklamná kampaň, ktorá bude spotrebiteľa informovať o základných vlastnostiach integrovanej výroby v Európe;

Ekologické poľnohospodárstvo

| 53. | opakuje svoje presvedčenie, že ekologické poľnohospodárstvo ponúka spotrebiteľom zdravotné prínosy a je zárukou, že vo výrobnom procese nevznikli ekologické škody spojené s používaním hnojív, a ponúka európskym poľnohospodárom významný potenciál rastu, hoci samotné nie je riešením problematiky globálnych dodávok potravín v budúcnosti; podporuje nedávne snahy vypracovať nové ekologické logo EÚ, ktoré by sa mohlo používať na všetky poľnohospodárske výrobky EÚ; |
| --- | --- |

53.

opakuje svoje presvedčenie, že ekologické poľnohospodárstvo ponúka spotrebiteľom zdravotné prínosy a je zárukou, že vo výrobnom procese nevznikli ekologické škody spojené s používaním hnojív, a ponúka európskym poľnohospodárom významný potenciál rastu, hoci samotné nie je riešením problematiky globálnych dodávok potravín v budúcnosti; podporuje nedávne snahy vypracovať nové ekologické logo EÚ, ktoré by sa mohlo používať na všetky poľnohospodárske výrobky EÚ;

| 54. | domnieva sa, že by mal existovať skutočný jednotný trh s ekologickými výrobkami, pričom k dosiahnutiu tohto cieľa bude významným príspevkom zavedenie povinného loga Spoločenstva; v tejto súvislosti vyjadruje podporu rámcu, ktorý ustanovilo nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/911 (5), a dúfa, že hoci toto nariadenie nadobudlo účinnosť len nedávno, naplní v plnom rozsahu a čo najskôr svoj legislatívny potenciál; |
| --- | --- |

54.

domnieva sa, že by mal existovať skutočný jednotný trh s ekologickými výrobkami, pričom k dosiahnutiu tohto cieľa bude významným príspevkom zavedenie povinného loga Spoločenstva; v tejto súvislosti vyjadruje podporu rámcu, ktorý ustanovilo nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/911 (5), a dúfa, že hoci toto nariadenie nadobudlo účinnosť len nedávno, naplní v plnom rozsahu a čo najskôr svoj legislatívny potenciál;

| 55. | zdôrazňuje, že je povinnosťou členských štátov i EÚ podporovať kvalitné výrobky a ochraňovať ich na medzinárodnej úrovni; v tejto súvislosti sa domnieva, že v záujme spravodlivej súťaže medzi ekologickými výrobkami z EÚ a tretích krajín sú potrebné prísnejšie kontroly ekologických výrobkov z tretích krajín; |
| --- | --- |

55.

zdôrazňuje, že je povinnosťou členských štátov i EÚ podporovať kvalitné výrobky a ochraňovať ich na medzinárodnej úrovni; v tejto súvislosti sa domnieva, že v záujme spravodlivej súťaže medzi ekologickými výrobkami z EÚ a tretích krajín sú potrebné prísnejšie kontroly ekologických výrobkov z tretích krajín;

| 56. | domnieva sa, že označovanie výrobkov pochádzajúcich z konvenčnej výroby spôsobom, ktorý budí dojem, že ide o výrobky z ekologickej výroby, poškodzuje vývoj jednotného trhu EÚ s ekologickými výrobkami; preto vyjadruje obavy v súvislosti s pokusmi rozšíriť použitie ekologickej značky aj na potraviny, ktoré neboli vyrobené v súlade so zásadami ekologickej výroby; |
| --- | --- |

56.

domnieva sa, že označovanie výrobkov pochádzajúcich z konvenčnej výroby spôsobom, ktorý budí dojem, že ide o výrobky z ekologickej výroby, poškodzuje vývoj jednotného trhu EÚ s ekologickými výrobkami; preto vyjadruje obavy v súvislosti s pokusmi rozšíriť použitie ekologickej značky aj na potraviny, ktoré neboli vyrobené v súlade so zásadami ekologickej výroby;

| 57. | je znepokojený zvyšujúcim sa počtom súkromných ekologických označení nepotravinových výrobkov; ide o rýchlo rastúci sektor, na ktorý sa nevzťahuje nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91; vyzýva Komisiu, aby posúdila, či by sa jeho ustanovenia mali rozšíriť aj na tento sektor; |
| --- | --- |

57.

je znepokojený zvyšujúcim sa počtom súkromných ekologických označení nepotravinových výrobkov; ide o rýchlo rastúci sektor, na ktorý sa nevzťahuje nariadenie Rady (ES) č. 834/2007 z 28. júna 2007 o ekologickej výrobe a označovaní ekologických produktov, ktorým sa zrušuje nariadenie (EHS) č. 2092/91; vyzýva Komisiu, aby posúdila, či by sa jeho ustanovenia mali rozšíriť aj na tento sektor;

| 58. | pripomína, že v záujme lepšieho fungovania vnútorného trhu s ekologickými výrobkami je potrebné:






  — | zabezpečiť, aby ekologické výrobky z tretích krajín spĺňali rovnaké požiadavky ako ekologické výrobky z EÚ a aby sa zintenzívnilo monitorovanie; |
| --- | --- | --- |

58.

pripomína, že v záujme lepšieho fungovania vnútorného trhu s ekologickými výrobkami je potrebné:

—

zabezpečiť, aby ekologické výrobky z tretích krajín spĺňali rovnaké požiadavky ako ekologické výrobky z EÚ a aby sa zintenzívnilo monitorovanie;

| — | na surových aj spracovaných výrobkoch ekologického poľnohospodárstva dovezených z tretích krajín uvádzať krajinu pôvodu nezávisle od toho, či sa používa logo Spoločenstva pre ekologické výrobky; |
| --- | --- |

—

na surových aj spracovaných výrobkoch ekologického poľnohospodárstva dovezených z tretích krajín uvádzať krajinu pôvodu nezávisle od toho, či sa používa logo Spoločenstva pre ekologické výrobky;

| — | posilniť dôveryhodnosť európskeho loga prostredníctvom programov na podporu ekologických výrobkov a |
| --- | --- |

—

posilniť dôveryhodnosť európskeho loga prostredníctvom programov na podporu ekologických výrobkov a

| — | označovať nepoľnohospodárske výrobky, na ktoré sa odkazuje v súvislosti s metódami ekologickej výroby, odlišným spôsobom, než sa označujú poľnohospodárske výrobky z ekologickej výroby; |
| --- | --- |

—

označovať nepoľnohospodárske výrobky, na ktoré sa odkazuje v súvislosti s metódami ekologickej výroby, odlišným spôsobom, než sa označujú poľnohospodárske výrobky z ekologickej výroby;

| 59. | víta vytváranie úradov pre tradičné a ekologické výrobky na úrovni členských štátov; považuje za potrebné, aby v každom členskom štáte existovali verejnoprávne alebo súkromné orgány, uznávané výrobcami aj spotrebiteľmi, ktoré budú podporovať a overovať domácu ekologickú a kvalitnú výrobu; |
| --- | --- |

59.

víta vytváranie úradov pre tradičné a ekologické výrobky na úrovni členských štátov; považuje za potrebné, aby v každom členskom štáte existovali verejnoprávne alebo súkromné orgány, uznávané výrobcami aj spotrebiteľmi, ktoré budú podporovať a overovať domácu ekologickú a kvalitnú výrobu;

| 60. | vyzýva Komisiu, aby sa vyjadrila, akým spôsobom navrhuje podporiť miestne obchodovanie s ekologickými poľnohospodárskymi výrobkami; |
| --- | --- |

60.

vyzýva Komisiu, aby sa vyjadrila, akým spôsobom navrhuje podporiť miestne obchodovanie s ekologickými poľnohospodárskymi výrobkami;

Súkromné certifikačné systémy

| 61. | zdôrazňuje, že súkromné systémy certifikácie v súčasnosti neposkytujú viac informácií o kvalite príslušných výrobkov: naopak, v mnohých prípadoch sú finančnou a administratívnou záťažou pri prístupe poľnohospodárov na trh; |
| --- | --- |

61.

zdôrazňuje, že súkromné systémy certifikácie v súčasnosti neposkytujú viac informácií o kvalite príslušných výrobkov: naopak, v mnohých prípadoch sú finančnou a administratívnou záťažou pri prístupe poľnohospodárov na trh;

| 62. | žiada o inventár všetkých súkromných systémov certifikácie kvality, ktoré musia európski výrobcovia uplatňovať spolu so špecifikáciami kvality stanovenými v právnych predpisoch EÚ; podporuje vytvorenie legislatívneho rámca základných zásad Spoločenstva na transparentné uplatňovanie týchto súkromných systémov certifikácie; |
| --- | --- |

62.

žiada o inventár všetkých súkromných systémov certifikácie kvality, ktoré musia európski výrobcovia uplatňovať spolu so špecifikáciami kvality stanovenými v právnych predpisoch EÚ; podporuje vytvorenie legislatívneho rámca základných zásad Spoločenstva na transparentné uplatňovanie týchto súkromných systémov certifikácie;

| 63. | podporuje iniciatívu Komisie na vypracovanie usmernení pre najlepšie metódy prevádzky všetkých systémov, ktoré súvisia s kvalitou poľnohospodárskych výrobkov; domnieva sa, že hospodárske subjekty by mali dodržiavať tieto usmernenia a ich súčasťou by mal byť súbor koncepcií s cieľom pomôcť výrobnému sektoru zvýšiť pridanú hodnotu výrobkov, podporiť vzájomné uznávanie certifikačných systémov a účasť výrobného sektora na vypracúvaní týchto systémov a prostredníctvom združení výrobcov podporiť zjednodušovanie administratívneho zaťaženia spojeného s certifikáciou, aby sa čo najviac znížili náklady poľnohospodárov; |
| --- | --- |

63.

podporuje iniciatívu Komisie na vypracovanie usmernení pre najlepšie metódy prevádzky všetkých systémov, ktoré súvisia s kvalitou poľnohospodárskych výrobkov; domnieva sa, že hospodárske subjekty by mali dodržiavať tieto usmernenia a ich súčasťou by mal byť súbor koncepcií s cieľom pomôcť výrobnému sektoru zvýšiť pridanú hodnotu výrobkov, podporiť vzájomné uznávanie certifikačných systémov a účasť výrobného sektora na vypracúvaní týchto systémov a prostredníctvom združení výrobcov podporiť zjednodušovanie administratívneho zaťaženia spojeného s certifikáciou, aby sa čo najviac znížili náklady poľnohospodárov;

Politika v oblasti informovania a propagácie

| 64. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia sa vo svojom oznámení nezmienila o potrebe podpory propagačných opatrení, potrebných na zhodnotenie úsilia, ktoré vynakladajú európski poľnohospodári v oblasti kvality, potravinovej bezpečnosti a životného prostredia; nazdáva sa, že treba zreformovať podporné nástroje, ktoré má k dispozícii Európska únia, aby sa zvýšila ich účinnosť; v tomto zmysle navrhuje, aby sa podpora propagácie, ktorá bola nedávno zavedená v oblasti vína, rozšírila na trh Európskej únie; |
| --- | --- |

64.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že Komisia sa vo svojom oznámení nezmienila o potrebe podpory propagačných opatrení, potrebných na zhodnotenie úsilia, ktoré vynakladajú európski poľnohospodári v oblasti kvality, potravinovej bezpečnosti a životného prostredia; nazdáva sa, že treba zreformovať podporné nástroje, ktoré má k dispozícii Európska únia, aby sa zvýšila ich účinnosť; v tomto zmysle navrhuje, aby sa podpora propagácie, ktorá bola nedávno zavedená v oblasti vína, rozšírila na trh Európskej únie;

| 65. | podporuje európsku snahu o čo najväčšiu a najefektívnejšiu propagáciu výhod politík EÚ v oblasti kvality a bezpečnosti potravín; odporúča Komisii a členským štátom, aby zvýšili úsilie pri šírení informácií a podpore kvalitatívnych noriem a noriem bezpečnosti potravín, ktoré platia pre výrobky zo Spoločenstva; |
| --- | --- |

65.

podporuje európsku snahu o čo najväčšiu a najefektívnejšiu propagáciu výhod politík EÚ v oblasti kvality a bezpečnosti potravín; odporúča Komisii a členským štátom, aby zvýšili úsilie pri šírení informácií a podpore kvalitatívnych noriem a noriem bezpečnosti potravín, ktoré platia pre výrobky zo Spoločenstva;

| 66. | tieto informačné opatrenia, pokiaľ ide o ZO a ochranné známky Spoločenstva, by mohli uskutočňovať verejné a/alebo súkromné subjekty, jednotlivci alebo združenia; |
| --- | --- |

66.

tieto informačné opatrenia, pokiaľ ide o ZO a ochranné známky Spoločenstva, by mohli uskutočňovať verejné a/alebo súkromné subjekty, jednotlivci alebo združenia;

| 67. | domnieva sa, že vzhľadom na význam európskeho trhu pre výrobcov so ZO by Komisia a členské štáty mali poskytnúť dodatočné finančné zdroje na propagačné programy v rámci vnútorného trhu a pokračovať vo zvyšovaní rozpočtu na propagačné kampane v tretích krajinách; |
| --- | --- |

67.

domnieva sa, že vzhľadom na význam európskeho trhu pre výrobcov so ZO by Komisia a členské štáty mali poskytnúť dodatočné finančné zdroje na propagačné programy v rámci vnútorného trhu a pokračovať vo zvyšovaní rozpočtu na propagačné kampane v tretích krajinách;

| 68. | zdôrazňuje, že informačná politika by mala byť zameraná nielen na spotrebiteľov, ale aj na výrobcov, keďže správanie výrobcov je úzko spojené s ich informáciami o trhu a o tom, ako spotrebitelia oceňujú kvalitu ich výrobkov; |
| --- | --- |

68.

zdôrazňuje, že informačná politika by mala byť zameraná nielen na spotrebiteľov, ale aj na výrobcov, keďže správanie výrobcov je úzko spojené s ich informáciami o trhu a o tom, ako spotrebitelia oceňujú kvalitu ich výrobkov;

| 69. | zdôrazňuje možnú úlohu financovania EÚ v tejto oblasti, najmä prostriedkami dostupnými v rámci EPFRV (Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka); zdôrazňuje však, že v súčasnosti sa podmienky poskytovania úverov pre malých výrobcov zhoršili v dôsledku celosvetovej finančnej krízy, čo radikálne obmedzuje ich prístup k spolufinancovaniu v rámci programov pre rozvoj vidieka; v tejto súvislosti navrhuje Komisii, aby zvážila harmonizáciu systému úverov pre poľnohospodárstvo na úrovni EÚ; |
| --- | --- |

69.

zdôrazňuje možnú úlohu financovania EÚ v tejto oblasti, najmä prostriedkami dostupnými v rámci EPFRV (Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka); zdôrazňuje však, že v súčasnosti sa podmienky poskytovania úverov pre malých výrobcov zhoršili v dôsledku celosvetovej finančnej krízy, čo radikálne obmedzuje ich prístup k spolufinancovaniu v rámci programov pre rozvoj vidieka; v tejto súvislosti navrhuje Komisii, aby zvážila harmonizáciu systému úverov pre poľnohospodárstvo na úrovni EÚ;

| 70. | zasadzuje sa za podporu takých poľnohospodárskych trhov, ktoré sú priamo riadené farmármi, napr. predajných miest sezónnych miestnych výrobkov, keďže ide o prostriedok, ktorý zabezpečuje spravodlivú cenu za kvalitné výrobky a zároveň upevňuje spojenie medzi výrobkom a miestom jeho pôvodu, pričom umožňuje spotrebiteľom aj informovaný výber na základe kvality; domnieva sa, že členské štáty by mali podporovať vytváranie trhov, kde výrobcovia môžu spotrebiteľom priamo predstaviť svoje výrobky; |
| --- | --- |

70.

zasadzuje sa za podporu takých poľnohospodárskych trhov, ktoré sú priamo riadené farmármi, napr. predajných miest sezónnych miestnych výrobkov, keďže ide o prostriedok, ktorý zabezpečuje spravodlivú cenu za kvalitné výrobky a zároveň upevňuje spojenie medzi výrobkom a miestom jeho pôvodu, pričom umožňuje spotrebiteľom aj informovaný výber na základe kvality; domnieva sa, že členské štáty by mali podporovať vytváranie trhov, kde výrobcovia môžu spotrebiteľom priamo predstaviť svoje výrobky;

| 71. | žiada o vytvorenie programov na podporu predaja na miestnom trhu s cieľom podporiť miestne a regionálne iniciatívy spracovania a uvádzania na trh; domnieva sa, že toto by bolo možné dosiahnuť napríklad prostredníctvom družstiev výrobcov vzhľadom na ich prispievanie k zvýšeniu pridanej hodnoty na vidieku; |
| --- | --- |

71.

žiada o vytvorenie programov na podporu predaja na miestnom trhu s cieľom podporiť miestne a regionálne iniciatívy spracovania a uvádzania na trh; domnieva sa, že toto by bolo možné dosiahnuť napríklad prostredníctvom družstiev výrobcov vzhľadom na ich prispievanie k zvýšeniu pridanej hodnoty na vidieku;

*

* *

| 72. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

72.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0098.

(2)  Ú. v. ES C 328, 26.10.1998, s. 232.

(3)  Napríklad „consortium“ v Taliansku, „consejo regulador“ v Španielsku a vo Francúzsku „organisme de défense et de gestion“ alebo „détenteur d'IG“.

(4)  Ú. v. EÚ L 93, 31.3.2006, s. 12.

(5)  Ú. v. EÚ L 189, 20.7.2007, s. 1.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/34 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/34

---

Štvrtok 25. marca 2010Následky celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu

P7_TA(2010)0089

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu (2009/2150(INI))

2011/C 4 E/06

Európsky parlament,

so zreteľom na samit skupiny G-20, ktorý sa konal 24. – 25. septembra 2009 v Pittsburghu, a na samit tejto skupiny, ktorý sa konal 2. apríla 2009 v Londýne,

so zreteľom na samit skupiny G-8, ktorý sa konal 8. – 10. júla 2009 v talianskom meste L’Aquila,

so zreteľom na Miléniovú deklaráciu OSN z 8. septembra 2000, v ktorej sa stanovujú rozvojové ciele tisícročia (RCT) ako spoločne stanovené kritériá medzinárodného spoločenstva zacielené okrem iného na odstránenie chudoby a hladu,

so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji (1) a na Kódex správania EÚ v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike (2),

so zreteľom na Monterreyský konsenzus schválený na Medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja, ktorá sa konala v mexickom meste Monterrey v dňoch 18. – 22. marca 2002,

so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci a Akčný plán z Akkry,

so zreteľom na správu Medzinárodného menového fondu (MMF) s názvom Vplyv svetovej finančnej krízy na krajiny s nízkymi príjmami – aktualizácia uverejnenú v septembri 2009,

so zreteľom na správu MMF s názvom Globálny hospodársky výhľad – podpora hospodárskej obnovy uverejnenú v októbri 2009,

so zreteľom na správu MMF s názvom Aktualizovaný svetový hospodársky výhľad uverejnenú v januári 2010,

so zreteľom na správu Svetovej banky s názvom Ochrana pokroku: problémy krajín s nízkymi príjmami v období globálnej recesie uverejnenú v septembri 2009,

so zreteľom na správu Svetovej banky s názvom Financovanie globálneho rozvoja: plánovanie globálnej hospodárskej obnovy v roku 2009 uverejnenú v júni 2009,

so zreteľom na správu Svetovej banky s názvom Svetový hospodársky výhľad – kríza, financie a rast uverejnenú v januári 2010,

so zreteľom na Európsku správu o rozvoji za rok 2009 s názvom Prekonávanie zraniteľnosti v Afrike – utváranie nového európskeho prístupu uverejnenú v októbri 2009,

so zreteľom na štúdiu, ktorú na základe zadania Komisie vypracovala konzultačná skupina HTSPE, s názvom Program efektívnosti pomoci: výhody európskeho prístupu uverejnenú v októbri 2009,

so zreteľom na správu pracovnej skupiny OSN na zisťovanie nedostatkov pri plnení RCT s názvom Posilnenie globálneho partnerstva pre rozvoj v čase krízy uverejnenú v septembri 2009,

so zreteľom na správu UNCTAD s názvom Správa o obchode a rozvoji 2009 uverejnenú v septembri 2009,

so zreteľom na správu UNCTAD s názvom Najmenej rozvinuté krajiny 2009: správa a riadenie štátu a rozvoja,

so zreteľom na svoje uznesenie z 26. novembra 2009 o samite FAO a potravinovej bezpečnosti (3),

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2009 o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu (4),

so zreteľom na svoje vypočutie o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu, ktoré sa konalo 10. novembra 2009, a najmä na vystúpenie profesora Guttorma Schjelderupa o nezákonných peňažných tokoch a daňových rajoch,

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2009 o samite G20 z 24. – 25. septembra 2009 v Pittsburghu (5),

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. marca 2009 o výročných správach Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj za rok 2007 (6),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. februára 2006 o nových nástrojoch na financovanie rozvoja v rámci rozvojových cieľov milénia (7),

so zreteľom spoločné uznesenie prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 3. decembra 2009 v Luande o vplyve finančnej krízy na štáty AKT,

so zreteľom na rozsudok Súdneho dvora zo 6. novembra 2008 o právnom základe rozhodnutia 2006/1016/ES (8),

so zreteľom na smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2009/29/ES z 23. apríla 2009, ktorou sa mení a dopĺňa smernica 2003/87/ES s cieľom zlepšiť a rozšíriť schému Spoločenstva na obchodovanie s emisnými kvótami skleníkových plynov (9),

so zreteľom na oznámenie Komisie z 8. apríla 2009 o podpore rozvojových krajín pri prekonávaní krízy (KOM (2009)0160),

so zreteľom na pracovný dokument Komisie z 5. apríla 2005 s názvom Nové zdroje financovania rozvoja: preskúmanie možností (SEK(2005)0467),

so zreteľom na závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy z 18. a 19. mája 2009 týkajúce sa podpory rozvojových krajín pri riešení krízy,

so zreteľom na oznámenie Komisie z 15. septembra 2009 s názvom Súdržnosť politík v záujme rozvoja: vytvárania politického rámca pre prístup celej Únie (KOM (2009)0458), na závery Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy zo 17. novembra 2009 o súdržnosti politík v záujme rozvoja a na operačný rámec účinnosti pomoci,

so zreteľom na konferenciu OSN o svetovej finančnej a hospodárskej kríze a jej dôsledkoch na rozvoj a so zreteľom na výsledok tejto konferencie schválený Valným zhromaždením OSN v podobe uznesenia 63/303 z 9. júla 2009,

so zreteľom na konferenciu o inovatívnom financovaní, ktorá sa konala v Paríži 28. a 29. mája 2009, a na medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvoja uskutočnenú v Dauhe od 28. novembra do 2. decembra 2008,

so zreteľom na odporúčania komisie expertov predsedu Valného zhromaždenia OSN pre reformu medzinárodného peňažného a finančného systému uverejnené v marci 2009,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre rozvoj a stanovisko Výboru pre medzinárodný obchod a Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0034/2010),

| A. | keďže rast rozvíjajúcich sa a rozvojových ekonomík predstavoval v roku 2009 len 2,1 % v porovnaní so 6,1 % mierou rastu v roku 2008, |
| --- | --- |

A.

keďže rast rozvíjajúcich sa a rozvojových ekonomík predstavoval v roku 2009 len 2,1 % v porovnaní so 6,1 % mierou rastu v roku 2008,

| B. | keďže podľa odhadov poklesne objem celosvetového obchodu s tovarom v roku 2009 o 17 %, zatiaľ čo investície do obchodu a infraštruktúry stagnujú v dôsledku úverovej krízy, a keďže najmenej rozvinuté krajiny kríza postihla obzvlášť ťažko, |
| --- | --- |

B.

keďže podľa odhadov poklesne objem celosvetového obchodu s tovarom v roku 2009 o 17 %, zatiaľ čo investície do obchodu a infraštruktúry stagnujú v dôsledku úverovej krízy, a keďže najmenej rozvinuté krajiny kríza postihla obzvlášť ťažko,

| C. | keďže medzinárodné finančné inštitúcie majú problémy uspokojiť potreby rozvojových krajín a budú vystavené vážnym obmedzeniam v poskytovaní úverov, ak sa nezvýši objem kapitálu, |
| --- | --- |

C.

keďže medzinárodné finančné inštitúcie majú problémy uspokojiť potreby rozvojových krajín a budú vystavené vážnym obmedzeniam v poskytovaní úverov, ak sa nezvýši objem kapitálu,

| D. | keďže by sa nemali prehliadať následky svetovej krízy na rozvojové krajiny so stredne vysokými príjmami, |
| --- | --- |

D.

keďže by sa nemali prehliadať následky svetovej krízy na rozvojové krajiny so stredne vysokými príjmami,

| E. | keďže nedostatky v regulácii, dohľade a kontrole finančných trhov, ako aj nedostatky v existujúcich systémoch dohľadu a rýchleho varovania, ako aj niektoré politiky medzinárodných finančných inštitúcií, spôsobili a urýchlili systémovú krízu globálnych rozmerov, ktorá si vyžaduje prehodnotenie existujúcich modelov, ktoré by mali zahŕňať medzinárodné kompenzácie a rozdelenie zaťaženia, |
| --- | --- |

E.

keďže nedostatky v regulácii, dohľade a kontrole finančných trhov, ako aj nedostatky v existujúcich systémoch dohľadu a rýchleho varovania, ako aj niektoré politiky medzinárodných finančných inštitúcií, spôsobili a urýchlili systémovú krízu globálnych rozmerov, ktorá si vyžaduje prehodnotenie existujúcich modelov, ktoré by mali zahŕňať medzinárodné kompenzácie a rozdelenie zaťaženia,

| F. | keďže daňové raje poskytujú útočisko na skrývanie peňazí, čím vytvárajú motiváciu na oslabenie riadnej správy, najmä v oblasti daní a právneho štátu; keďže objem nezákonných kapitálových tokov z rozvojových krajín sa odhaduje na 641 až 941 miliárd USD, čo zodpovedá približne desaťnásobku celosvetovej rozvojovej pomoci, |
| --- | --- |

F.

keďže daňové raje poskytujú útočisko na skrývanie peňazí, čím vytvárajú motiváciu na oslabenie riadnej správy, najmä v oblasti daní a právneho štátu; keďže objem nezákonných kapitálových tokov z rozvojových krajín sa odhaduje na 641 až 941 miliárd USD, čo zodpovedá približne desaťnásobku celosvetovej rozvojovej pomoci,

| G. | keďže korupcia na celom svete predstavuje podľa výročnej správy Transparency International za rok 2008 50 miliárd USD, čo je takmer polovica objemu svetovej oficiálnej rozvojovej pomoci a investícií nevyhnutných na splnenie cieľov v oblasti pitnej vody a verejného zdravia, |
| --- | --- |

G.

keďže korupcia na celom svete predstavuje podľa výročnej správy Transparency International za rok 2008 50 miliárd USD, čo je takmer polovica objemu svetovej oficiálnej rozvojovej pomoci a investícií nevyhnutných na splnenie cieľov v oblasti pitnej vody a verejného zdravia,

| H. | keďže Európska únia je najvýznamnejším poskytovateľom pomoci vzhľadom na to, že na ňu pripadá približne 60 % globálnej pomoci za rok 2008, zatiaľ čo Komisia predpokladá, že v záväzkoch na oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA) bude v roku 2009 chýbať 22 miliárd USD, |
| --- | --- |

H.

keďže Európska únia je najvýznamnejším poskytovateľom pomoci vzhľadom na to, že na ňu pripadá približne 60 % globálnej pomoci za rok 2008, zatiaľ čo Komisia predpokladá, že v záväzkoch na oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA) bude v roku 2009 chýbať 22 miliárd USD,

| I. | keďže pokles vo výkonnosti rozvinutých hospodárstiev, ktorý spôsobila svetová kríza, nevyhnutne povedie k poklesu objemu ODA v čase, keď je vonkajšia pomoc pre rozvojové krajiny životne dôležitá, |
| --- | --- |

I.

keďže pokles vo výkonnosti rozvinutých hospodárstiev, ktorý spôsobila svetová kríza, nevyhnutne povedie k poklesu objemu ODA v čase, keď je vonkajšia pomoc pre rozvojové krajiny životne dôležitá,

| J. | keďže takmer všetky prísľuby EÚ (99 %) vyplývajú z existujúcich záväzkov; 8,8 miliárd je predfinancovaných, čo znamená riziko, že v prichádzajúcich rokoch bude k dispozícii menej prostriedkov, |
| --- | --- |

J.

keďže takmer všetky prísľuby EÚ (99 %) vyplývajú z existujúcich záväzkov; 8,8 miliárd je predfinancovaných, čo znamená riziko, že v prichádzajúcich rokoch bude k dispozícii menej prostriedkov,

| K. | keďže európsky prístup k efektívnosti pomoci by mohol v období rokov 2010 až 2015 viesť k zvýšeniu účinnosti o 3 až -6 miliárd EUR ročne, |
| --- | --- |

K.

keďže európsky prístup k efektívnosti pomoci by mohol v období rokov 2010 až 2015 viesť k zvýšeniu účinnosti o 3 až -6 miliárd EUR ročne,

| 1. | intenzívne si uvedomuje, že v uplynulých dvoch rokoch došlo k niekoľkým nadväzujúcim globálnym krízam (potravinovej, energetickej, klimatickej, finančnej, hospodárskej a sociálnej), ktoré majú závažný dosah na priemyselné krajiny a krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom, ale až zničujúce dôsledky pre chudobné obyvateľstvo v rozvojových krajinách, pričom v celom svete je viac ako 200 miliónov pracovníkov ohrozených extrémnou chudobou a viac ako šestina svetového obyvateľstva trpí hladom; |
| --- | --- |

1.

intenzívne si uvedomuje, že v uplynulých dvoch rokoch došlo k niekoľkým nadväzujúcim globálnym krízam (potravinovej, energetickej, klimatickej, finančnej, hospodárskej a sociálnej), ktoré majú závažný dosah na priemyselné krajiny a krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom, ale až zničujúce dôsledky pre chudobné obyvateľstvo v rozvojových krajinách, pričom v celom svete je viac ako 200 miliónov pracovníkov ohrozených extrémnou chudobou a viac ako šestina svetového obyvateľstva trpí hladom;

| 2. | zdôrazňuje, že povinnosťou EÚ je pomáhať rozvojovým krajinám pri vyrovnávaní sa s bremenom svetovej hospodárskej krízy a zmeny klímy, za ktoré nenesú zodpovednosť; vyzýva preto členské štáty, aby si v plnom rozsahu splnili svoje záväzky týkajúce sa ODA rozvojovým krajinám; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že povinnosťou EÚ je pomáhať rozvojovým krajinám pri vyrovnávaní sa s bremenom svetovej hospodárskej krízy a zmeny klímy, za ktoré nenesú zodpovednosť; vyzýva preto členské štáty, aby si v plnom rozsahu splnili svoje záväzky týkajúce sa ODA rozvojovým krajinám;

| 3. | vyzýva na posilnenie záväzkov dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia do roku 2015 a požaduje lepšie koordinovanú činnosť v súvislosti s hodnotením RCT v roku 2010; vyzýva všetky členské štáty, aby preukázali čo najväčšiu podporu samitu OSN venovanom Rozvojovým cieľom tisícročia, ktorý sa uskutoční v roku 2010, a aby sa zhodli na spoločnom postoji prezentovanom na tomto samite; |
| --- | --- |

3.

vyzýva na posilnenie záväzkov dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia do roku 2015 a požaduje lepšie koordinovanú činnosť v súvislosti s hodnotením RCT v roku 2010; vyzýva všetky členské štáty, aby preukázali čo najväčšiu podporu samitu OSN venovanom Rozvojovým cieľom tisícročia, ktorý sa uskutoční v roku 2010, a aby sa zhodli na spoločnom postoji prezentovanom na tomto samite;

| 4. | žiada členské štáty, aby v plnej miere splnili svoje záväzky týkajúce sa ODA tak na dvojstrannej, ako aj na viacstrannej úrovni; |
| --- | --- |

4.

žiada členské štáty, aby v plnej miere splnili svoje záväzky týkajúce sa ODA tak na dvojstrannej, ako aj na viacstrannej úrovni;

| 5. | žiada členské štáty, aby zvýšili objem ODA s cieľom dosiahnuť svoj spoločný cieľ, ktorým je podiel 0,56 % ODA z hrubého národného dôchodku (HNP) do roku 2010 a 0,7 % ODA z HND do roku 2015; ďalej žiada, aby urýchlili úsilie o zvýšenie účinnosti pomoci prostredníctvom uplatnenia Parížskej deklarácie a Akčného plánu z Akkry prostredníctvom lepšej koordinácie svojich činností, skvalitnením predvídateľnosti a trvácnosti mechanizmov pomoci, urýchlením frekvencie dodávok pomoci, pokračovaním v odstraňovaní viazania pomoci, ako aj prostredníctvom zvyšovania absorpčnej kapacity príjemcov pomoci; podporuje novú medzinárodnú iniciatívu za transparentnosť pomoci, ktorej cieľom je skvalitnenie dostupnosti a prístupnosti informácií o pomoci, čím sa zvýši legitimita a umožní sa zabezpečiť, aby bola použitá spôsobom, ktorý bude v boji proti chudobe najúčinnejší; vyzýva všetky členské štáty, ktoré sa ešte k tejto iniciatíve nepripojili, aby tak urobili; |
| --- | --- |

5.

žiada členské štáty, aby zvýšili objem ODA s cieľom dosiahnuť svoj spoločný cieľ, ktorým je podiel 0,56 % ODA z hrubého národného dôchodku (HNP) do roku 2010 a 0,7 % ODA z HND do roku 2015; ďalej žiada, aby urýchlili úsilie o zvýšenie účinnosti pomoci prostredníctvom uplatnenia Parížskej deklarácie a Akčného plánu z Akkry prostredníctvom lepšej koordinácie svojich činností, skvalitnením predvídateľnosti a trvácnosti mechanizmov pomoci, urýchlením frekvencie dodávok pomoci, pokračovaním v odstraňovaní viazania pomoci, ako aj prostredníctvom zvyšovania absorpčnej kapacity príjemcov pomoci; podporuje novú medzinárodnú iniciatívu za transparentnosť pomoci, ktorej cieľom je skvalitnenie dostupnosti a prístupnosti informácií o pomoci, čím sa zvýši legitimita a umožní sa zabezpečiť, aby bola použitá spôsobom, ktorý bude v boji proti chudobe najúčinnejší; vyzýva všetky členské štáty, ktoré sa ešte k tejto iniciatíve nepripojili, aby tak urobili;

| 6. | zdôrazňuje, že splnenie záväzkov týkajúcich sa ODA je nevyhnutné, no stále nepostačuje na vyriešenie núdzového stavu rozvoja, a opakuje svoju výzvu Komisii, aby aktívne podporovala existujúce inovatívne nástroje na financovanie rozvoja a aby bezodkladne zabezpečila ďalšie inovatívne zdroje; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že splnenie záväzkov týkajúcich sa ODA je nevyhnutné, no stále nepostačuje na vyriešenie núdzového stavu rozvoja, a opakuje svoju výzvu Komisii, aby aktívne podporovala existujúce inovatívne nástroje na financovanie rozvoja a aby bezodkladne zabezpečila ďalšie inovatívne zdroje;

| 7. | so znepokojením berie na vedomie zníženie úsilia, ktoré sa v rámci ODA venuje verejnému zdraviu, najmä pokiaľ ide o práva v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, ktoré je kľúčové na dosiahnutie RCT; konštatuje, že zdravá a silná pracovná sila je základnou podmienkou hospodárskeho rozvoja; |
| --- | --- |

7.

so znepokojením berie na vedomie zníženie úsilia, ktoré sa v rámci ODA venuje verejnému zdraviu, najmä pokiaľ ide o práva v oblasti sexuálneho a reprodukčného zdravia, ktoré je kľúčové na dosiahnutie RCT; konštatuje, že zdravá a silná pracovná sila je základnou podmienkou hospodárskeho rozvoja;

| 8. | žiada Komisiu, aby pokročila v procese reformy medzinárodnej rozvojovej spolupráce; |
| --- | --- |

8.

žiada Komisiu, aby pokročila v procese reformy medzinárodnej rozvojovej spolupráce;

| 9. | zdôrazňuje, že prebiehajúca reforma štruktúry medzinárodnej pomoci by nemala byť krokom späť z hľadiska doposiaľ dosiahnutých výsledkov v oblasti rozvoja a nesmie členským štátom slúžiť ako zámienka na nedodržanie ich sľubov; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že prebiehajúca reforma štruktúry medzinárodnej pomoci by nemala byť krokom späť z hľadiska doposiaľ dosiahnutých výsledkov v oblasti rozvoja a nesmie členským štátom slúžiť ako zámienka na nedodržanie ich sľubov;

| 10. | domnieva sa, že samotná suma prostriedkov na rozvojovú pomoc nestačí na posúdenie efektivity a účinnosti opatrení rozvojovej pomoci Európskej únie; |
| --- | --- |

10.

domnieva sa, že samotná suma prostriedkov na rozvojovú pomoc nestačí na posúdenie efektivity a účinnosti opatrení rozvojovej pomoci Európskej únie;

| 11. | domnieva sa, že prioritou by malo byť naďalej prekonanie finančnej a hospodárskej krízy; |
| --- | --- |

11.

domnieva sa, že prioritou by malo byť naďalej prekonanie finančnej a hospodárskej krízy;

| 12. | zdôrazňuje, že je potrebné naďalej poskytovať pomoc a neustále ju prispôsobovať novým skutočnostiam a podmienkam; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje, že je potrebné naďalej poskytovať pomoc a neustále ju prispôsobovať novým skutočnostiam a podmienkam;

| 13. | zdôrazňuje, že globálna hospodárska kríza vyžaduje zlepšenie rozvojovej spolupráce v oblasti kvantity i kvality; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že globálna hospodárska kríza vyžaduje zlepšenie rozvojovej spolupráce v oblasti kvantity i kvality;

| 14. | zdôrazňuje, že obmedzenie poskytovania úverov spôsobené depresívnym cyklom, pokles objemu medzinárodného obchodu, investícií a prevodov finančných prostriedkov migrantov, sú cesty, ktorými sa kríza preniesla z rozvinutých krajín na rozvojové krajiny, a že Úia musí vo všetkých týchto oblastiach vyvinúť iniciatívy a posilniť svoju úlohu na medzinárodnej scéne zladeným, komplexným a koherentným spôsobom; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že obmedzenie poskytovania úverov spôsobené depresívnym cyklom, pokles objemu medzinárodného obchodu, investícií a prevodov finančných prostriedkov migrantov, sú cesty, ktorými sa kríza preniesla z rozvinutých krajín na rozvojové krajiny, a že Úia musí vo všetkých týchto oblastiach vyvinúť iniciatívy a posilniť svoju úlohu na medzinárodnej scéne zladeným, komplexným a koherentným spôsobom;

| 15. | vyzýva Radu a Komisiu, aby pri kontrole svojich nástrojov a politík rozvojovej spolupráce dbali aj na to, aby mali čo najnižšie nežiaduce vplyvy na hospodárstva rozvojových krajín, ako je rastúca závislosť od prostriedkov rozvojovej pomoci s negatívnym vplyvom na rast, mzdy a zamestnanosť, ako aj klientelizmus a korupcia; |
| --- | --- |

15.

vyzýva Radu a Komisiu, aby pri kontrole svojich nástrojov a politík rozvojovej spolupráce dbali aj na to, aby mali čo najnižšie nežiaduce vplyvy na hospodárstva rozvojových krajín, ako je rastúca závislosť od prostriedkov rozvojovej pomoci s negatívnym vplyvom na rast, mzdy a zamestnanosť, ako aj klientelizmus a korupcia;

| 16. | vyzýva Radu a Komisiu, aby zlepšili koordináciu bilaterálnej a multilaterálnej rozvojovej spolupráce, pretože zlá koordinácia je jednou z hlavných príčin nedostatočnej efektívnosti rozvojovej pomoci; |
| --- | --- |

16.

vyzýva Radu a Komisiu, aby zlepšili koordináciu bilaterálnej a multilaterálnej rozvojovej spolupráce, pretože zlá koordinácia je jednou z hlavných príčin nedostatočnej efektívnosti rozvojovej pomoci;

| 17. | uznáva, že nedostatky v regulácii, dohľade a kontrole finančného sektora, ako aj niektoré politiky finančných inštitúcií, neumožnili zabrániť kríze a namiesto toho jej negatívny dosah ešte posilnili; zdôrazňuje, že na rozdiel od vývoja v rozvinutých krajinách tieto podmienky výrazne znížili schopnosť rozvojových krajín reagovať na hospodársky pokles prijatím fiškálnych stimulačných opatrení; |
| --- | --- |

17.

uznáva, že nedostatky v regulácii, dohľade a kontrole finančného sektora, ako aj niektoré politiky finančných inštitúcií, neumožnili zabrániť kríze a namiesto toho jej negatívny dosah ešte posilnili; zdôrazňuje, že na rozdiel od vývoja v rozvinutých krajinách tieto podmienky výrazne znížili schopnosť rozvojových krajín reagovať na hospodársky pokles prijatím fiškálnych stimulačných opatrení;

| 18. | zdôrazňuje, že na hospodársku a finančnú krízu je potrebná komplexná reakcia, že žiadna finančná inštitúcia, segment trhu alebo jurisdikcia sa nesmie vyňať z regulácie alebo dozoru a že transparentnosť a zodpovednosť všetkých strán musí byť základom nového spôsobu medzinárodného finančného riadenia; |
| --- | --- |

18.

zdôrazňuje, že na hospodársku a finančnú krízu je potrebná komplexná reakcia, že žiadna finančná inštitúcia, segment trhu alebo jurisdikcia sa nesmie vyňať z regulácie alebo dozoru a že transparentnosť a zodpovednosť všetkých strán musí byť základom nového spôsobu medzinárodného finančného riadenia;

| 19. | na jednej strane víta lepšie možnosti pre krajiny s nízkymi príjmami prijímať pôžičky poskytnuté medzinárodnými finančnými inštitúciami, ako aj vyššiu úroveň výdavkov na opatrenia proti chudobe, dôraz na znižovanie chudoby a výdavky na podporu rastu v rozvojových krajinách; vyjadruje však veľké znepokojenie nad možnou hrozbou rozšírenia zadlženia rozvojových krajín ďalšej krízy týkajúcej sa udržateľnosti dlhu, a vyzýva vlády, aby čo najskôr konali s cieľom reformy medzinárodných finančných inštitúcií; |
| --- | --- |

19.

na jednej strane víta lepšie možnosti pre krajiny s nízkymi príjmami prijímať pôžičky poskytnuté medzinárodnými finančnými inštitúciami, ako aj vyššiu úroveň výdavkov na opatrenia proti chudobe, dôraz na znižovanie chudoby a výdavky na podporu rastu v rozvojových krajinách; vyjadruje však veľké znepokojenie nad možnou hrozbou rozšírenia zadlženia rozvojových krajín ďalšej krízy týkajúcej sa udržateľnosti dlhu, a vyzýva vlády, aby čo najskôr konali s cieľom reformy medzinárodných finančných inštitúcií;

| 20. | vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala uplatňovaním návrhu Svetovej banky týkajúceho sa založenia fondu na pomoc, ktorého cieľom je financovanie potravinovej bezpečnosti, sociálnej ochrany a ľudského rozvoja; |
| --- | --- |

20.

vyzýva Komisiu, aby sa zaoberala uplatňovaním návrhu Svetovej banky týkajúceho sa založenia fondu na pomoc, ktorého cieľom je financovanie potravinovej bezpečnosti, sociálnej ochrany a ľudského rozvoja;

| 21. | žiada vedúcich predstaviteľov skupiny G-20, aby bezodkladne realizovali záväzok, ktorý prijali na samite v Pittsburghu v septembri 2009, týkajúci sa reformy globálnej štruktúry rozvoja a aby v tomto rámci presunuli aspoň 5 % podielov svojich kvót v MMF rozvíjajúcim sa a rozvojovým ekonomikám a aspoň 3 % hlasovacích práv v Svetovej banke rozvojovým krajinám a krajinám s prechodnou ekonomikou; |
| --- | --- |

21.

žiada vedúcich predstaviteľov skupiny G-20, aby bezodkladne realizovali záväzok, ktorý prijali na samite v Pittsburghu v septembri 2009, týkajúci sa reformy globálnej štruktúry rozvoja a aby v tomto rámci presunuli aspoň 5 % podielov svojich kvót v MMF rozvíjajúcim sa a rozvojovým ekonomikám a aspoň 3 % hlasovacích práv v Svetovej banke rozvojovým krajinám a krajinám s prechodnou ekonomikou;

| 22. | zdôrazňuje potrebu reformy usporiadania svetového hospodárstva, aby sa zabezpečilo lepšie zastúpenie rozvojových krajín v rozhodovacích fórach; na tieto účely navrhuje rozšíriť skupinu G20 najmenej o jedného zástupcu rozvojových krajín, najmä najmenej rozvinutých krajín, ktorým by mohla byť v súčasnosti predsedajúca krajina G77; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje potrebu reformy usporiadania svetového hospodárstva, aby sa zabezpečilo lepšie zastúpenie rozvojových krajín v rozhodovacích fórach; na tieto účely navrhuje rozšíriť skupinu G20 najmenej o jedného zástupcu rozvojových krajín, najmä najmenej rozvinutých krajín, ktorým by mohla byť v súčasnosti predsedajúca krajina G77;

| 23. | vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť podpore, ochrane dôstojnej práce a boju proti diskriminácii žien a detskej práci v súlade s odporúčaniami Medzinárodnej organizácie práce, ktorej úloha by sa mala posilniť; |
| --- | --- |

23.

vyzýva Komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť podpore, ochrane dôstojnej práce a boju proti diskriminácii žien a detskej práci v súlade s odporúčaniami Medzinárodnej organizácie práce, ktorej úloha by sa mala posilniť;

| 24. | zdôrazňuje potrebu posunu k takému medzinárodnému systému riadenia, ktorý bude chrániť najohrozenejších ľudí a krajiny, predovšetkým tých, ktorí boli najviac zasiahnutí krízou a ktorí nemajú k dispozícii efektívne záchranné siete; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje potrebu posunu k takému medzinárodnému systému riadenia, ktorý bude chrániť najohrozenejších ľudí a krajiny, predovšetkým tých, ktorí boli najviac zasiahnutí krízou a ktorí nemajú k dispozícii efektívne záchranné siete;

| 25. | konštatuje, že členské krajiny MMF schválili poskytnutie 250 miliárd USD zvláštnych práv čerpania a že z nich je iba 18 miliárd USD určených pre rozvojové krajiny; naliehavo žiada členské štáty a medzinárodné spoločenstvo, aby posúdili Sorosov návrh na to, aby bohaté krajiny poskytli svoje zvláštne práva čerpania fondu pre celosvetové verejné statky, ako je napr. boj proti zmene klímy a chudobe; |
| --- | --- |

25.

konštatuje, že členské krajiny MMF schválili poskytnutie 250 miliárd USD zvláštnych práv čerpania a že z nich je iba 18 miliárd USD určených pre rozvojové krajiny; naliehavo žiada členské štáty a medzinárodné spoločenstvo, aby posúdili Sorosov návrh na to, aby bohaté krajiny poskytli svoje zvláštne práva čerpania fondu pre celosvetové verejné statky, ako je napr. boj proti zmene klímy a chudobe;

| 26. | žiada Radu a Komisiu, aby sa zasadzovali za zvýšenie prostriedkov medzinárodných finančných inštitúcií, ktoré bolo dohodnuté na samite G20; |
| --- | --- |

26.

žiada Radu a Komisiu, aby sa zasadzovali za zvýšenie prostriedkov medzinárodných finančných inštitúcií, ktoré bolo dohodnuté na samite G20;

| 27. | žiada Radu a Komisiu, aby podporovali ambicióznu reformu MMF; |
| --- | --- |

27.

žiada Radu a Komisiu, aby podporovali ambicióznu reformu MMF;

| 28. | žiada o posilnenie makroekonomickej spolupráce v rámci G20, posilnenie úlohy systému OSN a reformu medzinárodných finančných inštitúcií na zabezpečenie zladenej reakcie na krízu a jej dôsledky v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

28.

žiada o posilnenie makroekonomickej spolupráce v rámci G20, posilnenie úlohy systému OSN a reformu medzinárodných finančných inštitúcií na zabezpečenie zladenej reakcie na krízu a jej dôsledky v rozvojových krajinách;

| 29. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že finančný sektor do plnej miery nevyvodil dôsledky z tejto bezprecedentnej krízy napriek tomu, že mu bola poskytnutá obrovská štátna pomoc; víta v tejto súvislosti záväzok vedúcich predstaviteľov krajín skupiny G-20 vyjadrený na samite v Pittsburghu v septembri 2009, že zabezpečia, aby finančný sektor uhradil náklady krízy, ktoré dosiaľ znášali daňoví poplatníci, iní občania a verejné služby tak vo vyspelých ekonomikách, ako aj v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

29.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že finančný sektor do plnej miery nevyvodil dôsledky z tejto bezprecedentnej krízy napriek tomu, že mu bola poskytnutá obrovská štátna pomoc; víta v tejto súvislosti záväzok vedúcich predstaviteľov krajín skupiny G-20 vyjadrený na samite v Pittsburghu v septembri 2009, že zabezpečia, aby finančný sektor uhradil náklady krízy, ktoré dosiaľ znášali daňoví poplatníci, iní občania a verejné služby tak vo vyspelých ekonomikách, ako aj v rozvojových krajinách;

| 30. | je presvedčený, že zdanenie bankového systému by bolo spravodlivý príspevok finančného sektora ku globálnej sociálnej spravodlivosti; požaduje stanovenie medzinárodnej dane z finančných transakcií, aby sa celkový daňový systém stal spravodlivejším a aby sa získali ďalšie zdroje na financovanie rozvoja a celosvetových verejných statkov, najmä na prispôsobenie sa rozvojových krajín zmene klímy a jej vplyvom; |
| --- | --- |

30.

je presvedčený, že zdanenie bankového systému by bolo spravodlivý príspevok finančného sektora ku globálnej sociálnej spravodlivosti; požaduje stanovenie medzinárodnej dane z finančných transakcií, aby sa celkový daňový systém stal spravodlivejším a aby sa získali ďalšie zdroje na financovanie rozvoja a celosvetových verejných statkov, najmä na prispôsobenie sa rozvojových krajín zmene klímy a jej vplyvom;

| 31. | vyzýva Komisiu, aby predložila oznámenie o tom, ako môže zdanenie medzinárodných finančných transakcií pomôcť o. i. pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia RCT, náprave globálnej nerovnováhy a podpore udržateľného rozvoja na celom svete; |
| --- | --- |

31.

vyzýva Komisiu, aby predložila oznámenie o tom, ako môže zdanenie medzinárodných finančných transakcií pomôcť o. i. pri dosahovaní rozvojových cieľov tisícročia RCT, náprave globálnej nerovnováhy a podpore udržateľného rozvoja na celom svete;

| 32. | žiada, aby sa správa Medzinárodného menového fondu o príspevku finančného systému k platbe zaťažení spojených s rozličnými intervenciami vlád, pripravovaná na ďalšiu schôdzu G20, zaoberala všetkými priamymi a nepriamymi zaťaženiami verejných financií, a najmä ich dôsledkami na rozpočty rozvojových krajín; |
| --- | --- |

32.

žiada, aby sa správa Medzinárodného menového fondu o príspevku finančného systému k platbe zaťažení spojených s rozličnými intervenciami vlád, pripravovaná na ďalšiu schôdzu G20, zaoberala všetkými priamymi a nepriamymi zaťaženiami verejných financií, a najmä ich dôsledkami na rozpočty rozvojových krajín;

| 33. | s veľkým znepokojením konštatuje, že v roku 2010 sa v rozvojových krajinách očakáva nedostatok financií vo výške 315 miliárd USD, a že rastúca fiškálna núdza v najzraniteľnejších krajinách ohrozuje 11,6 miliárd USD základných výdavkov na vzdelávanie, zdravotníctvo, infraštruktúru a sociálnu ochranu; považuje preto za vhodné preskúmať dôvody na uzavretie dohody s veriteľskými krajinami, na základe ktorej by sa pre najchudobnejšie krajiny zaviedlo dočasné moratórium alebo zrušenie dlhov, čo by im umožnilo zaviesť proticyklickú fiškálnu politiku na zmiernenie závažných následkov krízy; navrhuje vyvinúť úsilie na uľahčenie opatrení pre transparentné urovnávanie dlhov arbitrážou; |
| --- | --- |

33.

s veľkým znepokojením konštatuje, že v roku 2010 sa v rozvojových krajinách očakáva nedostatok financií vo výške 315 miliárd USD, a že rastúca fiškálna núdza v najzraniteľnejších krajinách ohrozuje 11,6 miliárd USD základných výdavkov na vzdelávanie, zdravotníctvo, infraštruktúru a sociálnu ochranu; považuje preto za vhodné preskúmať dôvody na uzavretie dohody s veriteľskými krajinami, na základe ktorej by sa pre najchudobnejšie krajiny zaviedlo dočasné moratórium alebo zrušenie dlhov, čo by im umožnilo zaviesť proticyklickú fiškálnu politiku na zmiernenie závažných následkov krízy; navrhuje vyvinúť úsilie na uľahčenie opatrení pre transparentné urovnávanie dlhov arbitrážou;

| 34. | víta iniciatívu členských štátov zaviesť dobrovoľné poplatky z emisií z leteckej a námornej dopravy, ktoré by slúžili ako príspevok k financovaniu nákladov na opatrenia na zmiernenie a prispôsobenie sa zmene klímy v rozvojových krajinách, a vyzýva všetky členské štáty, aby zvážili zavedenie podobných poplatkov; |
| --- | --- |

34.

víta iniciatívu členských štátov zaviesť dobrovoľné poplatky z emisií z leteckej a námornej dopravy, ktoré by slúžili ako príspevok k financovaniu nákladov na opatrenia na zmiernenie a prispôsobenie sa zmene klímy v rozvojových krajinách, a vyzýva všetky členské štáty, aby zvážili zavedenie podobných poplatkov;

| 35. | v súlade so svojim uznesením 21. októbra 2008 vyzýva členské štáty a Komisiu, aby sa v rámci systému obchodovania s emisiami Európskej únie dohodli na venovaní najmenej 25 % príjmov pochádzajúcich z aukcií s emisnými kvótami na podporu rozvojových krajín s použitím verejných investícií pri riešení následkov zmeny klímy; |
| --- | --- |

35.

v súlade so svojim uznesením 21. októbra 2008 vyzýva členské štáty a Komisiu, aby sa v rámci systému obchodovania s emisiami Európskej únie dohodli na venovaní najmenej 25 % príjmov pochádzajúcich z aukcií s emisnými kvótami na podporu rozvojových krajín s použitím verejných investícií pri riešení následkov zmeny klímy;

| 36. | žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali všetky opatrenia na boj proti zmene klímy, ktorej hlavnými obeťami sú rozvojové krajiny, a v tejto súvislosti kládli dôraz na primeraný transfer technológií; |
| --- | --- |

36.

žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali všetky opatrenia na boj proti zmene klímy, ktorej hlavnými obeťami sú rozvojové krajiny, a v tejto súvislosti kládli dôraz na primeraný transfer technológií;

| 37. | žiada Komisiu a členské štáty, aby venovali ďalšiu pozornosť spojeniu medzi ekologickou krízou a krízou rozvoja, a žiada, aby sa udržateľný rozvoj a tzv. zelený rast stali strategickými prioritami EÚ; žiada EÚ, aby vyčlenila ďalšie peniaze na pnenie záväzkov boja proti zmene klímy v rozvojových krajinách zohľadňujúc rastúci počet environmentálnych utečencov; |
| --- | --- |

37.

žiada Komisiu a členské štáty, aby venovali ďalšiu pozornosť spojeniu medzi ekologickou krízou a krízou rozvoja, a žiada, aby sa udržateľný rozvoj a tzv. zelený rast stali strategickými prioritami EÚ; žiada EÚ, aby vyčlenila ďalšie peniaze na pnenie záväzkov boja proti zmene klímy v rozvojových krajinách zohľadňujúc rastúci počet environmentálnych utečencov;

| 38. | víta záväzok Európskej rady z októbra 2009 neoslabovať rozvojové ciele tisícročia v oblasti potláčania zmien klímy; nalieha na Radu, aby čo najskôr a v rámci záverov kodanského samitu a kompromisov G20 odsúhlasila pevné finančné záväzky, ktoré umožnia rozvojovým krajinám vyrovnávať sa so zhoršujúcimi klimatickými podmienkami a zabezpečiť, aby pomoc, ktorú potrebujú v dôsledku hospodárskej krízy, neviedla k ich opätovnej nadmernej zahraničnej zadlženosti; |
| --- | --- |

38.

víta záväzok Európskej rady z októbra 2009 neoslabovať rozvojové ciele tisícročia v oblasti potláčania zmien klímy; nalieha na Radu, aby čo najskôr a v rámci záverov kodanského samitu a kompromisov G20 odsúhlasila pevné finančné záväzky, ktoré umožnia rozvojovým krajinám vyrovnávať sa so zhoršujúcimi klimatickými podmienkami a zabezpečiť, aby pomoc, ktorú potrebujú v dôsledku hospodárskej krízy, neviedla k ich opätovnej nadmernej zahraničnej zadlženosti;

| 39. | zdôrazňuje zásadný význam prevodov finančných prostriedkov migrantov ako kapitálu smerujúceho priamo do rúk cieľových skupín obyvateľstva v rozvojových krajinách, ktoré by ich dokázali rýchlo využiť na naliehavé potreby; žiada členské štáty a prijímajúce krajiny, aby umožnili uskutočňovanie prevodov finančných prostriedkov migrantov, a aby sa usilovali o zníženie nákladov na tieto prevody; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje zásadný význam prevodov finančných prostriedkov migrantov ako kapitálu smerujúceho priamo do rúk cieľových skupín obyvateľstva v rozvojových krajinách, ktoré by ich dokázali rýchlo využiť na naliehavé potreby; žiada členské štáty a prijímajúce krajiny, aby umožnili uskutočňovanie prevodov finančných prostriedkov migrantov, a aby sa usilovali o zníženie nákladov na tieto prevody;

| 40. | víta záväzok vedúcich predstaviteľov krajín G8, ktorý prijali na samite v talianskej L’Aquile v júli 2009, znížiť do 5 rokov náklady na prevody finančných prostriedkov migrantov z 10 % na 5 %; domnieva sa, že lepšia hospodárska súťaž na trhu a širší regulačný rámec sú zásadnými opatreniami na zníženie transakčných nákladov na prevody finančných prostriedkov migrantov, a to za súčasného urýchleného zavádzania nových technológií a podpory finančného začlenenia chudobných obyvateľov v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

40.

víta záväzok vedúcich predstaviteľov krajín G8, ktorý prijali na samite v talianskej L’Aquile v júli 2009, znížiť do 5 rokov náklady na prevody finančných prostriedkov migrantov z 10 % na 5 %; domnieva sa, že lepšia hospodárska súťaž na trhu a širší regulačný rámec sú zásadnými opatreniami na zníženie transakčných nákladov na prevody finančných prostriedkov migrantov, a to za súčasného urýchleného zavádzania nových technológií a podpory finančného začlenenia chudobných obyvateľov v rozvojových krajinách;

| 41. | podporuje vytváranie spoločných verejno-verejných a verejno-súkromných rozvojových iniciatív na základe verejného vedenia za podpory súkromných darcov a v súlade s prioritami partnerských krajín, ktoré môžu byť prostriedkom na zvýšenie zodpovedných a udržateľných priamych investícií do rozvojových krajín a uľahčenie prenosu technológií; |
| --- | --- |

41.

podporuje vytváranie spoločných verejno-verejných a verejno-súkromných rozvojových iniciatív na základe verejného vedenia za podpory súkromných darcov a v súlade s prioritami partnerských krajín, ktoré môžu byť prostriedkom na zvýšenie zodpovedných a udržateľných priamych investícií do rozvojových krajín a uľahčenie prenosu technológií;

| 42. | pripomína kľúčovú úlohu organizácií občianskej spoločnosti, miestnych orgánov a decentralizovanej spolupráce vo vysporiadaní sa s hospodárskou krízou a v rozvojovom procese; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby decentralizáciu v rozvojových krajinách stanovila ako jednu z prioritných oblastí financovania z prostriedkov európskej pomoci rozvojovým krajinám; |
| --- | --- |

42.

pripomína kľúčovú úlohu organizácií občianskej spoločnosti, miestnych orgánov a decentralizovanej spolupráce vo vysporiadaní sa s hospodárskou krízou a v rozvojovom procese; v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby decentralizáciu v rozvojových krajinách stanovila ako jednu z prioritných oblastí financovania z prostriedkov európskej pomoci rozvojovým krajinám;

| 43. | víta schválenie mechanizmu FLEX pre ohrozenosť určeného na podporu krajín Afriky, Karibiku a Tichomoria (AKT), ktoré spĺňajú určité kritériá, pri riešení sociálnych dôsledkov krízy a naliehavo požaduje rýchle poskytnutie prostriedkov; znova však zdôrazňuje znepokojenie nad tým, ako zamýšľa Komisia vyplniť v nasledujúcich rokoch finančnú medzeru spôsobenú poskytnutím rozpočtovej podpory na začiatku rozpočtového obdobia; |
| --- | --- |

43.

víta schválenie mechanizmu FLEX pre ohrozenosť určeného na podporu krajín Afriky, Karibiku a Tichomoria (AKT), ktoré spĺňajú určité kritériá, pri riešení sociálnych dôsledkov krízy a naliehavo požaduje rýchle poskytnutie prostriedkov; znova však zdôrazňuje znepokojenie nad tým, ako zamýšľa Komisia vyplniť v nasledujúcich rokoch finančnú medzeru spôsobenú poskytnutím rozpočtovej podpory na začiatku rozpočtového obdobia;

| 44. | považuje obchod za hlavnú hybnú silu rastu a znižovania chudoby v rozvojových krajinách a vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby využili svoj medzinárodný vplyv na to, aby bol rozvoj naďalej stredobodom dauhaského kola rokovaní, a na dosiahnutie úspešného, spravodlivého a na rozvoj zameraného ukončenia dauhaského kola rokovaní a aby súčasne posilnili orientáciu politiky EÚ v oblasti pomoci obchodu na chudobných; |
| --- | --- |

44.

považuje obchod za hlavnú hybnú silu rastu a znižovania chudoby v rozvojových krajinách a vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby využili svoj medzinárodný vplyv na to, aby bol rozvoj naďalej stredobodom dauhaského kola rokovaní, a na dosiahnutie úspešného, spravodlivého a na rozvoj zameraného ukončenia dauhaského kola rokovaní a aby súčasne posilnili orientáciu politiky EÚ v oblasti pomoci obchodu na chudobných;

| 45. | zdôrazňuje, že podľa článku 208 ZFEÚ musí Európska únia vykonávať svoje politiky v oblasti obchodu, bezpečnosti, migrácie, poľnohospodárstva a v iných oblastiach koherentným spôsobom s cieľom umožniť, aby z nich na jednej strane čerpali výhody rozvojové krajiny, a na druhej strane, aby podporovali spravodlivý finančný a obchodný systém podporujúci rozvoj; |
| --- | --- |

45.

zdôrazňuje, že podľa článku 208 ZFEÚ musí Európska únia vykonávať svoje politiky v oblasti obchodu, bezpečnosti, migrácie, poľnohospodárstva a v iných oblastiach koherentným spôsobom s cieľom umožniť, aby z nich na jednej strane čerpali výhody rozvojové krajiny, a na druhej strane, aby podporovali spravodlivý finančný a obchodný systém podporujúci rozvoj;

| 46. | pripomína, že zásada súdržnosti politiky v záujme rozvoja, ktorá je ustanovená v zmluvách EÚ, je základnou koncepciou na splnenie RCT; nalieha na EÚ, aby vypracovala takú obchodnú politiku, ktorá bude súdržná a v súlade s dosiahnutím rozvojových cieľov tisícročia; žiada vypracovanie pevných právnych mechanizmov, ktoré by zabezpečili zodpovednosť EÚ za plnenie záväzkov, pokiaľ ide o súdržnosť politiky; |
| --- | --- |

46.

pripomína, že zásada súdržnosti politiky v záujme rozvoja, ktorá je ustanovená v zmluvách EÚ, je základnou koncepciou na splnenie RCT; nalieha na EÚ, aby vypracovala takú obchodnú politiku, ktorá bude súdržná a v súlade s dosiahnutím rozvojových cieľov tisícročia; žiada vypracovanie pevných právnych mechanizmov, ktoré by zabezpečili zodpovednosť EÚ za plnenie záväzkov, pokiaľ ide o súdržnosť politiky;

| 47. | žiada lepšiu súdržnosť rozvojovej pomoci s inými politikami EÚ; konštatuje, že napríklad uvádzanie na trh dotovaných poľnohospodárskych výrobkov EÚ môže prekážať vzniku zdravých trhov pre výrobky chudobných miestnych poľnohospodárov, a môže tak narúšať úsilie projektov, ktoré sa snažia o zlepšenie miestneho poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

47.

žiada lepšiu súdržnosť rozvojovej pomoci s inými politikami EÚ; konštatuje, že napríklad uvádzanie na trh dotovaných poľnohospodárskych výrobkov EÚ môže prekážať vzniku zdravých trhov pre výrobky chudobných miestnych poľnohospodárov, a môže tak narúšať úsilie projektov, ktoré sa snažia o zlepšenie miestneho poľnohospodárstva;

| 48. | je presvedčený, že vyvážené, spravodlivé a na rozvoj orientované zakončenie kola rokovaní z Dauhy by mohlo urýchliť hospodárske oživenie po kríze a prispieť k zmierňovaniu chudoby v rozvojových krajinách, vytvoreniu kvalitných pracovných miest a zníženiu spotrebiteľských cien; je preto veľmi znepokojený nedostatkom pokroku v kole rokovaní z Dauhy; |
| --- | --- |

48.

je presvedčený, že vyvážené, spravodlivé a na rozvoj orientované zakončenie kola rokovaní z Dauhy by mohlo urýchliť hospodárske oživenie po kríze a prispieť k zmierňovaniu chudoby v rozvojových krajinách, vytvoreniu kvalitných pracovných miest a zníženiu spotrebiteľských cien; je preto veľmi znepokojený nedostatkom pokroku v kole rokovaní z Dauhy;

| 49. | konštatuje, že na dosiahnutie lepšej finančnej stability a na zlepšenie fungovania globálneho obchodného systému v rámci WTO je nutné pokročiť bližšie k novému medzinárodnému menovému a finančnému systému, ktorý bude založený na multilaterálnych pravidlách riešiacich špecifické problémy rozvojových krajín a ktorý bude patriť do rámca OSN; |
| --- | --- |

49.

konštatuje, že na dosiahnutie lepšej finančnej stability a na zlepšenie fungovania globálneho obchodného systému v rámci WTO je nutné pokročiť bližšie k novému medzinárodnému menovému a finančnému systému, ktorý bude založený na multilaterálnych pravidlách riešiacich špecifické problémy rozvojových krajín a ktorý bude patriť do rámca OSN;

| 50. | pripomína, že cieľom stratégie s názvom Pomoc obchodu je pomáhať rozvojovým a najmenej rozvinutým krajinám pri rokovaniach o obchodných dohodách, pri ich uplatňovaní a využívaní ich výhod s cieľom rozšíriť ich obchod a zrýchliť odstraňovanie chudoby; žiada Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili splnenie záväzkov celej EÚ poskytovať 2 miliardy EUR ročne do roku 2010; žiada Komisiu, aby predložila podrobné informácie a čísla o rozpočtových riadkov, prostriedky z ktorých sa využívajú na financovanie pomoci súvisiacej s obchodom a stratégie Pomoc obchodu (popri rozpočtovému riadku 20 02 03) a na celkové financovanie stratégie Pomoc obchodu z rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

50.

pripomína, že cieľom stratégie s názvom Pomoc obchodu je pomáhať rozvojovým a najmenej rozvinutým krajinám pri rokovaniach o obchodných dohodách, pri ich uplatňovaní a využívaní ich výhod s cieľom rozšíriť ich obchod a zrýchliť odstraňovanie chudoby; žiada Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili splnenie záväzkov celej EÚ poskytovať 2 miliardy EUR ročne do roku 2010; žiada Komisiu, aby predložila podrobné informácie a čísla o rozpočtových riadkov, prostriedky z ktorých sa využívajú na financovanie pomoci súvisiacej s obchodom a stratégie Pomoc obchodu (popri rozpočtovému riadku 20 02 03) a na celkové financovanie stratégie Pomoc obchodu z rozpočtu EÚ;

| 51. | opätovne potvrdzuje skutočnosť, že dohody o hospodárskom partnerstve by sa mali považovať za nástroj na podporu rozvoja a nemali by sa považovať len za nástroje medzinárodného obchodu, naliehavo žiada Komisiu, aby vyvinula úsilie o rýchle zavŕšenie rokovaní pri súčasnom zohľadnení spôsobov, akými môžu ustanovenia týchto dohôd ovplyvniť schopnosť rozvojových krajín zvládnuť krízu; |
| --- | --- |

51.

opätovne potvrdzuje skutočnosť, že dohody o hospodárskom partnerstve by sa mali považovať za nástroj na podporu rozvoja a nemali by sa považovať len za nástroje medzinárodného obchodu, naliehavo žiada Komisiu, aby vyvinula úsilie o rýchle zavŕšenie rokovaní pri súčasnom zohľadnení spôsobov, akými môžu ustanovenia týchto dohôd ovplyvniť schopnosť rozvojových krajín zvládnuť krízu;

| 52. | poznamenáva, že výrazný pokles príjmov z vývozu v mnohých rozvojových krajinách, a najmä v najmenej rozvinutých krajinách, znížil rast a rozvoj južných krajín; vyzýva Komisiu, aby pri rokovaniach o obchodných dohodách, najmä o dohodách o hospodárskom partnerstve, a pri ich uplatňovaní posilnila súdržnosť politík EÚ pre rozvoj a okrem iného podporu dôstojnej práce, blahobytu a vytvárania pracovných miest a aby zabezpečila primeranú asymetriu a prechodné obdobia v obchodných záväzkoch a tiež rešpektovanie priorít jednotlivých krajín, ako aj primerané konzultácie s kľúčovými subjektmi a občianskou spoločnosťou; |
| --- | --- |

52.

poznamenáva, že výrazný pokles príjmov z vývozu v mnohých rozvojových krajinách, a najmä v najmenej rozvinutých krajinách, znížil rast a rozvoj južných krajín; vyzýva Komisiu, aby pri rokovaniach o obchodných dohodách, najmä o dohodách o hospodárskom partnerstve, a pri ich uplatňovaní posilnila súdržnosť politík EÚ pre rozvoj a okrem iného podporu dôstojnej práce, blahobytu a vytvárania pracovných miest a aby zabezpečila primeranú asymetriu a prechodné obdobia v obchodných záväzkoch a tiež rešpektovanie priorít jednotlivých krajín, ako aj primerané konzultácie s kľúčovými subjektmi a občianskou spoločnosťou;

| 53. | domnieva sa, že tie rozvojové krajiny, ktoré sú v mimoriadnej miere závislé od finančných prostriedkov z rozvojovej pomoci a sú veľmi orientované na vývoz, sú dosiaľ najviac zasiahnuté krízou, pretože finančné toky zo severu na juh sa stále oslabujú a domáce trhy v mnohých rozvojových krajinách sú príliš slabé na to, aby kompenzovali pokles vývozu; |
| --- | --- |

53.

domnieva sa, že tie rozvojové krajiny, ktoré sú v mimoriadnej miere závislé od finančných prostriedkov z rozvojovej pomoci a sú veľmi orientované na vývoz, sú dosiaľ najviac zasiahnuté krízou, pretože finančné toky zo severu na juh sa stále oslabujú a domáce trhy v mnohých rozvojových krajinách sú príliš slabé na to, aby kompenzovali pokles vývozu;

| 54. | žiada Komisiu, aby uskutočnila hodnotenie závislosti krajín AKT od vývozu a posúdila jeho súlad s rozvojovými cieľmi stanovenými v strategických dokumentoch pre jednotlivé krajiny; |
| --- | --- |

54.

žiada Komisiu, aby uskutočnila hodnotenie závislosti krajín AKT od vývozu a posúdila jeho súlad s rozvojovými cieľmi stanovenými v strategických dokumentoch pre jednotlivé krajiny;

| 55. | víta uzatvorenie dohody o globálnom systéme obchodných preferencií, mechanizmu, ktorý vytvorilo 22 rozvojových krajín s cieľom obmedziť clá a iné prekážky vývozu tovaru, s ktorým navzájom obchodujú v snahe zabezpečiť zvýšiť objem obchodu Juh–Juh a aby sa tento obchod stal nezávislejším od turbulencií vo svetovom obchode.; |
| --- | --- |

55.

víta uzatvorenie dohody o globálnom systéme obchodných preferencií, mechanizmu, ktorý vytvorilo 22 rozvojových krajín s cieľom obmedziť clá a iné prekážky vývozu tovaru, s ktorým navzájom obchodujú v snahe zabezpečiť zvýšiť objem obchodu Juh–Juh a aby sa tento obchod stal nezávislejším od turbulencií vo svetovom obchode.;

| 56. | je presvedčený o tom, že protekcionizmus nie je správnou reakciou na krízu, a zdôrazňuje svoju výzvu EÚ, aby priložila ruku k dielu odstránením obchodných prekážok a znížením únijných a iných dotácií deformujúcich obchod, ktoré majú pre rozvojové krajiny také negatívne dôsledky; |
| --- | --- |

56.

je presvedčený o tom, že protekcionizmus nie je správnou reakciou na krízu, a zdôrazňuje svoju výzvu EÚ, aby priložila ruku k dielu odstránením obchodných prekážok a znížením únijných a iných dotácií deformujúcich obchod, ktoré majú pre rozvojové krajiny také negatívne dôsledky;

| 57. | zastáva názor, že rozvojová politika EÚ by mala rešpektovať záujmy EÚ i rozvojových krajín a domnieva sa, že vzájomné otvorenie trhov by sa nemalo dosiahnuť na úkor hospodárskej stability v rozvojových krajinách, a požaduje rovnocenné kontrolné a regulačné systémy; žiada Komisiu, Radu a EIB, aby ako prioritu rozvojovej spolupráce určili poskytovanie mikroúverov malým a stredným podnikom a drobným poľnohospodárom, a tým podporovali trvalo udržateľné regionálne hospodárske štruktúry; |
| --- | --- |

57.

zastáva názor, že rozvojová politika EÚ by mala rešpektovať záujmy EÚ i rozvojových krajín a domnieva sa, že vzájomné otvorenie trhov by sa nemalo dosiahnuť na úkor hospodárskej stability v rozvojových krajinách, a požaduje rovnocenné kontrolné a regulačné systémy; žiada Komisiu, Radu a EIB, aby ako prioritu rozvojovej spolupráce určili poskytovanie mikroúverov malým a stredným podnikom a drobným poľnohospodárom, a tým podporovali trvalo udržateľné regionálne hospodárske štruktúry;

| 58. | vyzýva Komisiu, aby zabezpečila opatrenia prijaté na plnenie jej dlhodobých cieľov rozvoja, a zároveň pripravujúc na pokračujúci rozvoj a humanitárnu pomoc počas obdobia, keď je bremeno krízy na rozvojové krajiny najťažšie; |
| --- | --- |

58.

vyzýva Komisiu, aby zabezpečila opatrenia prijaté na plnenie jej dlhodobých cieľov rozvoja, a zároveň pripravujúc na pokračujúci rozvoj a humanitárnu pomoc počas obdobia, keď je bremeno krízy na rozvojové krajiny najťažšie;

| 59. | zdôrazňuje, že rozsah, hĺbka a zložitosť finančnej krízy súvisia s odtrhnutím vývoja finančníctva od reálnej ekonomiky, zvyšujúcou sa svetovou nerovnováhou a zhoršujúcimi sa ekologickými problémami na našej planéte, ktoré je nutné napraviť, aby sa hospodársky systém dostal na cestu globálneho udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

59.

zdôrazňuje, že rozsah, hĺbka a zložitosť finančnej krízy súvisia s odtrhnutím vývoja finančníctva od reálnej ekonomiky, zvyšujúcou sa svetovou nerovnováhou a zhoršujúcimi sa ekologickými problémami na našej planéte, ktoré je nutné napraviť, aby sa hospodársky systém dostal na cestu globálneho udržateľného rozvoja;

| 60. | vyjadruje veľké znepokojenie nad tým, že negatívny dosah daňových rajov môže predstavovať neprekonateľnú prekážku pre hospodársky rozvoj v chudobných krajinách tým, že zasahujú do suverenity iných krajín, znižujú efektívnosť finančných trhov a rozdelenia zdrojov, poškodzujú daňové systémy jednotlivých štátov a zvyšujú náklady výberu daní, vytvárajú podnety na páchanie hospodárskej kriminality a ohrozujú súkromné príjmy, dobrú správu vecí verejných a hospodársky rast, a tým bránia rozvojovým krajinám investovať do verejných služieb, vzdelávania, sociálneho zabezpečenia a blahobytu jednotlivcov; |
| --- | --- |

60.

vyjadruje veľké znepokojenie nad tým, že negatívny dosah daňových rajov môže predstavovať neprekonateľnú prekážku pre hospodársky rozvoj v chudobných krajinách tým, že zasahujú do suverenity iných krajín, znižujú efektívnosť finančných trhov a rozdelenia zdrojov, poškodzujú daňové systémy jednotlivých štátov a zvyšujú náklady výberu daní, vytvárajú podnety na páchanie hospodárskej kriminality a ohrozujú súkromné príjmy, dobrú správu vecí verejných a hospodársky rast, a tým bránia rozvojovým krajinám investovať do verejných služieb, vzdelávania, sociálneho zabezpečenia a blahobytu jednotlivcov;

| 61. | zdôrazňuje, že daňové raje a offshore centrá podnecujú stratégiu vyhýbania sa plateniu daní (napríklad fingované ceny prevodov), daňové úniky a nezákonný únik kapitálu; zdôrazňuje predovšetkým, že daňové podvody v rozvojových krajinách vedú k ročným stratám daňových príjmov, ktoré zodpovedajú desaťnásobku rozvojovej pomoci poskytovanej rozvinutými krajinami; preto vyzýva členské štáty, aby boj proti daňovým rajom, daňovým únikom a nezákonnému úniku kapitálu z rozvojových krajín považovali za svoju najväčšiu prioritu; v tomto kontexte opakuje svoje presvedčenie, že by sa mala globálne rozšíriť a uskutočňovať mnohostranná automatická výmena informácií; |
| --- | --- |

61.

zdôrazňuje, že daňové raje a offshore centrá podnecujú stratégiu vyhýbania sa plateniu daní (napríklad fingované ceny prevodov), daňové úniky a nezákonný únik kapitálu; zdôrazňuje predovšetkým, že daňové podvody v rozvojových krajinách vedú k ročným stratám daňových príjmov, ktoré zodpovedajú desaťnásobku rozvojovej pomoci poskytovanej rozvinutými krajinami; preto vyzýva členské štáty, aby boj proti daňovým rajom, daňovým únikom a nezákonnému úniku kapitálu z rozvojových krajín považovali za svoju najväčšiu prioritu; v tomto kontexte opakuje svoje presvedčenie, že by sa mala globálne rozšíriť a uskutočňovať mnohostranná automatická výmena informácií;

| 62. | konštatuje, že na svete existujú desiatky daňových rajov, ktoré využívajú dokonca aj niektoré spoločnosti so sídlom v krajinách OECD, aby sa vyhli plateniu daní v tých rozvojových krajinách, v ktorých uskutočňujú ziskové činnosti, alebo vo svojich domovských krajinách; žiada Komisiu, aby predložila správu o možnostiach globálneho rozšírenia automatickej výmeny informácií a uplatňovania sankcií pre nespolupracujúce daňové raje a ich užívateľov a o tom, ako sa vypracúvanie správ o ziskoch a zaplatených daniach v jednotlivých krajinách môže stať pravidlom pre nadnárodné spoločnosti v EÚ; |
| --- | --- |

62.

konštatuje, že na svete existujú desiatky daňových rajov, ktoré využívajú dokonca aj niektoré spoločnosti so sídlom v krajinách OECD, aby sa vyhli plateniu daní v tých rozvojových krajinách, v ktorých uskutočňujú ziskové činnosti, alebo vo svojich domovských krajinách; žiada Komisiu, aby predložila správu o možnostiach globálneho rozšírenia automatickej výmeny informácií a uplatňovania sankcií pre nespolupracujúce daňové raje a ich užívateľov a o tom, ako sa vypracúvanie správ o ziskoch a zaplatených daniach v jednotlivých krajinách môže stať pravidlom pre nadnárodné spoločnosti v EÚ;

| 63. | uznáva, že dohodami o výmene informácií týkajúcich sa daní sa neodstránia škodlivé štruktúry oddelených daňových systémov ani absencia verejných registrov, ani sa nimi nevynúti poskytovanie účtovných informácií, audity či uchovávanie záznamov; víta úsilie krajín skupiny G20 a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) podniknúť opatrenia proti daňovým rajom, avšak s poľutovaním konštatuje, že stanovené kritériá, dohody o výmene informácií týkajúcich sa daní ani súčasné postupy nebudú stačiť na vyriešenie problému daňových rajov a nezákonných finančných tokov; vyzýva OECD, štáty skupiny G20 a Európsku úniu, aby prijali prísnejšie kritériá určovania daňových rajov, aby sa usilovali o dosiahnutie medzinárodne záväznej, mnohostrannej dohody o automatickej výmene informácií týkajúcich sa daní a aby stanovili opatrenia pre prípad jej nedodržania; |
| --- | --- |

63.

uznáva, že dohodami o výmene informácií týkajúcich sa daní sa neodstránia škodlivé štruktúry oddelených daňových systémov ani absencia verejných registrov, ani sa nimi nevynúti poskytovanie účtovných informácií, audity či uchovávanie záznamov; víta úsilie krajín skupiny G20 a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) podniknúť opatrenia proti daňovým rajom, avšak s poľutovaním konštatuje, že stanovené kritériá, dohody o výmene informácií týkajúcich sa daní ani súčasné postupy nebudú stačiť na vyriešenie problému daňových rajov a nezákonných finančných tokov; vyzýva OECD, štáty skupiny G20 a Európsku úniu, aby prijali prísnejšie kritériá určovania daňových rajov, aby sa usilovali o dosiahnutie medzinárodne záväznej, mnohostrannej dohody o automatickej výmene informácií týkajúcich sa daní a aby stanovili opatrenia pre prípad jej nedodržania;

| 64. | vyzýva EÚ, jej členské štáty a medzinárodné finančné inštitúcie, aby podporovali rozvojové krajiny pri konsolidovaní svojich príjmov a aby podporovali budovanie kapacít v oblasti daní; |
| --- | --- |

64.

vyzýva EÚ, jej členské štáty a medzinárodné finančné inštitúcie, aby podporovali rozvojové krajiny pri konsolidovaní svojich príjmov a aby podporovali budovanie kapacít v oblasti daní;

| 65. | konštatuje, že polovica všetkých nezákonných finančných tokov z rozvojových krajín súvisí nesprávnym stanovovaním obchodných cien, a opätovne zdôrazňuje svoju výzvu na prijatie novej záväznej globálnej finančnej dohody, ktorá nadnárodné spoločnosti vrátane ich dcérskych spoločností prinúti, aby automaticky zverejňovali dosiahnuté zisky a zaplatené dane podľa jednotlivých krajín s cieľom zaručiť transparentnosť, pokiaľ ide o hodnoty predaja, ziskov a daní v každej jurisdikcii, v ktorej majú sídlo; |
| --- | --- |

65.

konštatuje, že polovica všetkých nezákonných finančných tokov z rozvojových krajín súvisí nesprávnym stanovovaním obchodných cien, a opätovne zdôrazňuje svoju výzvu na prijatie novej záväznej globálnej finančnej dohody, ktorá nadnárodné spoločnosti vrátane ich dcérskych spoločností prinúti, aby automaticky zverejňovali dosiahnuté zisky a zaplatené dane podľa jednotlivých krajín s cieľom zaručiť transparentnosť, pokiaľ ide o hodnoty predaja, ziskov a daní v každej jurisdikcii, v ktorej majú sídlo;

| 66. | vyzýva Komisiu, aby aktívne podporovala sociálnu a environmentálnu zodpovednosť podnikov s cieľom umožniť efektívnu kontrolu sociálnych a environmentálnych vplyvov, ako aj v oblasti dodržiavania ľudských práv v rámci činností nadnárodných podnikov a ich dcérskych spoločností v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

66.

vyzýva Komisiu, aby aktívne podporovala sociálnu a environmentálnu zodpovednosť podnikov s cieľom umožniť efektívnu kontrolu sociálnych a environmentálnych vplyvov, ako aj v oblasti dodržiavania ľudských práv v rámci činností nadnárodných podnikov a ich dcérskych spoločností v rozvojových krajinách;

| 67. | so znepokojením konštatuje, že ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie rozvojových krajín by mohlo viesť k neprijateľne vysokej úrovni nezamestnanosti a zvýšeniu ekonomickej migrácie; dodáva, že takéto migračné toky by mohli viesť k úniku mozgov z rozvojových krajín a poškodiť ich ďalší hospodársky rast; |
| --- | --- |

67.

so znepokojením konštatuje, že ďalšie zhoršenie hospodárskej situácie rozvojových krajín by mohlo viesť k neprijateľne vysokej úrovni nezamestnanosti a zvýšeniu ekonomickej migrácie; dodáva, že takéto migračné toky by mohli viesť k úniku mozgov z rozvojových krajín a poškodiť ich ďalší hospodársky rast;

| 68. | konštatuje potrebu skutočného zlepšenia bankových systémov v rozvojových krajinách ako konkrétneho opatrenia na poistenie investícií a rozvoja a rastu finančného sektora, odmeňovania migrantov a obchodných a iných príslušných výmen vedúcich k sociálnej súdržnosti a politickej a hospodárskej stabilite; |
| --- | --- |

68.

konštatuje potrebu skutočného zlepšenia bankových systémov v rozvojových krajinách ako konkrétneho opatrenia na poistenie investícií a rozvoja a rastu finančného sektora, odmeňovania migrantov a obchodných a iných príslušných výmen vedúcich k sociálnej súdržnosti a politickej a hospodárskej stabilite;

| 69. | víta iniciatívu na vyhľadávanie ukradnutého majetku (StAR) vedenú Úradom OSN pre drogy a kriminalitu a Svetovou bankou, ktorá má pomôcť rozvojovým krajinám v boji proti korupcii, trestnej činnosti a daňovým únikom, a vyzýva členské štáty, aby ratifikovali Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii; |
| --- | --- |

69.

víta iniciatívu na vyhľadávanie ukradnutého majetku (StAR) vedenú Úradom OSN pre drogy a kriminalitu a Svetovou bankou, ktorá má pomôcť rozvojovým krajinám v boji proti korupcii, trestnej činnosti a daňovým únikom, a vyzýva členské štáty, aby ratifikovali Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii;

| 70. | zdôrazňuje, že je dôležité podporovať rozvojové krajiny pri budovaní účinných kapacít, aby vo vlastnom záujme zvyšovali boj proti korupcii, posilňovali dodržiavanie pravidiel právneho štátu, dobrú správu a transparentnosť verejných financií s cieľom zlepšiť predvídateľnosť rozpočtu, jeho plnenie a kontrolu; zdôrazňuje význam parlamentného dozoru nad verejnými financiami; trvá na potrebe zlepšenia medzinárodných účtovných noriem s cieľom zabrániť vyhýbaniu sa plateniu daní a daňovým únikom vrátane požiadavky, aby nadnárodné spoločnosti vypracúvali finančné správy podľa jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

70.

zdôrazňuje, že je dôležité podporovať rozvojové krajiny pri budovaní účinných kapacít, aby vo vlastnom záujme zvyšovali boj proti korupcii, posilňovali dodržiavanie pravidiel právneho štátu, dobrú správu a transparentnosť verejných financií s cieľom zlepšiť predvídateľnosť rozpočtu, jeho plnenie a kontrolu; zdôrazňuje význam parlamentného dozoru nad verejnými financiami; trvá na potrebe zlepšenia medzinárodných účtovných noriem s cieľom zabrániť vyhýbaniu sa plateniu daní a daňovým únikom vrátane požiadavky, aby nadnárodné spoločnosti vypracúvali finančné správy podľa jednotlivých krajín;

| 71. | víta skutočnosť, že Európska investičná banka uplatňuje svoju aktuálnu politiku voči zámorským (offshore) finančným centrám; žiada EÚ, členské štáty a EIB, aby prevzali vedúcu úlohu v boji proti daňovým rajom tým, že prijmú pravidlá verejného obstarávania a vynakladania verejných prostriedkov, ktoré zakážu všetkým spoločnostiam, bankám či iným inštitúciám zaregistrovaným v daňových rajoch prístup k využívaniu verejných prostriedkov; vyzýva EIB, aby v rámci svojich rozšírených usmernení zvážila, či nie je potrebné, aby spoločnosti a finanční sprostredkovatelia podávali správy o svojich činnostiach v jednotlivých krajinách; |
| --- | --- |

71.

víta skutočnosť, že Európska investičná banka uplatňuje svoju aktuálnu politiku voči zámorským (offshore) finančným centrám; žiada EÚ, členské štáty a EIB, aby prevzali vedúcu úlohu v boji proti daňovým rajom tým, že prijmú pravidlá verejného obstarávania a vynakladania verejných prostriedkov, ktoré zakážu všetkým spoločnostiam, bankám či iným inštitúciám zaregistrovaným v daňových rajoch prístup k využívaniu verejných prostriedkov; vyzýva EIB, aby v rámci svojich rozšírených usmernení zvážila, či nie je potrebné, aby spoločnosti a finanční sprostredkovatelia podávali správy o svojich činnostiach v jednotlivých krajinách;

| 72. | konštatuje, že EIB vyvinula úsilie o zabezpečenie toho, aby neposkytovala svoje záruky a investície prostredníctvom daňových rajov; žiada EIB, aby prijala potrebné dodatočné opatrenia na zabezpečenie toho, že sa tak nestane nepriamo; žiada EIB, aby informovala o vykonávaní svojej politiky v súvislosti so zahraničnými finančnými centrami; žiada EIB, aby bola zvlášť opatrná pri stanovovaní podmienok alebo kritérií podmienenosti, ktoré musia byť v súlade s politickými cieľmi EÚ, ako aj s koncepciou dôstojnej práce podľa MOP, aby sa zabezpečila maximálna účinnosť pomoci, zapojenie miestnych podnikov a podpora boj proti korupcii; zastáva názor, že EIB by mala zamerať svoju personálnu politiku na odbornosť v environmentálnej a rozvojovej oblasti; |
| --- | --- |

72.

konštatuje, že EIB vyvinula úsilie o zabezpečenie toho, aby neposkytovala svoje záruky a investície prostredníctvom daňových rajov; žiada EIB, aby prijala potrebné dodatočné opatrenia na zabezpečenie toho, že sa tak nestane nepriamo; žiada EIB, aby informovala o vykonávaní svojej politiky v súvislosti so zahraničnými finančnými centrami; žiada EIB, aby bola zvlášť opatrná pri stanovovaní podmienok alebo kritérií podmienenosti, ktoré musia byť v súlade s politickými cieľmi EÚ, ako aj s koncepciou dôstojnej práce podľa MOP, aby sa zabezpečila maximálna účinnosť pomoci, zapojenie miestnych podnikov a podpora boj proti korupcii; zastáva názor, že EIB by mala zamerať svoju personálnu politiku na odbornosť v environmentálnej a rozvojovej oblasti;

| 73. | považuje prebiehajúce hodnotenie vonkajšej úverovej činnosti EIB a dohôd o spolupráci v polovici obdobia, ktoré má byť dokončené v roku 2010 a v rámci ktorého Európsky parlament pôsobí ako spoluzákonodarca, za veľkú príležitosť na posilnenie úlohy EIB v rozvojovej spolupráci so základným cieľom dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia do roku 2015; domnieva sa, že by sa tým tiež zabezpečilo popredné miesto projektov zameraných na znižovanie chudoby; |
| --- | --- |

73.

považuje prebiehajúce hodnotenie vonkajšej úverovej činnosti EIB a dohôd o spolupráci v polovici obdobia, ktoré má byť dokončené v roku 2010 a v rámci ktorého Európsky parlament pôsobí ako spoluzákonodarca, za veľkú príležitosť na posilnenie úlohy EIB v rozvojovej spolupráci so základným cieľom dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia do roku 2015; domnieva sa, že by sa tým tiež zabezpečilo popredné miesto projektov zameraných na znižovanie chudoby;

| 74. | odsudzuje tendenčný pokles investícií do poľnohospodárstva rozvojových krajín od osemdesiatych rokov a žiada Komisiu, aby urýchlene stanovila ako prioritu potravinovú bezpečnosť a potravinovú bezpečnosť v rámci rozvojových politík Európskej únie, a aby následne podporila poľnohospodárstvo, najmä potravinárstvo a rozvoj vidieka; |
| --- | --- |

74.

odsudzuje tendenčný pokles investícií do poľnohospodárstva rozvojových krajín od osemdesiatych rokov a žiada Komisiu, aby urýchlene stanovila ako prioritu potravinovú bezpečnosť a potravinovú bezpečnosť v rámci rozvojových politík Európskej únie, a aby následne podporila poľnohospodárstvo, najmä potravinárstvo a rozvoj vidieka;

| 75. | domnieva sa, že jednou z hlavných prekážok hospodárskeho rozvoja v rozvojových krajinách je obmedzený prístup potenciálnych podnikateľov k pôžičkám a mikroúverom; ďalej zdôrazňuje otázku záruk za pôžičky, ktoré vo väčšine prípadov nie sú dostupné; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a Európsku investičnú banku, aby podstatne posilnili programy prístupu k úverom a mikroúverom; |
| --- | --- |

75.

domnieva sa, že jednou z hlavných prekážok hospodárskeho rozvoja v rozvojových krajinách je obmedzený prístup potenciálnych podnikateľov k pôžičkám a mikroúverom; ďalej zdôrazňuje otázku záruk za pôžičky, ktoré vo väčšine prípadov nie sú dostupné; v tejto súvislosti vyzýva Komisiu a Európsku investičnú banku, aby podstatne posilnili programy prístupu k úverom a mikroúverom;

| 76. | žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali opatrenia na uľahčenie prístupu rozvojových krajín k úverom vrátane výraznej kapitalizácie multilaterálnych rozvojových bánk a vypracovali rámec na udeľovanie licencií rôznym poskytovateľom finančných služieb, ktorý by bol v súlade s potrebami miestnych obyvateľov; |
| --- | --- |

76.

žiada Komisiu a členské štáty, aby podporovali opatrenia na uľahčenie prístupu rozvojových krajín k úverom vrátane výraznej kapitalizácie multilaterálnych rozvojových bánk a vypracovali rámec na udeľovanie licencií rôznym poskytovateľom finančných služieb, ktorý by bol v súlade s potrebami miestnych obyvateľov;

| 77. | vyzýva Komisiu, aby pri vypracúvaní návrhu na rozhodnutie o mandáte EIB na poskytovanie zahraničných úverov po preskúmaní v polovici obdobia v plnej miere zohľadnila odporúčania obsiahnuté v tejto správe; |
| --- | --- |

77.

vyzýva Komisiu, aby pri vypracúvaní návrhu na rozhodnutie o mandáte EIB na poskytovanie zahraničných úverov po preskúmaní v polovici obdobia v plnej miere zohľadnila odporúčania obsiahnuté v tejto správe;

| 78. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, členským štátom, organizáciám OSN, MMF a Svetovej banke, guvernérom MMF a Svetovej banky z členských štátov EÚ, ako aj krajinám skupiny G20. |
| --- | --- |

78.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, členským štátom, organizáciám OSN, MMF a Svetovej banke, guvernérom MMF a Svetovej banky z členských štátov EÚ, ako aj krajinám skupiny G20.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

(2)  Závery Rady 9558/07, 15. máj 2007.

(3)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0102.

(4)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0029.

(5)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0028.

(6)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0185.

(7)  Ú. v. EÚ C 290, 29.11.2006, s. 396.

(8)  Vec C-155/07, Európsky parlament / Rada Európskej únie; Ú. v. EÚ C 327, 20.12.2008, s. 2.

(9)  Ú. v. EÚ L 140, 5.6.2009, s. 63.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/44

---

Štvrtok 25. marca 2010Výročná správa ECB za rok 2008

P7_TA(2010)0090

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o výročnej správe ECB za rok 2008 (2009/2090(INI))

2011/C 4 E/07

Európsky parlament,

so zreteľom na výročnú správu Európskej centrálnej banky (ECB) za rok 2008,

so zreteľom na článok 113 Zmluvy o ES,

so zreteľom na článok 15 Protokolu o štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky, ktorý je prílohou zmluvy,

so zreteľom na Lisabonskú zmluvu, ktorou sa mení a dopĺňa Zmluva o Európskej únii a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva,

so zreteľom na svoje uznesenie z 2. apríla 1998 o demokratickej zodpovednosti v tretej etape hospodárskej a menovej únie (1),

so zreteľom na oznámenie Komisie zo 7. októbra 2009 o výročnom vyhlásení o eurozóne za rok 2009 (KOM(2009)0527) a na pracovný dokument útvarov Komisie, ktorý je sprievodným dokumentom k tomuto oznámeniu (SEK(2009)1313/2),

so zreteľom na predbežnú hospodársku prognózu Komisie zo septembra 2009,

so zreteľom na návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o makroprudenciálnom dohľade nad finančným systémom na úrovni Spoločenstva a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká (KOM(2009)0499), ktorý Komisia predložila 23. septembra 2009,

so zreteľom na návrh rozhodnutia Rady, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami týkajúcimi sa fungovania Európskeho výboru pre systémové riziká (KOM(2009)0500), predložený Komisiou 23. septembra 2009,

so zreteľom na článok 48 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0010/2010),

| A. | keďže finančná a hospodárska kríza je najhorším svetovým hospodárskym poklesom od tridsiatych rokov 20. storočia, ktorého rozsah bude mať ešte niekoľko rokov silný vplyv na hospodárske a sociálne štruktúry štátov, |
| --- | --- |

A.

keďže finančná a hospodárska kríza je najhorším svetovým hospodárskym poklesom od tridsiatych rokov 20. storočia, ktorého rozsah bude mať ešte niekoľko rokov silný vplyv na hospodárske a sociálne štruktúry štátov,

| B. | keďže v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy vzrástol reálny HDP v eurozóne v roku 2008 iba o 0,7 % a očakáva sa, že v roku 2009 sa výrazne znížil, |
| --- | --- |

B.

keďže v dôsledku finančnej a hospodárskej krízy vzrástol reálny HDP v eurozóne v roku 2008 iba o 0,7 % a očakáva sa, že v roku 2009 sa výrazne znížil,

| C. | keďže priemerná ročná miera inflácie v roku 2008 bola 3,3 %, pričom najvyššiu úroveň 4,0 % dosiahla v lete 2008, čo je najvyššia zaznamenaná miera od zavedenia eura, a keďže v lete 2009 následne dosiahla záporné hodnoty, |
| --- | --- |

C.

keďže priemerná ročná miera inflácie v roku 2008 bola 3,3 %, pričom najvyššiu úroveň 4,0 % dosiahla v lete 2008, čo je najvyššia zaznamenaná miera od zavedenia eura, a keďže v lete 2009 následne dosiahla záporné hodnoty,

| D. | keďže priemerný deficit verejných financií sa v eurozóne zvýšil z 0,6 % HDP v roku 2007 na 1,9 % v roku 2008 a do polovice októbra 2009 sa v dvadsiatich členských štátoch uplatnil postup pre nadmerný deficit, |
| --- | --- |

D.

keďže priemerný deficit verejných financií sa v eurozóne zvýšil z 0,6 % HDP v roku 2007 na 1,9 % v roku 2008 a do polovice októbra 2009 sa v dvadsiatich členských štátoch uplatnil postup pre nadmerný deficit,

| E. | keďže priemerná miera verejného dlhu v eurozóne vzrástla zo 66,2 % HDP na konci roka 2007 na 69,6 % na konci roka 2008 a keďže sa predpokladá, že táto miera sa v nasledujúcich rokoch ešte zvýši, |
| --- | --- |

E.

keďže priemerná miera verejného dlhu v eurozóne vzrástla zo 66,2 % HDP na konci roka 2007 na 69,6 % na konci roka 2008 a keďže sa predpokladá, že táto miera sa v nasledujúcich rokoch ešte zvýši,

| F. | keďže výmenný kurz eura voči USD v roku 2008 výrazne kolísal, pričom najvyššiu úroveň 1,60 USD dosiahol v júli, v októbri klesol na 1,25 USD a v októbri 2009 zas posilnil na 1,50 USD, |
| --- | --- |

F.

keďže výmenný kurz eura voči USD v roku 2008 výrazne kolísal, pričom najvyššiu úroveň 1,60 USD dosiahol v júli, v októbri klesol na 1,25 USD a v októbri 2009 zas posilnil na 1,50 USD,

| G. | keďže v prvom polroku 2008 udržiavala ECB úrokové sadzby nezmenené, v júli 2008 ich zvýšila o 25 bázických bodov na 4,25 %, v poslednom štvrťroku 2008 ich postupne znižovala na 2,5 % a v roku 2009 až na 1 %, |
| --- | --- |

G.

keďže v prvom polroku 2008 udržiavala ECB úrokové sadzby nezmenené, v júli 2008 ich zvýšila o 25 bázických bodov na 4,25 %, v poslednom štvrťroku 2008 ich postupne znižovala na 2,5 % a v roku 2009 až na 1 %,

| H. | keďže v reakcii na finančnú krízu ECB výrazne zvýšila likvidné prostriedky bankám v eurozóne a prijala niekoľko neštandardných opatrení na zlepšenie narušeného fungovania peňažných trhov, keďže podobné opatrenia na posilnenie likvidity boli poskytnuté len určitému počtu členských štátov, ktoré nie sú členmi eurozóny, |
| --- | --- |

H.

keďže v reakcii na finančnú krízu ECB výrazne zvýšila likvidné prostriedky bankám v eurozóne a prijala niekoľko neštandardných opatrení na zlepšenie narušeného fungovania peňažných trhov, keďže podobné opatrenia na posilnenie likvidity boli poskytnuté len určitému počtu členských štátov, ktoré nie sú členmi eurozóny,

Úvod

| 1. | víta Slovensko v eurozóne a berie na vedomie jeho úspešný vstup; |
| --- | --- |

1.

víta Slovensko v eurozóne a berie na vedomie jeho úspešný vstup;

| 2. | pripomína, že členstvo v Európskej únii je predpokladom prijatia do eurozóny; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že členstvo v Európskej únii je predpokladom prijatia do eurozóny;

| 3. | víta skutočnosť, že Lisabonská zmluva zabezpečí ECB postavenie inštitúcie EÚ; je presvedčený, že to zvýši zodpovednosť Parlamentu ako hlavnej inštitúcie, prostredníctvom ktorej sa ECB zodpovedá európskym občanom; |
| --- | --- |

3.

víta skutočnosť, že Lisabonská zmluva zabezpečí ECB postavenie inštitúcie EÚ; je presvedčený, že to zvýši zodpovednosť Parlamentu ako hlavnej inštitúcie, prostredníctvom ktorej sa ECB zodpovedá európskym občanom;

Reakcia ECB na finančnú krízu

| 4. | konštatuje, že v roku 2008 musela ECB z dôvodu vážnej hospodárskej a finančnej krízy a jej ďalekosiahlych následkov prijať niektoré z najprísnejších rozhodnutí od svojho založenia; |
| --- | --- |

4.

konštatuje, že v roku 2008 musela ECB z dôvodu vážnej hospodárskej a finančnej krízy a jej ďalekosiahlych následkov prijať niektoré z najprísnejších rozhodnutí od svojho založenia;

| 5. | konštatuje, že ECB v hospodárskych prognózach – podobne ako ani MMF a iné medzinárodné inštitúcie – nepredvídala závažnosť poklesu v roku 2008; |
| --- | --- |

5.

konštatuje, že ECB v hospodárskych prognózach – podobne ako ani MMF a iné medzinárodné inštitúcie – nepredvídala závažnosť poklesu v roku 2008;

| 6. | konštatuje, že ECB naďalej reagovala na finančnú krízu tak, že členským štátom pomáhala udržiavať a zvyšovať likvidné prostriedky v úverových inštitúciách; odporúča, aby ECB rozšírila tieto likvidné prostriedky mimo eurozóny s cieľom pomáhať tým členským štátom, ktoré finančná kríza postihla najviac; |
| --- | --- |

6.

konštatuje, že ECB naďalej reagovala na finančnú krízu tak, že členským štátom pomáhala udržiavať a zvyšovať likvidné prostriedky v úverových inštitúciách; odporúča, aby ECB rozšírila tieto likvidné prostriedky mimo eurozóny s cieľom pomáhať tým členským štátom, ktoré finančná kríza postihla najviac;

| 7. | vyjadruje sklamanie nad tým, že niektoré komerčné banky neznížili svojim zákazníkom úrokové sadzby a že tento prístup prevládal najmä vtedy, keď ECB znížila úrokové sadzby na minimum; |
| --- | --- |

7.

vyjadruje sklamanie nad tým, že niektoré komerčné banky neznížili svojim zákazníkom úrokové sadzby a že tento prístup prevládal najmä vtedy, keď ECB znížila úrokové sadzby na minimum;

| 8. | víta skutočnosť, že ECB prijala viaceré mimoriadne opatrenia, presahujúce rámec jej bežného pôsobenia v menovej politike, napríklad zameranie zásobovania likviditou podľa skutočného dopytu alebo poskytovanie likvidných prostriedkov na dlhšie časové obdobia; |
| --- | --- |

8.

víta skutočnosť, že ECB prijala viaceré mimoriadne opatrenia, presahujúce rámec jej bežného pôsobenia v menovej politike, napríklad zameranie zásobovania likviditou podľa skutočného dopytu alebo poskytovanie likvidných prostriedkov na dlhšie časové obdobia;

| 9. | konštatuje, že zníženia úrokových sadzieb ECB neboli také radikálne ako v prípade niektorých iných centrálnych bánk, napr. americkej centrálnej banky (US Federal Reserve) a Bank of England v Spojenom kráľovstve, a ako v tom čase očakávali mnohí ekonomickí pozorovatelia; |
| --- | --- |

9.

konštatuje, že zníženia úrokových sadzieb ECB neboli také radikálne ako v prípade niektorých iných centrálnych bánk, napr. americkej centrálnej banky (US Federal Reserve) a Bank of England v Spojenom kráľovstve, a ako v tom čase očakávali mnohí ekonomickí pozorovatelia;

| 10. | vyjadruje sklamanie nad tým, že mimoriadne likvidné prostriedky, ktoré poskytla ECB, nepriniesli dostatočné zmiernenie úverovej krízy, ktorej čelil priemysel, najmä malé a stredné podniky, ale niektoré banky ich namiesto toho použili na zlepšenie svojich marží a pokrytie strát; |
| --- | --- |

10.

vyjadruje sklamanie nad tým, že mimoriadne likvidné prostriedky, ktoré poskytla ECB, nepriniesli dostatočné zmiernenie úverovej krízy, ktorej čelil priemysel, najmä malé a stredné podniky, ale niektoré banky ich namiesto toho použili na zlepšenie svojich marží a pokrytie strát;

| 11. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že členské štáty sa neriadia názorom ECB o potrebe podriadiť plány pomoci bankám podmienkam stanoveným spoločne na európskej úrovni, ktoré sa týkajú vyplácania dividend a prémií, podpory hospodárskej činnosti, a najmä MSP, ako aj transakcií realizovaných v daňových rajoch; |
| --- | --- |

11.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že členské štáty sa neriadia názorom ECB o potrebe podriadiť plány pomoci bankám podmienkam stanoveným spoločne na európskej úrovni, ktoré sa týkajú vyplácania dividend a prémií, podpory hospodárskej činnosti, a najmä MSP, ako aj transakcií realizovaných v daňových rajoch;

| 12. | súhlasí s ECB, že vzrastajúca zložitosť finančných nástrojov spolu s určitou nedostatočnou transparentnosťou finančných inštitútov, neschopnosťou regulačných orgánov vykonávať dohľad a medzerami v regulácii finančného trhu prispeli k zvýšenému systémovému riziku; dodáva, že tieto javy prispeli aj k zvýšeniu nedôvery verejnosti vo finančné inštitúcie; |
| --- | --- |

12.

súhlasí s ECB, že vzrastajúca zložitosť finančných nástrojov spolu s určitou nedostatočnou transparentnosťou finančných inštitútov, neschopnosťou regulačných orgánov vykonávať dohľad a medzerami v regulácii finančného trhu prispeli k zvýšenému systémovému riziku; dodáva, že tieto javy prispeli aj k zvýšeniu nedôvery verejnosti vo finančné inštitúcie;

| 13. | žiada od ECB zavedenie zúčtovacieho ústavu, najmä swapov na úverové zlyhanie (CDS ) v rámci eurozóny; |
| --- | --- |

13.

žiada od ECB zavedenie zúčtovacieho ústavu, najmä swapov na úverové zlyhanie (CDS ) v rámci eurozóny;

| 14. | upriamuje pozornosť ECB na riziko toho, že môžu byť vyvolané nové špekulatívne bubliny, najmä na komoditnom trhu; vyzýva ju, aby ihneď varovala vlády; |
| --- | --- |

14.

upriamuje pozornosť ECB na riziko toho, že môžu byť vyvolané nové špekulatívne bubliny, najmä na komoditnom trhu; vyzýva ju, aby ihneď varovala vlády;

| 15. | súhlasí s ECB aj v tom, že je potrebné poučiť sa z tejto krízy najmä v tom, že vo finančnom systéme sa musí zlepšiť riadenie rizík a likvidity, ako aj transparentnosť finančných trhov, aby sa podobná kríza nezopakovala; pripomína, že je potrebné riešiť aj globálnu nerovnováhu spojenú s výkyvmi výmenných kurzov medzi eurom a menami tretích krajín, ako je americký dolár a čínsky jüan, aby sa v budúcnosti predišlo finančným krízam; |
| --- | --- |

15.

súhlasí s ECB aj v tom, že je potrebné poučiť sa z tejto krízy najmä v tom, že vo finančnom systéme sa musí zlepšiť riadenie rizík a likvidity, ako aj transparentnosť finančných trhov, aby sa podobná kríza nezopakovala; pripomína, že je potrebné riešiť aj globálnu nerovnováhu spojenú s výkyvmi výmenných kurzov medzi eurom a menami tretích krajín, ako je americký dolár a čínsky jüan, aby sa v budúcnosti predišlo finančným krízam;

| 16. | víta opatrenia, ktoré ECB prijala pri vypracúvaní podrobného návrhu stratégie ukončenia uvoľnenia menovej politiky, ktoré treba v pravý čas uskutočniť; trvá na tom, že v tomto smere je najpodstatnejšie časové rozvrhnutie a koordinácia politík medzi členskými štátmi; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že väčšina týchto opatrení automaticky prestane platiť v prípade nepretržitého zlepšovania hospodárskej situácie; |
| --- | --- |

16.

víta opatrenia, ktoré ECB prijala pri vypracúvaní podrobného návrhu stratégie ukončenia uvoľnenia menovej politiky, ktoré treba v pravý čas uskutočniť; trvá na tom, že v tomto smere je najpodstatnejšie časové rozvrhnutie a koordinácia politík medzi členskými štátmi; v tejto súvislosti víta skutočnosť, že väčšina týchto opatrení automaticky prestane platiť v prípade nepretržitého zlepšovania hospodárskej situácie;

| 17. | odporúča, aby sa každé zvyšovanie úrokových sadzieb uskutočnilo s čo najväčšou opatrnosťou, aby sa neohrozil budúci hospodársky rast; |
| --- | --- |

17.

odporúča, aby sa každé zvyšovanie úrokových sadzieb uskutočnilo s čo najväčšou opatrnosťou, aby sa neohrozil budúci hospodársky rast;

| 18. | domnieva sa, že členské štáty by mali zotrvať vo svojich súčasných fiškálnych stimulačných opatreniach, aby chránili pracovné miesta, podporovali investovanie a stimulovali rast, a že by mali tieto opatrenia zrušiť potom, ako nastane udržateľný návrat k rastu, pričom by vtedy mali zároveň riešiť nadmerné verejné deficity; |
| --- | --- |

18.

domnieva sa, že členské štáty by mali zotrvať vo svojich súčasných fiškálnych stimulačných opatreniach, aby chránili pracovné miesta, podporovali investovanie a stimulovali rast, a že by mali tieto opatrenia zrušiť potom, ako nastane udržateľný návrat k rastu, pričom by vtedy mali zároveň riešiť nadmerné verejné deficity;

Hospodárska a menová stabilita

| 19. | má rovnaké obavy ako ECB, pokiaľ ide o rozdiely medzi hospodárstvami eurozóny a dôsledkami krízy v jednotlivých krajinách, najmä v tých, ktoré sa už predtým vyznačovali štrukturálnou neefektívnosťou, vysokými nákladmi na jednotku pracovnej sily, schodkami v bežných účtoch a zadlženosťou; |
| --- | --- |

19.

má rovnaké obavy ako ECB, pokiaľ ide o rozdiely medzi hospodárstvami eurozóny a dôsledkami krízy v jednotlivých krajinách, najmä v tých, ktoré sa už predtým vyznačovali štrukturálnou neefektívnosťou, vysokými nákladmi na jednotku pracovnej sily, schodkami v bežných účtoch a zadlženosťou;

| 20. | vyzýva všetky členské štáty, ktoré sú v eurozóne, aby vzali na vedomie, že na to, aby existovala skutočná hospodárska a menová únia, členstvo v eurozóne nemožno považovať za ukončenie cieľa, a zdôrazňuje potrebu štrukturálnych reforiem; dodáva, že neuskutočnenie takýchto reforiem by ohrozilo dôveryhodnosť a udržateľnosť Paktu stability a rastu; |
| --- | --- |

20.

vyzýva všetky členské štáty, ktoré sú v eurozóne, aby vzali na vedomie, že na to, aby existovala skutočná hospodárska a menová únia, členstvo v eurozóne nemožno považovať za ukončenie cieľa, a zdôrazňuje potrebu štrukturálnych reforiem; dodáva, že neuskutočnenie takýchto reforiem by ohrozilo dôveryhodnosť a udržateľnosť Paktu stability a rastu;

Riadenie a rozhodovanie

| 21. | zdôrazňuje, že v období vyznačujúcom sa vysokou nestabilitou výmenných kurzov euro posilnilo, najmä voči americkému doláru a čínskemu jüanu, a vyjadruje obavy, že by to mohlo mať nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť eurozóny; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že v období vyznačujúcom sa vysokou nestabilitou výmenných kurzov euro posilnilo, najmä voči americkému doláru a čínskemu jüanu, a vyjadruje obavy, že by to mohlo mať nepriaznivý vplyv na konkurencieschopnosť eurozóny;

| 22. | odporúča, aby ECB zlepšila transparentnosť svojej práce s cieľom zvýšiť jej legitimitu a predvídateľnosť, najmä zverejňovaním zápisníc zo schôdzí rady guvernérov, v súlade s postupmi americkej centrálnej banky (Federal Reserve System), centrálnej banky Spojeného kráľovstva (Bank of Engalnd) a centrálnej banky Japonska (Bank of Japan); zastáva názor, že táto transparentnosť je potrebná aj v oblasti interných modelov používaných na oceňovanie nelikvidného kolaterálu a v oblasti oceňovania špecifických cenných papierov poskytovaných ako kolaterál; |
| --- | --- |

22.

odporúča, aby ECB zlepšila transparentnosť svojej práce s cieľom zvýšiť jej legitimitu a predvídateľnosť, najmä zverejňovaním zápisníc zo schôdzí rady guvernérov, v súlade s postupmi americkej centrálnej banky (Federal Reserve System), centrálnej banky Spojeného kráľovstva (Bank of Engalnd) a centrálnej banky Japonska (Bank of Japan); zastáva názor, že táto transparentnosť je potrebná aj v oblasti interných modelov používaných na oceňovanie nelikvidného kolaterálu a v oblasti oceňovania špecifických cenných papierov poskytovaných ako kolaterál;

| 23. | znovu potvrdzuje, že podporuje dialóg o menových otázkach medzi Parlamentom a ECB raz za štvrťrok; dodáva, že dialóg je dôležitým mechanizmom kontroly činnosti ECB a prispieva k jej zodpovednosti a transparentnosti voči verejnosti; |
| --- | --- |

23.

znovu potvrdzuje, že podporuje dialóg o menových otázkach medzi Parlamentom a ECB raz za štvrťrok; dodáva, že dialóg je dôležitým mechanizmom kontroly činnosti ECB a prispieva k jej zodpovednosti a transparentnosti voči verejnosti;

| 24. | zdôrazňuje nezávislosť ECB, ku ktorej prispieva postup pri menovaní členov jej výkonnej rady; domnieva sa, že táto nezávislosť by sa dala ešte viac posilniť tým, že sa uplatní nové právne postavenie, ktoré ECB nadobúda na základe Lisabonskej zmluvy, ako aj súčasný štatút ECB, s cieľom podrobiť kandidátov, ktorých navrhne Rada, hlasovaniu v Európskom parlamente; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje nezávislosť ECB, ku ktorej prispieva postup pri menovaní členov jej výkonnej rady; domnieva sa, že táto nezávislosť by sa dala ešte viac posilniť tým, že sa uplatní nové právne postavenie, ktoré ECB nadobúda na základe Lisabonskej zmluvy, ako aj súčasný štatút ECB, s cieľom podrobiť kandidátov, ktorých navrhne Rada, hlasovaniu v Európskom parlamente;

| 25. | zaväzuje sa, že zriadi výberovú komisiu zloženú z externých odborníkov, ktorá by umožnila vybrať v roku 2010 niekoľkých kandidátov na posty členov výkonnej rady; upozorňuje, že takto vybrané osoby by sa museli potom podrobiť vypočutiu vo Výbore Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci, čím by sa formalizovala konzultačná úloha Európskeho parlamentu v posudzovaní kandidátov; výsledkom by bolo uznesenie Európskeho parlamentu prijaté na plenárnej schôdzi a postúpené Rade pred tým, ako Rada pošle svoje odporúčanie vládam členských štátov; |
| --- | --- |

25.

zaväzuje sa, že zriadi výberovú komisiu zloženú z externých odborníkov, ktorá by umožnila vybrať v roku 2010 niekoľkých kandidátov na posty členov výkonnej rady; upozorňuje, že takto vybrané osoby by sa museli potom podrobiť vypočutiu vo Výbore Európskeho parlamentu pre hospodárske a menové veci, čím by sa formalizovala konzultačná úloha Európskeho parlamentu v posudzovaní kandidátov; výsledkom by bolo uznesenie Európskeho parlamentu prijaté na plenárnej schôdzi a postúpené Rade pred tým, ako Rada pošle svoje odporúčanie vládam členských štátov;

| 26. | domnieva sa, že kríza ukázala náchylnosť trhov k systémovým rizikám; víta návrh na zriadenie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB ), ktorý bude poskytovať včasné varovanie pred budúcimi rizikami a nevyváženosťou na finančných trhoch; poznamenáva, že ESRB musí okamžite a účinne reagovať na vznikajúce systémové riziko; poznamenáva, že účinné fungovanie ESRB si vyžaduje kvalitatívne definovanie systémového rizika; vyzýva preto ECB, aby stanovila jasné modely a definície a aby všeobecne plne podporovala účinné fungovanie ESRB; dodáva, že žiadna nová úloha zverená ECB v súvislosti s ESRB by nemala v žiadnom ohľade ohroziť nezávislosť ECB; |
| --- | --- |

26.

domnieva sa, že kríza ukázala náchylnosť trhov k systémovým rizikám; víta návrh na zriadenie Európskeho výboru pre systémové riziká (ESRB ), ktorý bude poskytovať včasné varovanie pred budúcimi rizikami a nevyváženosťou na finančných trhoch; poznamenáva, že ESRB musí okamžite a účinne reagovať na vznikajúce systémové riziko; poznamenáva, že účinné fungovanie ESRB si vyžaduje kvalitatívne definovanie systémového rizika; vyzýva preto ECB, aby stanovila jasné modely a definície a aby všeobecne plne podporovala účinné fungovanie ESRB; dodáva, že žiadna nová úloha zverená ECB v súvislosti s ESRB by nemala v žiadnom ohľade ohroziť nezávislosť ECB;

| 27. | berie na vedomie úlohu, ktorú plní Euroskupina pri rozvoji užšej koordinácie hospodárskych politík v rámci eurozóny; preto víta skutočnosť, že na základe Lisabonskej zmluvy nadobúda Euroskupina právnu subjektivitu; ďalej odporúča, aby sa ECB naďalej plne zúčastňovala na neformálnych stretnutiach členov Euroskupiny; |
| --- | --- |

27.

berie na vedomie úlohu, ktorú plní Euroskupina pri rozvoji užšej koordinácie hospodárskych politík v rámci eurozóny; preto víta skutočnosť, že na základe Lisabonskej zmluvy nadobúda Euroskupina právnu subjektivitu; ďalej odporúča, aby sa ECB naďalej plne zúčastňovala na neformálnych stretnutiach členov Euroskupiny;

Vonkajší rozmer eura

| 28. | víta skutočnosť, že euro prispelo k zvýšeniu cezhraničného poskytovania finančných služieb v eurozóne a prispelo tak k vysoko integrovanému peňažnému trhu; |
| --- | --- |

28.

víta skutočnosť, že euro prispelo k zvýšeniu cezhraničného poskytovania finančných služieb v eurozóne a prispelo tak k vysoko integrovanému peňažnému trhu;

| 29. | konštatuje, že postavenie eura ako medzinárodnej meny ďalej rastie; na konci roka 2008 svetové menové rezervy v eurách dosiahli 26,5 %; |
| --- | --- |

29.

konštatuje, že postavenie eura ako medzinárodnej meny ďalej rastie; na konci roka 2008 svetové menové rezervy v eurách dosiahli 26,5 %;

| 30. | je presvedčený, že rastúce medzinárodné postavenie eura bude znamenať výhody i zodpovednosť na svetovej scéne; je presvedčený, že tento fakt bude ďalej motivovať členské štáty, ktoré do eurozóny nepatria, ako aj tretie krajiny v tom, aby sa snažili stať sa jej členmi; |
| --- | --- |

30.

je presvedčený, že rastúce medzinárodné postavenie eura bude znamenať výhody i zodpovednosť na svetovej scéne; je presvedčený, že tento fakt bude ďalej motivovať členské štáty, ktoré do eurozóny nepatria, ako aj tretie krajiny v tom, aby sa snažili stať sa jej členmi;

| 31. | domnieva sa, že Parlament by mal spolu s ECB a ostatnými inštitúciami EÚ pracovať na ďalšom posilňovaní úlohy eurozóny na svetovej menovej a finančnej scéne; |
| --- | --- |

31.

domnieva sa, že Parlament by mal spolu s ECB a ostatnými inštitúciami EÚ pracovať na ďalšom posilňovaní úlohy eurozóny na svetovej menovej a finančnej scéne;

| 32. | domnieva sa, že proces, vďaka ktorému bolo možné prijať euro, by mal inšpirovať Európsku úniu pri jej vyjadreniach k budúcnosti medzinárodného menového systému; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa, že proces, vďaka ktorému bolo možné prijať euro, by mal inšpirovať Európsku úniu pri jej vyjadreniach k budúcnosti medzinárodného menového systému;

| 33. | domnieva sa, že ECB, národné centrálne banky a rada guvernérov musia uznať a dodržiavať svoj záväzok k sociálnej zodpovednosti voči svojim zamestnancom a spoločnosti a čo najviac zohľadniť memorandum o sociálnych aspektoch, ktoré vypracoval stály výbor odborových združení európskych centrálnych bánk; |
| --- | --- |

33.

domnieva sa, že ECB, národné centrálne banky a rada guvernérov musia uznať a dodržiavať svoj záväzok k sociálnej zodpovednosti voči svojim zamestnancom a spoločnosti a čo najviac zohľadniť memorandum o sociálnych aspektoch, ktoré vypracoval stály výbor odborových združení európskych centrálnych bánk;

*

* *

| 34. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Euroskupine a Európskej centrálnej banke. |
| --- | --- |

34.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Rade, Komisii, Euroskupine a Európskej centrálnej banke.

---

(1)  Ú. v. ES C 138, 4.5.1998, s. 177.

---

ODPORÚČANIA

Európsky parlament

Štvrtok 25. marca 2010

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/49

---

Štvrtok 25. marca 2010Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN

P7_TA(2010)0084

Odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 25. marca 2010 k 65. zasadnutiu Valného zhromaždenia OSN (2010/2020(INI))

2011/C 4 E/08

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh odporúčania Rade o prioritách Európskej únie pre 65. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN, ktorý predložil Alexander Graf Lambsdorff v mene skupiny ALDE (B7-0243/2009),

so zreteľom na odporúčanie Európskeho parlamentu Rade z 24. marca 2009 o prioritách Európskej únie pre 64. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN (1),

so zreteľom na priority EÚ pre 64. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN, ktoré Rada prijala 9. júna 2009 (10809/09),

so zreteľom na 64. zasadnutie Valného zhromaždenia OSN a najmä na rezolúcie OSN Ku globálnym partnerstvám (2), Ženy a rozvoj (3), Medzinárodná stratégia na zmiernenie následkov katastrof (4) , Súlad s prírodou (5), Situácia v oblasti ľudských práv v Iránskej islamskej republike (6), Podpora spravodlivého geografického zastúpenia v zmluvných orgánoch monitorujúcich dodržiavanie ľudských práv (7), Zlepšenie medzinárodnej spolupráce v oblasti ľudských práv (8), Globalizácia a jej vplyv na plné využívanie všetkých ľudských práv (9), Posilnenie činnosti OSN v oblasti ľudských práv pomocou podpory medzinárodnej spolupráce a významu nevoliteľnosti, nestrannosti a objektivity (10), Podpora demokratického a spravodlivého medzinárodného poriadku (11), Práva dieťaťa (12), Dievčatá (13), Správa Rady pre ľudské práva (14), Ochrana svetovej klímy pre súčasné a budúce generácie ľudstva (15), Zmluva o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (16), K svetu bez jadrových zbraní: urýchlenie plnenia záväzkov týkajúcich sa jadrového odzbrojenia (17), Jadrové odzbrojenie (18), Podpora multilateralizmu v oblasti odzbrojenia a nešírenia zbraní (19),

so zreteľom na rozvojové ciele tisícročia Organizácie Spojených národov a záväzky pomoci členských štátov EÚ pri odstraňovaní hladu a chudoby,

so zreteľom na nadchádzajúcu Konferenciu zmluvných strán o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) v roku 2010, hodnotenia rozvojových cieľov tisícročia (RCT) a hodnotenia činnosti Rady OSN pre ľudské práva a Mierovej komisie (PBC),

so zreteľom na Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC) a Kjótsky protokol k tomuto dohovoru,

so zreteľom na svoje uznesenie zo 16. decembra 2009 o perspektívach rozvojového programu z Dauhy (DDA) po siedmej ministerskej konferencii WTO (20),

so zreteľom na svoje uznesenie z 25. novembra 2009 o stratégii EÚ na kodanskú konferenciu o zmene klímy (COP 15) (21),

so zreteľom na svoje uznesenie z 22. októbra 2009 o budovaní demokracie vo vonkajších vzťahoch EÚ (22),

so zreteľom na svoje uznesenie z 8. októbra 2009 o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy pre rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu (23),

so zreteľom na svoje uznesenie zo 7. mája 2009 o uplatňovaní rodového hľadiska vo vonkajších vzťahoch EÚ a pri budovaní mieru/obnove krajín (24),

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. apríla 2009 o nešírení jadrových zbraní a o budúcnosti Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) (25),

so zreteľom na svoje vyhlásenie z 22. apríla 2009 o kampani Povedz NIE násiliu voči ženám (26),

so zreteľom na svoje uznesenie z 24. marca 2009 o zmluvách súvisiacich s rozvojovými cieľmi tisícročia (27),

so zreteľom na svoje uznesenie z 9. júna 2005 o reforme OSN (28),

so zreteľom na článok 121 ods.3 a článok 97 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre zahraničné veci a stanovisko Výboru pre rozvoj (A7-0049/2010),

| A. | keďže systém OSN, legitimita ktorého vychádza z jeho celosvetového členstva, naďalej zohráva ústrednú úlohu pri vytváraní a posilňovaní rozhodovania na celosvetovej úrovni a pri riešení globálnych výziev prostredníctvom účinného multilateralizmu založeného na medzinárodnom práve, zásadách zakotvených v Charte OSN ako i spoločnom záväzku plniť ciele prijaté na svetovom samite OSN v roku 2005, |
| --- | --- |

A.

keďže systém OSN, legitimita ktorého vychádza z jeho celosvetového členstva, naďalej zohráva ústrednú úlohu pri vytváraní a posilňovaní rozhodovania na celosvetovej úrovni a pri riešení globálnych výziev prostredníctvom účinného multilateralizmu založeného na medzinárodnom práve, zásadách zakotvených v Charte OSN ako i spoločnom záväzku plniť ciele prijaté na svetovom samite OSN v roku 2005,

| B. | keďže Európska únia je zaviazaná k mnohostrannej spolupráci a posilňovaniu systému OSN; keďže preto by EÚ mala byť hnacou silou v rámci snahy o reformu tejto organizácie a mala by aj naďalej pevne podporovať jej významnú úlohu v medzinárodnom systéme, |
| --- | --- |

B.

keďže Európska únia je zaviazaná k mnohostrannej spolupráci a posilňovaniu systému OSN; keďže preto by EÚ mala byť hnacou silou v rámci snahy o reformu tejto organizácie a mala by aj naďalej pevne podporovať jej významnú úlohu v medzinárodnom systéme,

| C. | keďže súčasná štruktúra Bezpečnostnej rady OSN neodráža realitu a potreby 21. storočia; keďže generálny tajomník OSN považuje reformu Bezpečnostnej rady za súčasť prebiehajúcich snáh o zvýšenie reprezentatívnosti a efektivity tohto orgánu, |
| --- | --- |

C.

keďže súčasná štruktúra Bezpečnostnej rady OSN neodráža realitu a potreby 21. storočia; keďže generálny tajomník OSN považuje reformu Bezpečnostnej rady za súčasť prebiehajúcich snáh o zvýšenie reprezentatívnosti a efektivity tohto orgánu,

| D. | keďže EÚ a jej členské štáty sú najväčšími prispievateľmi do systému OSN, keďže zabezpečujú približne 40 percent odhadovaného rozpočtu OSN, vyše 40 percent nákladov na udržanie mieru a 12 percent vojenských jednotiek, ako aj vyše polovicu základného financovania fondov a programov OSN, |
| --- | --- |

D.

keďže EÚ a jej členské štáty sú najväčšími prispievateľmi do systému OSN, keďže zabezpečujú približne 40 percent odhadovaného rozpočtu OSN, vyše 40 percent nákladov na udržanie mieru a 12 percent vojenských jednotiek, ako aj vyše polovicu základného financovania fondov a programov OSN,

| E. | keďže v súlade s Lisabonskou zmluvou bude Európsku úniu vo vonkajších vzťahoch a na medzinárodných fórach odteraz zastupovať jediný subjekt, a to podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (podpredsedníčka /vysoká predstaviteľka), ktorej bude nápomocná nová diplomatická služba EÚ; keďže Lisabonská zmluva priniesla zmeny, aj pokiaľ ide o výhradné práva v oblasti vonkajších politík Únie, ako je napríklad väčšia integrácia rôznych zložiek vonkajšej činnosti Únie, predovšetkým rozvojovej politiky, |
| --- | --- |

E.

keďže v súlade s Lisabonskou zmluvou bude Európsku úniu vo vonkajších vzťahoch a na medzinárodných fórach odteraz zastupovať jediný subjekt, a to podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (podpredsedníčka /vysoká predstaviteľka), ktorej bude nápomocná nová diplomatická služba EÚ; keďže Lisabonská zmluva priniesla zmeny, aj pokiaľ ide o výhradné práva v oblasti vonkajších politík Únie, ako je napríklad väčšia integrácia rôznych zložiek vonkajšej činnosti Únie, predovšetkým rozvojovej politiky,

| F. | keďže EÚ bude musieť nahradiť ES v úlohe pozorovateľa vo Valnom zhromaždení OSN (VZ OSN) a v iných orgánoch OSN ako zmluvná strana niekoľkých dohovorov OSN, a v niektorých výnimočných prípadoch, ako je napr. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), aj ako člen, |
| --- | --- |

F.

keďže EÚ bude musieť nahradiť ES v úlohe pozorovateľa vo Valnom zhromaždení OSN (VZ OSN) a v iných orgánoch OSN ako zmluvná strana niekoľkých dohovorov OSN, a v niektorých výnimočných prípadoch, ako je napr. Organizácia OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO), aj ako člen,

| G. | keďže členské štáty EÚ nedávno rozdelila otázka, či sa zúčastniť Durbanskej konferencie o preskúmaní týkajúcej sa rasizmu; keďže v rámci Rady OSN pre ľudské práva sa objavili rozdiely pri hodnotení správania Číny v oblasti ľudských práv zo strany EÚ a pri hlasovaní o Goldstonovej správe; keďže toto všetko znižuje vplyv EÚ a jej schopnosť presadzovať svoje hodnoty v rámci OSN, |
| --- | --- |

G.

keďže členské štáty EÚ nedávno rozdelila otázka, či sa zúčastniť Durbanskej konferencie o preskúmaní týkajúcej sa rasizmu; keďže v rámci Rady OSN pre ľudské práva sa objavili rozdiely pri hodnotení správania Číny v oblasti ľudských práv zo strany EÚ a pri hlasovaní o Goldstonovej správe; keďže toto všetko znižuje vplyv EÚ a jej schopnosť presadzovať svoje hodnoty v rámci OSN,

| H. | keďže rastúce a nekontrolované šírenie jadrových zbraní predstavuje čoraz väčšiu hrozbu pre slobodný svet; keďže posilnenie všetkých troch pilierov Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), konkrétne nešírenie jadrových zbraní, odzbrojenie a spolupráca na civilnom využití jadrovej energie, bude ústrednou témou nadchádzajúcej Konferencie o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), |
| --- | --- |

H.

keďže rastúce a nekontrolované šírenie jadrových zbraní predstavuje čoraz väčšiu hrozbu pre slobodný svet; keďže posilnenie všetkých troch pilierov Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT), konkrétne nešírenie jadrových zbraní, odzbrojenie a spolupráca na civilnom využití jadrovej energie, bude ústrednou témou nadchádzajúcej Konferencie o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT),

| I. | keďže Európska únia v roku 2000 podporila vyhlásenie tisícročia o rozvoji a zaviazala sa tak dosiahnuť do roku 2015 zníženie extrémnej chudoby vo svete o polovicu, usilujúc o dosiahnutie pokroku v ôsmich rozvojových cieľoch tisícročia (RCT), |
| --- | --- |

I.

keďže Európska únia v roku 2000 podporila vyhlásenie tisícročia o rozvoji a zaviazala sa tak dosiahnuť do roku 2015 zníženie extrémnej chudoby vo svete o polovicu, usilujúc o dosiahnutie pokroku v ôsmich rozvojových cieľoch tisícročia (RCT),

| J. | keďže inštitucionálne zmeny v rodovej štruktúre systému OSN musia dať nový podnet na dosiahnutie globálneho a koherentného prístupu k presadzovaniu rovnosti pohlaví a posilnenia postavenia žien, |
| --- | --- |

J.

keďže inštitucionálne zmeny v rodovej štruktúre systému OSN musia dať nový podnet na dosiahnutie globálneho a koherentného prístupu k presadzovaniu rovnosti pohlaví a posilnenia postavenia žien,

| K. | keďže rokovania o komplexnej a právne záväznej medzinárodnej dohode o zmene klímy po roku 2012 by mali viesť k jej uzavretiu v Mexico City v decembri 2010; keďže zmena klímy môže vyostrovať potenciál konfliktov týkajúcich sa prírodných zdrojov, |
| --- | --- |

K.

keďže rokovania o komplexnej a právne záväznej medzinárodnej dohode o zmene klímy po roku 2012 by mali viesť k jej uzavretiu v Mexico City v decembri 2010; keďže zmena klímy môže vyostrovať potenciál konfliktov týkajúcich sa prírodných zdrojov,

1.   predkladá Rade tieto odporúčania:

Európska únia v Organizácii Spojených národov

| a) | prostredníctvom aktívneho dialógu s kľúčovými partnermi posilniť účinný multilaterizmus s cieľom vybudovať silnejšiu OSN; podporovať v rámci OSN spoločný, koherentný a dôsledný prístup EÚ, ktorý očakávajú tretie strany, |
| --- | --- |

a)

prostredníctvom aktívneho dialógu s kľúčovými partnermi posilniť účinný multilaterizmus s cieľom vybudovať silnejšiu OSN; podporovať v rámci OSN spoločný, koherentný a dôsledný prístup EÚ, ktorý očakávajú tretie strany,

| b) | snažiť sa profilovať v systéme Organizácie Spojených národov ako zmierovateľ medzi rozličnými členskými zoskupeniami s cieľom podporovať vzájomné porozumenie a väčšiu súdržnosť v rámci troch pilierov OSN (mier a bezpečnosť, rozvoj a ľudské práva); aktívne podporovať a systematicky sa zaoberať dôležitosťou účinného multilateralizmu v jeho dvojstranných dialógoch, |
| --- | --- |

b)

snažiť sa profilovať v systéme Organizácie Spojených národov ako zmierovateľ medzi rozličnými členskými zoskupeniami s cieľom podporovať vzájomné porozumenie a väčšiu súdržnosť v rámci troch pilierov OSN (mier a bezpečnosť, rozvoj a ľudské práva); aktívne podporovať a systematicky sa zaoberať dôležitosťou účinného multilateralizmu v jeho dvojstranných dialógoch,

| c) | presadzovať riešenia, vďaka ktorým bude posilnená vonkajšia úloha EÚ a jej zvýšená zodpovednosť bude viditeľnejšia pre členské krajiny OSN, najmä pokiaľ ide o primeraný rečnícky čas a právo podávať návrhy na Valnom zhromaždení OSN; komplexne využívať všetky nástroje európskej vonkajšej činnosti na vykonávanie účinných a koherentných činností EÚ v OSN a zabezpečiť, aby delegácia EÚ do Organizácie Spojených národov v New Yorku bola náležite vybavená, najmä pokiaľ ide o personál, a mohla tak zodpovedajúco vykonávať svoju posilnenú úlohu, |
| --- | --- |

c)

presadzovať riešenia, vďaka ktorým bude posilnená vonkajšia úloha EÚ a jej zvýšená zodpovednosť bude viditeľnejšia pre členské krajiny OSN, najmä pokiaľ ide o primeraný rečnícky čas a právo podávať návrhy na Valnom zhromaždení OSN; komplexne využívať všetky nástroje európskej vonkajšej činnosti na vykonávanie účinných a koherentných činností EÚ v OSN a zabezpečiť, aby delegácia EÚ do Organizácie Spojených národov v New Yorku bola náležite vybavená, najmä pokiaľ ide o personál, a mohla tak zodpovedajúco vykonávať svoju posilnenú úlohu,

| d) | zabezpečiť, aby sa EÚ vyjadrovala jednotne a aby jej stanovisko tak bolo vypočuté, a súčasne sa poučiť z konferencie o zmene klímy, ktorá sa konala v Kodani v decembri 2009, |
| --- | --- |

d)

zabezpečiť, aby sa EÚ vyjadrovala jednotne a aby jej stanovisko tak bolo vypočuté, a súčasne sa poučiť z konferencie o zmene klímy, ktorá sa konala v Kodani v decembri 2009,

| e) | zabezpečiť, aby boli hodnoty a záujmy Európskej únie zastúpené v systéme OSN účinným a koherentným spôsobom; v tejto súvislosti sa usilovať zabezpečiť, aby vymenovania členských štátov EÚ na významné posty OSN, na ktorých sa členské štáty EÚ dohodli, získali plnú podporu Európskej únie; profilovať sa ako súdržná sila, ktorá je schopná zaujať postoj, najmä v prípade významných hlasovaní, s cieľom dospieť k jednotným stanoviskám, |
| --- | --- |

e)

zabezpečiť, aby boli hodnoty a záujmy Európskej únie zastúpené v systéme OSN účinným a koherentným spôsobom; v tejto súvislosti sa usilovať zabezpečiť, aby vymenovania členských štátov EÚ na významné posty OSN, na ktorých sa členské štáty EÚ dohodli, získali plnú podporu Európskej únie; profilovať sa ako súdržná sila, ktorá je schopná zaujať postoj, najmä v prípade významných hlasovaní, s cieľom dospieť k jednotným stanoviskám,

| f) | snažiť sa o vecnejšiu spoluprácu a dialóg s novou vládou USA a s novými svetovými a regionálnymi hráčmi, ako sú Čína, India a Brazília, s cieľom nájsť v mnohostrannom rámci spoločný program a spoločné riešenia svetových problémov, |
| --- | --- |

f)

snažiť sa o vecnejšiu spoluprácu a dialóg s novou vládou USA a s novými svetovými a regionálnymi hráčmi, ako sú Čína, India a Brazília, s cieľom nájsť v mnohostrannom rámci spoločný program a spoločné riešenia svetových problémov,

| g) | vzhľadom na nový potenciál EÚ, pokiaľ ide o vnútornú koordináciu a vonkajšie zastúpenie, zlepšiť dlhodobé plánovanie Európskej únie, najmä v súvislosti s nadchádzajúcimi významnými podujatiami, ktoré organizuje OSN, akými sú hodnotenie rozvojových cieľov tisícročia a Konferencia o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) v roku 2010, ako i hodnotenia činnosti Rady OSN pre ľudské práva a Mierovej komisie (PBC) v roku 2011, |
| --- | --- |

g)

vzhľadom na nový potenciál EÚ, pokiaľ ide o vnútornú koordináciu a vonkajšie zastúpenie, zlepšiť dlhodobé plánovanie Európskej únie, najmä v súvislosti s nadchádzajúcimi významnými podujatiami, ktoré organizuje OSN, akými sú hodnotenie rozvojových cieľov tisícročia a Konferencia o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) v roku 2010, ako i hodnotenia činnosti Rady OSN pre ľudské práva a Mierovej komisie (PBC) v roku 2011,

Globálne riadenie a reforma OSN

| h) | ujať sa vedenia súčasnej diskusie o globálnom riadení a zabezpečiť, aby medzi prácou skupiny G20 a OSN ako legitímnym orgánom pre činnosť na celosvetovej úrovni existovalo jasné prepojenie, |
| --- | --- |

h)

ujať sa vedenia súčasnej diskusie o globálnom riadení a zabezpečiť, aby medzi prácou skupiny G20 a OSN ako legitímnym orgánom pre činnosť na celosvetovej úrovni existovalo jasné prepojenie,

| i) | prijať konkrétne opatrenia a nové iniciatívy na podporu procesu reformy systému OSN, ktoré by zdôraznili potrebu komplexnej reformy Bezpečnostnej rady vo všetkých jej aspektoch, |
| --- | --- |

i)

prijať konkrétne opatrenia a nové iniciatívy na podporu procesu reformy systému OSN, ktoré by zdôraznili potrebu komplexnej reformy Bezpečnostnej rady vo všetkých jej aspektoch,

| j) | vyzvať podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku, aby v súvislosti s reformou Bezpečnostnej rady OSN sa usilovala o dosiahnutie jednotnejšieho stanoviska členských štátov EÚ a aby toto stanovisko predložila v OSN; zdôrazniť, že získanie kresla pre EÚ v rozšírenej Bezpečnostnej rade zostáva dlhodobým cieľom Európskej únie, |
| --- | --- |

j)

vyzvať podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku, aby v súvislosti s reformou Bezpečnostnej rady OSN sa usilovala o dosiahnutie jednotnejšieho stanoviska členských štátov EÚ a aby toto stanovisko predložila v OSN; zdôrazniť, že získanie kresla pre EÚ v rozšírenej Bezpečnostnej rade zostáva dlhodobým cieľom Európskej únie,

| k) | podporovať intenzívnejšie zapojenie národných a nadnárodných parlamentov do činností OSN s cieľom posilniť demokratický charakter OSN, jej programov a agentúr, a podporovať iniciatívy občianskej spoločnosti a parlamentov, ktoré smerujú k tomuto cieľu, |
| --- | --- |

k)

podporovať intenzívnejšie zapojenie národných a nadnárodných parlamentov do činností OSN s cieľom posilniť demokratický charakter OSN, jej programov a agentúr, a podporovať iniciatívy občianskej spoločnosti a parlamentov, ktoré smerujú k tomuto cieľu,

| l) | postupom dohodnutým spoločne s kľúčovými partnermi zvýšiť úsilie o posilnenie Valného zhromaždenia OSN, a to pretváraním návrhov pracovných skupín ad hoc a odporúčaní predstaviteľov OSN, akým je predseda 64. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, do konkrétnych krokov, s cieľom posilniť úlohu zhromaždenia, jeho autoritu, výkonnosť a účinnosť, ako i zvýšiť transparentnosť jeho práce, |
| --- | --- |

l)

postupom dohodnutým spoločne s kľúčovými partnermi zvýšiť úsilie o posilnenie Valného zhromaždenia OSN, a to pretváraním návrhov pracovných skupín ad hoc a odporúčaní predstaviteľov OSN, akým je predseda 64. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, do konkrétnych krokov, s cieľom posilniť úlohu zhromaždenia, jeho autoritu, výkonnosť a účinnosť, ako i zvýšiť transparentnosť jeho práce,

| m) | prispieť k uskutočneniu novej rodovej štruktúry a príslušných inštitucionálnych zmien s cieľom čím skôr vytvoriť jednotnejší kombinovaný subjekt, ktorý bude podporovať rodovú rovnosť a ochranu a posilňovanie postavenia žien, a to i v situáciách konfliktov a v pokrízových situáciách, |
| --- | --- |

m)

prispieť k uskutočneniu novej rodovej štruktúry a príslušných inštitucionálnych zmien s cieľom čím skôr vytvoriť jednotnejší kombinovaný subjekt, ktorý bude podporovať rodovú rovnosť a ochranu a posilňovanie postavenia žien, a to i v situáciách konfliktov a v pokrízových situáciách,

Mier a bezpečnosť

| n) | plne podporovať úsilie generálneho tajomníka OSN o lepšie vymedzenie pojmu zásada zodpovednosti za ochranu (R2P), zdôrazniť jej význam pri predchádzaní konfliktom a presadzovať jej uplatňovanie, |
| --- | --- |

n)

plne podporovať úsilie generálneho tajomníka OSN o lepšie vymedzenie pojmu zásada zodpovednosti za ochranu (R2P), zdôrazniť jej význam pri predchádzaní konfliktom a presadzovať jej uplatňovanie,

| o) | podporovať iniciatívu členských štátov EÚ smerujúcu k prijatiu rezolúcie OSN o chemických zbraniach uložených v moriach a o hrozbe, ktorú predstavujú pre ekológiu, zdravie, bezpečnosť a hospodárstvo, ako aj o potrebe posilnenia medzinárodnej a regionálnej spolupráce v tejto otázke a dobrovoľnej výmeny informácií, skúseností a technológií, |
| --- | --- |

o)

podporovať iniciatívu členských štátov EÚ smerujúcu k prijatiu rezolúcie OSN o chemických zbraniach uložených v moriach a o hrozbe, ktorú predstavujú pre ekológiu, zdravie, bezpečnosť a hospodárstvo, ako aj o potrebe posilnenia medzinárodnej a regionálnej spolupráce v tejto otázke a dobrovoľnej výmeny informácií, skúseností a technológií,

Krízové riadenie, udržiavanie a budovanie mieru

| p) | prispieť k posilneniu kapacít OSN na udržanie mieru s cieľom znížiť riziko preťaženia a podporovať začlenenie koncepcie upevňovania mieru do činnosti zameranej na nastolenie mieru; zohrávať vedúcu úlohu pri hľadaní nového rozšírenia možností OSN na udržanie mieru, a to zdôraznením civilno-vojenskej súčinnosti a zlepšením koordinácie medzi rôznymi regionálnymi partnermi, najmä medzi EÚ a Africkou úniou, |
| --- | --- |

p)

prispieť k posilneniu kapacít OSN na udržanie mieru s cieľom znížiť riziko preťaženia a podporovať začlenenie koncepcie upevňovania mieru do činnosti zameranej na nastolenie mieru; zohrávať vedúcu úlohu pri hľadaní nového rozšírenia možností OSN na udržanie mieru, a to zdôraznením civilno-vojenskej súčinnosti a zlepšením koordinácie medzi rôznymi regionálnymi partnermi, najmä medzi EÚ a Africkou úniou,

| q) | v rámci partnerstva medzi EÚ a OSN zlepšiť spoločné vysielanie vojakov na mierové misie s mandátom OSN; podporiť príslušné orgány OSN s cieľom ďalej posilniť medzinárodné a regionálne partnerstvá zamerané na nastolenie mieru a najmä s cieľom zabezpečiť čo najúčinnejšie využívanie obmedzených zdrojov, |
| --- | --- |

q)

v rámci partnerstva medzi EÚ a OSN zlepšiť spoločné vysielanie vojakov na mierové misie s mandátom OSN; podporiť príslušné orgány OSN s cieľom ďalej posilniť medzinárodné a regionálne partnerstvá zamerané na nastolenie mieru a najmä s cieľom zabezpečiť čo najúčinnejšie využívanie obmedzených zdrojov,

| r) | usilovať o jednotnú pozíciu a činnosť EÚ so zreteľom na hodnotenie činnosti Mierovej komisie (PBC) v roku 2011; podporovať úsilie zamerané na rozšírenie úlohy PBC pri uľahčovaní a zabezpečovaní udržateľného charakteru mierových dohôd a na posilnenie jej poradnej úlohy vo vzťahu k Bezpečnostnej rade, |
| --- | --- |

r)

usilovať o jednotnú pozíciu a činnosť EÚ so zreteľom na hodnotenie činnosti Mierovej komisie (PBC) v roku 2011; podporovať úsilie zamerané na rozšírenie úlohy PBC pri uľahčovaní a zabezpečovaní udržateľného charakteru mierových dohôd a na posilnenie jej poradnej úlohy vo vzťahu k Bezpečnostnej rade,

| s) | pokračovať v rozvíjaní spolupráce medzi EÚ a OSN v oblasti pokrízovej obnovy a zameriavať sa na komplexné prístupy na udržanie mieru, prevenciu konfliktov a riešenie širokého spektra politických, hospodárskych, sociálnych a environmentálnych podmienok, ktoré prispievajú k vystupňovaniu konfliktov v spoločnostiach, |
| --- | --- |

s)

pokračovať v rozvíjaní spolupráce medzi EÚ a OSN v oblasti pokrízovej obnovy a zameriavať sa na komplexné prístupy na udržanie mieru, prevenciu konfliktov a riešenie širokého spektra politických, hospodárskych, sociálnych a environmentálnych podmienok, ktoré prispievajú k vystupňovaniu konfliktov v spoločnostiach,

Jadrové odzbrojenie a nešírenie jadrových zbraní, konvenčné odzbrojenie a kontrola zbraní, boj proti terorizmu

| t) | pracovať koherentne, dôsledne a účinne s členskými štátmi EÚ v záujme dosiahnutia úspešných výsledkov na Konferencii o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2010; v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1887 sa zaviazať k cieľu úplného jadrového odzbrojenia, a potvrdiť tak cieľ dosiahnuť svet bez jadrových zbraní po tom, ako budú splnené podmienky, a odzbrojenie pod prísnou a účinnou medzinárodnou kontrolou; prehĺbiť dialóg so všetkými jadrovými mocnosťami s cieľom sledovať spoločný program a konkrétny časový plán zameraný na postupné zníženie a nakoniec odstránenie zásob jadrových hlavíc a zároveň zlepšovať prostriedky overovania; naliehavo žiadať ratifikáciu a nadobudnutie platnosti Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT), |
| --- | --- |

t)

pracovať koherentne, dôsledne a účinne s členskými štátmi EÚ v záujme dosiahnutia úspešných výsledkov na Konferencii o preskúmaní Zmluvy o nešírení jadrových zbraní v roku 2010; v súlade s rezolúciou Bezpečnostnej rady OSN č. 1887 sa zaviazať k cieľu úplného jadrového odzbrojenia, a potvrdiť tak cieľ dosiahnuť svet bez jadrových zbraní po tom, ako budú splnené podmienky, a odzbrojenie pod prísnou a účinnou medzinárodnou kontrolou; prehĺbiť dialóg so všetkými jadrovými mocnosťami s cieľom sledovať spoločný program a konkrétny časový plán zameraný na postupné zníženie a nakoniec odstránenie zásob jadrových hlavíc a zároveň zlepšovať prostriedky overovania; naliehavo žiadať ratifikáciu a nadobudnutie platnosti Zmluvy o všeobecnom zákaze jadrových skúšok (CTBT),

| u) | podporovať vládu USA v jej deklarovanom záväzku dosiahnuť celosvetové jadrové odzbrojenie, ktorý je posilnený víziou sveta bez jadrových zbraní prezidenta Obamu, a privítať rozličné iniciatívy niektorých členských štátov EÚ dohodnúť v rámci NATO stiahnutie jadrových zbraní z európskeho územia za plnej spolupráce s Ruskom, aby bolo stiahnutie úmerné, |
| --- | --- |

u)

podporovať vládu USA v jej deklarovanom záväzku dosiahnuť celosvetové jadrové odzbrojenie, ktorý je posilnený víziou sveta bez jadrových zbraní prezidenta Obamu, a privítať rozličné iniciatívy niektorých členských štátov EÚ dohodnúť v rámci NATO stiahnutie jadrových zbraní z európskeho územia za plnej spolupráce s Ruskom, aby bolo stiahnutie úmerné,

| v) | zdôrazniť potrebu účinnej kontroly zbraní, a to vrátane ručných zbraní a streliva obsahujúceho ochudobnený urán, a využívať svoj vplyv na podporu úsilia o rozsiahlejšie odzbrojenie a naliehavo žiadať praktickejšie a účinnejšie opatrenia v oblasti odzbrojovania; zdôrazniť potrebu plného vykonávania Dohovoru o chemických zbraniach (CWC), Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach (BTWC), Dohovoru o kazetovej munícii (CCM) a Dohovoru o protipechotných mínach (APCM), a súčasne zdôrazniť potrebu ďalšieho rozvoja medzinárodného režimu boja proti šíreniu zbraní hromadného ničenia, |
| --- | --- |

v)

zdôrazniť potrebu účinnej kontroly zbraní, a to vrátane ručných zbraní a streliva obsahujúceho ochudobnený urán, a využívať svoj vplyv na podporu úsilia o rozsiahlejšie odzbrojenie a naliehavo žiadať praktickejšie a účinnejšie opatrenia v oblasti odzbrojovania; zdôrazniť potrebu plného vykonávania Dohovoru o chemických zbraniach (CWC), Dohovoru o biologických a toxínových zbraniach (BTWC), Dohovoru o kazetovej munícii (CCM) a Dohovoru o protipechotných mínach (APCM), a súčasne zdôrazniť potrebu ďalšieho rozvoja medzinárodného režimu boja proti šíreniu zbraní hromadného ničenia,

| w) | prehĺbiť spoluprácu a koordináciu s kľúčovými partnermi v boji proti terorizmu na základe plného dodržiavania medzinárodného práva a ľudských práv a podporovať mnohostranné úsilie OSN zamerané na boj proti terorizmu (vrátane opatrení na zosúladenie systému zoznamu teroristických organizácií OSN s normami medzinárodného práva v oblasti ľudských práv), ako i účinné vykonávanie globálnej stratégie boja proti terorizmu; zintenzívniť snahy o dosiahnutie dohody a uzavretie komplexného dohovoru o medzinárodnom terorizme; úzko spolupracovať v prípadoch ohrozenia života rukojemníkov, |
| --- | --- |

w)

prehĺbiť spoluprácu a koordináciu s kľúčovými partnermi v boji proti terorizmu na základe plného dodržiavania medzinárodného práva a ľudských práv a podporovať mnohostranné úsilie OSN zamerané na boj proti terorizmu (vrátane opatrení na zosúladenie systému zoznamu teroristických organizácií OSN s normami medzinárodného práva v oblasti ľudských práv), ako i účinné vykonávanie globálnej stratégie boja proti terorizmu; zintenzívniť snahy o dosiahnutie dohody a uzavretie komplexného dohovoru o medzinárodnom terorizme; úzko spolupracovať v prípadoch ohrozenia života rukojemníkov,

Rozvoj a zmena klímy

| x) | zohrávať vedúcu úlohu pri zvyšovaní účinnosti rozvojovej pomoci OSN, pretože súčasná rozdrobenosť môže OSN ako hlavného aktéra v oblasti rozvoja postupne odsunúť na okraj; trvať na koherentnejšom plánovaní a operačnom rámci OSN s cieľom dosiahnuť maximálny vplyv rozvojovej pomoci OSN, |
| --- | --- |

x)

zohrávať vedúcu úlohu pri zvyšovaní účinnosti rozvojovej pomoci OSN, pretože súčasná rozdrobenosť môže OSN ako hlavného aktéra v oblasti rozvoja postupne odsunúť na okraj; trvať na koherentnejšom plánovaní a operačnom rámci OSN s cieľom dosiahnuť maximálny vplyv rozvojovej pomoci OSN,

| y) | trvať na tom, aby sa kríza nevyužívala ako ospravedlnenie na vyhnutie sa alebo odloženie potrebnej celosvetovej reakcie na zmenu klímy a zhoršovanie životného prostredia, a namiesto toho využiť reakciu na krízu ako príležitosť vytvoriť základ pre nové a moderné zelené hospodárstvo; v tejto súvislosti by sa mala plne podporovať iniciatíva za zelené hospodárstvo, ktorú začal Program OSN pre životné prostredie, a s ňou spojená diskusia o globálnom ekologickom novom dohovore, |
| --- | --- |

y)

trvať na tom, aby sa kríza nevyužívala ako ospravedlnenie na vyhnutie sa alebo odloženie potrebnej celosvetovej reakcie na zmenu klímy a zhoršovanie životného prostredia, a namiesto toho využiť reakciu na krízu ako príležitosť vytvoriť základ pre nové a moderné zelené hospodárstvo; v tejto súvislosti by sa mala plne podporovať iniciatíva za zelené hospodárstvo, ktorú začal Program OSN pre životné prostredie, a s ňou spojená diskusia o globálnom ekologickom novom dohovore,

| z) | zdôrazniť potrebu trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a rozvoja, |
| --- | --- |

z)

zdôrazniť potrebu trvalo udržateľného hospodárskeho rastu a rozvoja,

| aa) | znovu potvrdiť zásadu, že politika rozvojovej pomoci by mala byť navrhnutá v spolupráci s krajinami, ktoré túto pomoc prijímajú, |
| --- | --- |

aa)

znovu potvrdiť zásadu, že politika rozvojovej pomoci by mala byť navrhnutá v spolupráci s krajinami, ktoré túto pomoc prijímajú,

Rozvojové ciele tisícročia

| ab) | v rámci príprav Konferencie o hodnotení rozvojových cieľov tisícročia znovu potvrdiť svoj záväzok dosiahnuť RCT do roku 2015; vyzvať všetkých partnerov, aby urobili to isté a poukázať na skutočnosť, že darcovia neplnia svoje sľuby z roku 2005, pokiaľ ide o ročný prílev pomoci a že celkový pokrok je príliš pomalý na to, aby sa do roku 2015 dosiahla väčšina cieľov, |
| --- | --- |

ab)

v rámci príprav Konferencie o hodnotení rozvojových cieľov tisícročia znovu potvrdiť svoj záväzok dosiahnuť RCT do roku 2015; vyzvať všetkých partnerov, aby urobili to isté a poukázať na skutočnosť, že darcovia neplnia svoje sľuby z roku 2005, pokiaľ ide o ročný prílev pomoci a že celkový pokrok je príliš pomalý na to, aby sa do roku 2015 dosiahla väčšina cieľov,

| ac) | zohrávať vedúcu úlohu v súvislosti s plenárnym zasadnutím na vysokej úrovni o RCT a zároveň podporovať predovšetkým tieto ciele:






  — | opätovne potvrdiť, že do roku 2015 sa musia dosiahnuť prinajmenšom celkové a čiastkové ciele RCT a brániť každému úsiliu o oslabenie, zmenšenie alebo odklad vyjadrených sľubov, |
| --- | --- | --- |

ac)

zohrávať vedúcu úlohu v súvislosti s plenárnym zasadnutím na vysokej úrovni o RCT a zároveň podporovať predovšetkým tieto ciele:

—

opätovne potvrdiť, že do roku 2015 sa musia dosiahnuť prinajmenšom celkové a čiastkové ciele RCT a brániť každému úsiliu o oslabenie, zmenšenie alebo odklad vyjadrených sľubov,

| — | zabezpečiť uzavretie dohody rozvinutých a rozvojových krajín o urýchlených opatreniach vrátane jasných a konkrétnych plánov a záväzkov, pretože svetu sa nedarí plniť prísľuby RCT a viac ako jedna miliarda ľudí žije v podmienkach extrémnej chudoby, pričom sa očakáva ďalšie zvýšenie tohto počtu, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť uzavretie dohody rozvinutých a rozvojových krajín o urýchlených opatreniach vrátane jasných a konkrétnych plánov a záväzkov, pretože svetu sa nedarí plniť prísľuby RCT a viac ako jedna miliarda ľudí žije v podmienkach extrémnej chudoby, pričom sa očakáva ďalšie zvýšenie tohto počtu,

| — | vyslať jasný signál, že do roku 2015 bude prijatý nový, ešte ambicióznejší program na odstraňovanie chudoby a vyvíjať nepretržité úsilie s cieľom úplne odstrániť chudobu, |
| --- | --- |

—

vyslať jasný signál, že do roku 2015 bude prijatý nový, ešte ambicióznejší program na odstraňovanie chudoby a vyvíjať nepretržité úsilie s cieľom úplne odstrániť chudobu,

| — | presadzovať lepšiu koordináciu medzi agentúrami OSN a zavedenie ucelenejšieho operačného rámca OSN, aby sa zabránilo rozdrobenosti a aby sa splnili RCT, |
| --- | --- |

—

presadzovať lepšiu koordináciu medzi agentúrami OSN a zavedenie ucelenejšieho operačného rámca OSN, aby sa zabránilo rozdrobenosti a aby sa splnili RCT,

| ad) | dôrazne informovať o tom, že dosiahnutie RCT je nielen morálnou povinnosťou, ale tiež významne prispeje k podpore medzinárodnej prosperity, stability, bezpečnosti a sociálnej spravodlivosti, |
| --- | --- |

ad)

dôrazne informovať o tom, že dosiahnutie RCT je nielen morálnou povinnosťou, ale tiež významne prispeje k podpore medzinárodnej prosperity, stability, bezpečnosti a sociálnej spravodlivosti,

| ae) | zdôrazniť, že medzinárodné spoločenstvo musí vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa vyrovnalo s nepriaznivými účinkami svetovej hospodárskej krízy a zmeny klímy na rozvojové krajiny; navrhnúť inovačné mechanizmy financovania, ako je medzinárodná daň na finančné transakcie, |
| --- | --- |

ae)

zdôrazniť, že medzinárodné spoločenstvo musí vyvinúť ďalšie úsilie, aby sa vyrovnalo s nepriaznivými účinkami svetovej hospodárskej krízy a zmeny klímy na rozvojové krajiny; navrhnúť inovačné mechanizmy financovania, ako je medzinárodná daň na finančné transakcie,

| af) | prijať konkrétne záväzky na zabezpečenie lepšej koordinácie, súdržnosti politík a splnenie RCT 8 a tiež na zníženie finančného schodku, čím by sa splnil cieľ vynaložiť približne 154 miliárd USD (v cenách z roku 2008) na celkovú oficiálnu rozvojovú pomoc, ktorý bol na rok 2010 stanovený v Gleneagles, |
| --- | --- |

af)

prijať konkrétne záväzky na zabezpečenie lepšej koordinácie, súdržnosti politík a splnenie RCT 8 a tiež na zníženie finančného schodku, čím by sa splnil cieľ vynaložiť približne 154 miliárd USD (v cenách z roku 2008) na celkovú oficiálnu rozvojovú pomoc, ktorý bol na rok 2010 stanovený v Gleneagles,

| ag) | opätovne potvrdiť, v rámci plenárnej schôdze na vysokej úrovni o RCT, svoj kolektívny záväzok vyčleniť do roku 2015 0,7 % HND na oficiálnu rozvojovú pomoc, ktorý bude vychádzať z jednoznačných a záväzných časových harmonogramov pre každý členský štát, |
| --- | --- |

ag)

opätovne potvrdiť, v rámci plenárnej schôdze na vysokej úrovni o RCT, svoj kolektívny záväzok vyčleniť do roku 2015 0,7 % HND na oficiálnu rozvojovú pomoc, ktorý bude vychádzať z jednoznačných a záväzných časových harmonogramov pre každý členský štát,

| ah) | trvať na tom, aby sa finančné prostriedky na RCT nevyužívali na riešenie následkov finančnej krízy a krízy spojenej so zmenou klímy; namiesto toho mobilizovať dodatočné finančné prostriedky a začať uskutočňovať účinnejšie opatrenia na dosiahnutie cieľov, v prípade ktorých bol zaznamenaný len veľmi obmedzený pokrok, akým je RCT5 (zdravie matiek) a RCT4 (detská úmrtnosť); upriamiť pozornosť na opätovnú aktiváciu RCT v súlade s programom a plánom na obdobie 2010 – 2015, |
| --- | --- |

ah)

trvať na tom, aby sa finančné prostriedky na RCT nevyužívali na riešenie následkov finančnej krízy a krízy spojenej so zmenou klímy; namiesto toho mobilizovať dodatočné finančné prostriedky a začať uskutočňovať účinnejšie opatrenia na dosiahnutie cieľov, v prípade ktorých bol zaznamenaný len veľmi obmedzený pokrok, akým je RCT5 (zdravie matiek) a RCT4 (detská úmrtnosť); upriamiť pozornosť na opätovnú aktiváciu RCT v súlade s programom a plánom na obdobie 2010 – 2015,

Zmena klímy

| ai) | podporovať diskusiu so zreteľom na nadchádzajúcu konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP 16), ktorá sa má konať v decembri 2010 v Mexico City, a vyvíjať úsilie na dosiahnutie konsenzu o prijatí novej záväznej medzinárodnej dohody o zmene klímy na obdobie po roku 2012, |
| --- | --- |

ai)

podporovať diskusiu so zreteľom na nadchádzajúcu konferenciu zmluvných strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy (COP 16), ktorá sa má konať v decembri 2010 v Mexico City, a vyvíjať úsilie na dosiahnutie konsenzu o prijatí novej záväznej medzinárodnej dohody o zmene klímy na obdobie po roku 2012,

| aj) | s cieľom dosiahnuť pokrok v rokovaniach, vyvarovať sa organizačných a štrukturálnych chýb, ktoré sa stali na COP15 v Kodani, kde sa nedosiahla medzinárodná záväzná dohoda, a to navrhnutím špecifických pravidiel hlasovania založených na významných väčšinách, |
| --- | --- |

aj)

s cieľom dosiahnuť pokrok v rokovaniach, vyvarovať sa organizačných a štrukturálnych chýb, ktoré sa stali na COP15 v Kodani, kde sa nedosiahla medzinárodná záväzná dohoda, a to navrhnutím špecifických pravidiel hlasovania založených na významných väčšinách,

Ľudské práva

Inštitucionálne otázky

| ak) | vyzvať podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku, aby pri riešení otázky ľudských práv vystupovala jednotne v mene všetkých členských štátov EÚ a takisto vyzvať každý členský štát, aby zdôrazňoval túto jednotnú pozíciu EÚ, a tak jej prikladal väčšiu váhu, so zreteľom na to, že podľa článku 21 ZEÚ je univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd jednou zo zásad, ktoré usmerňujú činnosť Únie na medzinárodnej scéne, a na to, že podpora demokracie a ľudských práv je jedným z cieľov jej vonkajšej činnosti, |
| --- | --- |

ak)

vyzvať podpredsedníčku/vysokú predstaviteľku, aby pri riešení otázky ľudských práv vystupovala jednotne v mene všetkých členských štátov EÚ a takisto vyzvať každý členský štát, aby zdôrazňoval túto jednotnú pozíciu EÚ, a tak jej prikladal väčšiu váhu, so zreteľom na to, že podľa článku 21 ZEÚ je univerzálnosť a nedeliteľnosť ľudských práv a základných slobôd jednou zo zásad, ktoré usmerňujú činnosť Únie na medzinárodnej scéne, a na to, že podpora demokracie a ľudských práv je jedným z cieľov jej vonkajšej činnosti,

| al) | dosiahnuť vďaka skorému a vecnému dialógu s členskými štátmi EÚ a členmi OSN účinnú proaktívnu stratégiu rokovania, ako i spoločnú pozíciu na hodnotenie činnosti Rady OSN pre ľudské práva v roku 2011, so zreteľom na skutočnosť, že hodnotenie pracovných metód sa uskutoční v Ženeve a diskusia o štatúte tohto orgánu prebehne v New Yorku; posilniť tretí výbor, ktorý je subjektom so všeobecným členstvom, ako komunikačný kanál pre prípady ľudských práv, o ktorých diskutuje Rada OSN pre ľudské práva, pričom treba mať na zreteli, že tretí výbor by tiež mohol vyvážiť jej nedostatky, |
| --- | --- |

al)

dosiahnuť vďaka skorému a vecnému dialógu s členskými štátmi EÚ a členmi OSN účinnú proaktívnu stratégiu rokovania, ako i spoločnú pozíciu na hodnotenie činnosti Rady OSN pre ľudské práva v roku 2011, so zreteľom na skutočnosť, že hodnotenie pracovných metód sa uskutoční v Ženeve a diskusia o štatúte tohto orgánu prebehne v New Yorku; posilniť tretí výbor, ktorý je subjektom so všeobecným členstvom, ako komunikačný kanál pre prípady ľudských práv, o ktorých diskutuje Rada OSN pre ľudské práva, pričom treba mať na zreteli, že tretí výbor by tiež mohol vyvážiť jej nedostatky,

| am) | dohodnúť sa s medziregionálnymi partnermi v hodnotení činnosti Rady OSN pre ľudské práva na kritériách členstva a súbore usmernení, ktoré sa budú uplatňovať počas vo volieb do nej; podporiť posilnenie Rady OSN pre ľudské práva a osobitných postupov bez otvorenia balíka o budovaní inštitúcií a zachovaním nezávislosti Úradu vysokého komisára pre ľudské práva (HCHR); podporiť možnosť, aby Rada OSN pre ľudské práva riešila konkrétne prípady porušovania ľudských práv prostredníctvom rezolúcií týkajúcich sa jednotlivých krajín, |
| --- | --- |

am)

dohodnúť sa s medziregionálnymi partnermi v hodnotení činnosti Rady OSN pre ľudské práva na kritériách členstva a súbore usmernení, ktoré sa budú uplatňovať počas vo volieb do nej; podporiť posilnenie Rady OSN pre ľudské práva a osobitných postupov bez otvorenia balíka o budovaní inštitúcií a zachovaním nezávislosti Úradu vysokého komisára pre ľudské práva (HCHR); podporiť možnosť, aby Rada OSN pre ľudské práva riešila konkrétne prípady porušovania ľudských práv prostredníctvom rezolúcií týkajúcich sa jednotlivých krajín,

| an) | podporovať nového námestníka generálneho tajomníka vysokého komisára pre ľudské práva s cieľom začleniť aspekty ľudských práv do kľúčovej politiky a riadiacich rozhodnutí v hlavnom sídle OSN v New Yorku, |
| --- | --- |

an)

podporovať nového námestníka generálneho tajomníka vysokého komisára pre ľudské práva s cieľom začleniť aspekty ľudských práv do kľúčovej politiky a riadiacich rozhodnutí v hlavnom sídle OSN v New Yorku,

Ľudské práva

| ao) | výrazne sa zasadzovať o to, aby Valné zhromaždenie OSN vo svojich rezolúciách naďalej riešilo špecifické situácie v krajinách a zároveň sa snažilo vyhnúť rozhodnutiam nezasahovať, |
| --- | --- |

ao)

výrazne sa zasadzovať o to, aby Valné zhromaždenie OSN vo svojich rezolúciách naďalej riešilo špecifické situácie v krajinách a zároveň sa snažilo vyhnúť rozhodnutiam nezasahovať,

| ap) | hrať vedúcu úlohu pri podpore a ochrane ľudských práv vrátane práv príslušníkov zraniteľných skupín a menšín, slobody prejavu a slobodných médií, slobody vierovyznania, práv dieťaťa, ochrany obhajcov ľudských práv a spolupráce s občianskou spoločnosťou, |
| --- | --- |

ap)

hrať vedúcu úlohu pri podpore a ochrane ľudských práv vrátane práv príslušníkov zraniteľných skupín a menšín, slobody prejavu a slobodných médií, slobody vierovyznania, práv dieťaťa, ochrany obhajcov ľudských práv a spolupráce s občianskou spoločnosťou,

| aq) | výrazne presadzovať uprednostňovanie ľudských práv pri formulovaní reakcie na celosvetové finančné spomalenie, pretože jeho negatívny vplyv v neprimeranej miere pociťujú už marginalizované skupiny obyvateľstva v mnohých krajinách, kde je uplatňovanie ľudských práv veľmi obmedzené alebo úplne narušené, |
| --- | --- |

aq)

výrazne presadzovať uprednostňovanie ľudských práv pri formulovaní reakcie na celosvetové finančné spomalenie, pretože jeho negatívny vplyv v neprimeranej miere pociťujú už marginalizované skupiny obyvateľstva v mnohých krajinách, kde je uplatňovanie ľudských práv veľmi obmedzené alebo úplne narušené,

| ar) | sústrediť úsilie na posilnenie celosvetového trendu zrušiť trest smrti a snažiť sa prijať príslušné uznesenie o treste smrti; podporovať akúkoľvek snahu o odstránenie mučenia a najmä podporovať prijatie opčného protokolu k Dohovoru OSN proti mučeniu, |
| --- | --- |

ar)

sústrediť úsilie na posilnenie celosvetového trendu zrušiť trest smrti a snažiť sa prijať príslušné uznesenie o treste smrti; podporovať akúkoľvek snahu o odstránenie mučenia a najmä podporovať prijatie opčného protokolu k Dohovoru OSN proti mučeniu,

Rodová rovnosť a posilnenie postavenia žien

| as) | usilovať o posilnenie postavenia žien tak, aby mohli plniť svoju životne dôležitú úlohu prispievať k udržateľnému mieru, bezpečnosti a zmiereniu a podporovať ich účasť v sprostredkovaní a riešení konfliktov, a to tiež v súvislosti s nadchádzajúcim 10. výročím rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325; povzbudiť tie členské štáty, ktoré v súvislosti s vytvorením vnútroštátnych akčných plánov na vykonávanie tejto rezolúcie zatiaľ neboli aktívne, |
| --- | --- |

as)

usilovať o posilnenie postavenia žien tak, aby mohli plniť svoju životne dôležitú úlohu prispievať k udržateľnému mieru, bezpečnosti a zmiereniu a podporovať ich účasť v sprostredkovaní a riešení konfliktov, a to tiež v súvislosti s nadchádzajúcim 10. výročím rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1325; povzbudiť tie členské štáty, ktoré v súvislosti s vytvorením vnútroštátnych akčných plánov na vykonávanie tejto rezolúcie zatiaľ neboli aktívne,

| at) | ukázať, že pevne stojí za rezolúciou BR OSN č. 1325 z roku 2000, a to tým, že sa zúčastní na podujatiach pripomínajúcich 10. výročie jej prijatia, |
| --- | --- |

at)

ukázať, že pevne stojí za rezolúciou BR OSN č. 1325 z roku 2000, a to tým, že sa zúčastní na podujatiach pripomínajúcich 10. výročie jej prijatia,

| au) | dôrazne a všetkými prostriedkami bojovať proti znásilňovaniu a sexuálnemu násiliu ako vojnovým zbraniam; snažiť sa o to, aby tieto zločiny boli trestané ako vojnové zločiny a zločiny proti ľudskosti a aby obete týchto zločinov mohli využívať špecifické programy podpory; podporovať novovymenovaného osobitného zástupcu generálneho tajomníka OSN pre boj proti sexuálnemu násiliu počas konfliktov, |
| --- | --- |

au)

dôrazne a všetkými prostriedkami bojovať proti znásilňovaniu a sexuálnemu násiliu ako vojnovým zbraniam; snažiť sa o to, aby tieto zločiny boli trestané ako vojnové zločiny a zločiny proti ľudskosti a aby obete týchto zločinov mohli využívať špecifické programy podpory; podporovať novovymenovaného osobitného zástupcu generálneho tajomníka OSN pre boj proti sexuálnemu násiliu počas konfliktov,

Záverečné odporúčania

| av) | usilovať o začlenenie samostatného bodu do programu 65. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, ktorý by sa týkal spolupráce medzi Organizáciou Spojených národov, regionálnymi zhromaždeniami, národnými parlamentmi a Medziparlamentnou úniou (IPU), s cieľom podporiť diskusiu o tom, ako môžu poslanci, národné parlamenty a regionálne parlamentné zhromaždenia zohrávať aktívnejšiu úlohu v Organizácii Spojených národov, a to v súlade s rozhodnutím, ktoré bolo prijaté na 63. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN a s jeho rezolúciou Spolupráca medzi Organizáciou Spojených národov a Medziparlamentnou úniou (A/RES/63/24); |
| --- | --- |

av)

usilovať o začlenenie samostatného bodu do programu 65. zasadnutia Valného zhromaždenia OSN, ktorý by sa týkal spolupráce medzi Organizáciou Spojených národov, regionálnymi zhromaždeniami, národnými parlamentmi a Medziparlamentnou úniou (IPU), s cieľom podporiť diskusiu o tom, ako môžu poslanci, národné parlamenty a regionálne parlamentné zhromaždenia zohrávať aktívnejšiu úlohu v Organizácii Spojených národov, a to v súlade s rozhodnutím, ktoré bolo prijaté na 63. zasadnutí Valného zhromaždenia OSN a s jeho rezolúciou Spolupráca medzi Organizáciou Spojených národov a Medziparlamentnou úniou (A/RES/63/24);

*

* *

2.   poveruje svojho predsedu, aby toto odporúčanie postúpil podpredsedníčke Komisie/vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku, Rade a na vedomie Komisii.

---

(1)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0150.

(2)  A/RES/64/223.

(3)  A/RES/64/217.

(4)  A/RES/64/200.

(5)  A/RES/64/196.

(6)  A/RES/64/176.

(7)  A/RES/64/173.

(8)  A/RES/64/171.

(9)  A/RES/64/160.

(10)  A/RES/64/158.

(11)  A/RES/64/157.

(12)  A/RES/64/146.

(13)  A/RES/64/145.

(14)  A/RES/64/143.

(15)  A/RES/64/73.

(16)  A/RES/64/69.

(17)  A/RES/64/57.

(18)  A/RES/64/53.

(19)  A/RES/64/34.

(20)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0110.

(21)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0089.

(22)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0056.

(23)  Prijaté texty, P7_TA(2009)0029.

(24)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0372.

(25)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0333.

(26)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0259.

(27)  Prijaté texty, P6_TA(2009)0152.

(28)  Ú. v. EÚ C 124 E, 25.5.2006, s. 549.

---

III Prípravné akty

Európsky parlament

Štvrtok 25. marca 2010

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/57 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/57

---

Štvrtok 25. marca 2010Živé zvieratá a čerstvého mäso: podmienky týkajúce sa dovozu do Únie ***I

P7_TA(2010)0069

Legislatívne uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 79/542/EHS, ktorým sa zavádza zoznam tretích krajín alebo ich častí a ktorým sa ustanovujú podmienky týkajúce sa zdravia zvierat a zdravotnej bezpečnosti a veterinárneho osvedčovania v súvislosti s dovozom určitých živých zvierat a ich čerstvého mäsa do Spoločenstva (KOM(2009)0516 – C7-0211/2009 – 2009/0146(COD))

2011/C 4 E/09

(Riadny legislatívny postup: prvé čítanie)

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2009)0516),

so zreteľom na článok 251 ods. 2, článok 37 a článok 152 ods. 4 písm. b) Zmluvy o ES, v súlade s ktorými Komisia predložila návrh Európskemu parlamentu (C7-0211/2009),

so zreteľom na oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade s názvom Dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy na prebiehajúce medziinštitucionálne rozhodovacie procesy (KOM(2009)0665),

so zreteľom na článok 294 ods. 3, článok 43 ods. 2 a článok 168 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru zo 16. decembra 2009 (1),

po porade s Výborom regiónov,

so zreteľom na článok 55 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín (A7-0018/2010),

| 1. | prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní; |
| --- | --- |

1.

prijíma nasledujúcu pozíciu v prvom čítaní;

| 2. | žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom; |
| --- | --- |

2.

žiada Komisiu, aby mu vec znovu predložila, ak má v úmysle podstatne zmeniť svoj návrh alebo ho nahradiť iným textom;

| 3. | poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom. |
| --- | --- |

3.

poveruje svojho predsedu, aby túto pozíciu postúpil Rade, Komisii a národným parlamentom.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

Štvrtok 25. marca 2010P7_TC1-COD(2009)0146

Pozícia Európskeho parlamentu prijatá v prvom čítaní 25. marca 2010 na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2010/EÚ, ktorým sa zrušuje rozhodnutie Rady 79/542/EHS, ktorým sa zavádza zoznam tretích krajín alebo ich častí a ktorým sa ustanovujú podmienky týkajúce sa zdravia zvierat a zdravotnej bezpečnosti a veterinárneho osvedčovania v súvislosti s dovozom určitých živých zvierat a ich čerstvého mäsa do Spoločenstva

(Keďže bola dosiahnutá dohoda medzi Európskym parlamentom a Radou, pozícia Európskeho parlamentu zodpovedá konečnému legislatívnemu aktu, rozhodnutiu č. 477/2010/EÚ.)

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/58 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/58

---

Štvrtok 25. marca 2010Mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: Litva/Výroba nábytku

P7_TA(2010)0070

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (KOM(2010)0058 – C7-0041/2010 – 2010/2035(BUD))

2011/C 4 E/10

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0058 – C7-0041/2010),

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (medziinštitucionálna dohoda zo 17 mája 2006), a najmä na jej bod 28,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (nariadenie o EGF),

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0047/2010),

| A. | keďže Európska únia vytvorila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce, |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia vytvorila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce,

| B. | keďže finančná pomoc EÚ prepusteným pracovníkom by mala byť dynamická a poskytnutá čo možno najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), |
| --- | --- |

B.

keďže finančná pomoc EÚ prepusteným pracovníkom by mala byť dynamická a poskytnutá čo možno najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF),

| C. | keďže Litva požiadala o pomoc v súvislosti s prípadmi týkajúcimi sa prepúšťania v 49 podnikoch pôsobiacich v odvetví výroby nábytku (3), |
| --- | --- |

C.

keďže Litva požiadala o pomoc v súvislosti s prípadmi týkajúcimi sa prepúšťania v 49 podnikoch pôsobiacich v odvetví výroby nábytku (3),

| D. | keďže žiadosti spĺňajú kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF, |
| --- | --- |

D.

keďže žiadosti spĺňajú kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF,

| 1. | žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie na urýchlenie mobilizácie EGF; |
| --- | --- |

1.

žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie na urýchlenie mobilizácie EGF;

| 2. | pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie; |
| --- | --- |

2.

pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie;

| 3. | zdôrazňuje, že zvyšujúci sa počet žiadostí o príspevok z EGF si vyžaduje ďalšie zlepšenie postupu; vyzýva preto Komisiu, aby preskúmala možnosť skrátenia lehoty medzi podaním žiadosti zo strany členských štátov a vyplatením finančného príspevku a aby o tom čo najskôr predložila správu Európskemu parlamentu; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že zvyšujúci sa počet žiadostí o príspevok z EGF si vyžaduje ďalšie zlepšenie postupu; vyzýva preto Komisiu, aby preskúmala možnosť skrátenia lehoty medzi podaním žiadosti zo strany členských štátov a vyplatením finančného príspevku a aby o tom čo najskôr predložila správu Európskemu parlamentu;

| 4. | zdôrazňuje, že Európska únia by mala využiť všetky svoje prostriedky na riešenie následkov globálnej hospodárskej a finančnej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú môže EGF zohrávať v opätovnom začlenení prepustených pracovníkov do trhu práce; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že Európska únia by mala využiť všetky svoje prostriedky na riešenie následkov globálnej hospodárskej a finančnej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú môže EGF zohrávať v opätovnom začlenení prepustených pracovníkov do trhu práce;

| 5. | zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovné začlenenie jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; znova zdôrazňuje, že pomoc z EGF nenahrádza opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovné začlenenie jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; znova zdôrazňuje, že pomoc z EGF nenahrádza opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví;

| 6. | vyzýva Komisiu, aby do návrhov na mobilizáciu EGF, ako aj do svojich výročných správ zahrnula presné informácie o doplnkovom financovaní z Európskeho sociálneho fondu (ESF) a ostatných štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Komisiu, aby do návrhov na mobilizáciu EGF, ako aj do svojich výročných správ zahrnula presné informácie o doplnkovom financovaní z Európskeho sociálneho fondu (ESF) a ostatných štrukturálnych fondov;

| 7. | v súvislosti s mobilizáciou EGF upozorňuje Komisiu, aby systematicky nepresúvala výdavkové rozpočtové prostriedky z ESF, keďže EGF bol zriadený ako samostatný, osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a lehotami; |
| --- | --- |

7.

v súvislosti s mobilizáciou EGF upozorňuje Komisiu, aby systematicky nepresúvala výdavkové rozpočtové prostriedky z ESF, keďže EGF bol zriadený ako samostatný, osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a lehotami;

| 8. | zdôrazňuje, že fungovanie a pridaná hodnota EGF by sa mali posúdiť v kontexte všeobecného hodnotenia programov a rozličných iných nástrojov vytvorených na základe medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006, a to v rámci postupu preskúmania viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013 v polovici jeho trvania; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že fungovanie a pridaná hodnota EGF by sa mali posúdiť v kontexte všeobecného hodnotenia programov a rozličných iných nástrojov vytvorených na základe medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006, a to v rámci postupu preskúmania viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013 v polovici jeho trvania;

| 9. | poznamenáva, že nové návrhy rozhodnutia o mobilizácii EGF predložené Komisiou sa týkajú žiadosti jedného členského štátu, čo je v súlade s požiadavkami Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

9.

poznamenáva, že nové návrhy rozhodnutia o mobilizácii EGF predložené Komisiou sa týkajú žiadosti jedného členského štátu, čo je v súlade s požiadavkami Európskeho parlamentu;

| 10. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

10.

schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 11. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie podpísal spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

11.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie podpísal spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 12. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie spolu s prílohou postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

12.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie spolu s prílohou postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGF/2009/016 LT/Výroba nábytku.

---

Štvrtok 25. marca 2010PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

z 25. marca 2010

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1), a najmä na jej bod 28,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2), a najmä na jeho článok 12 ods. 3,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácií (EGF) bol zriadený s cieľom poskytovať dodatočnú podporu prepusteným pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce. |
| --- | --- |

(1)

Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácií (EGF) bol zriadený s cieľom poskytovať dodatočnú podporu prepusteným pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce.

| (2) | Rozsah pôsobnosti EGF bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby bola zahrnutá podpora pre pracovníkov prepustených v dôsledku globálnej hospodárskej a finančnej krízy. |
| --- | --- |

(2)

Rozsah pôsobnosti EGF bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby bola zahrnutá podpora pre pracovníkov prepustených v dôsledku globálnej hospodárskej a finančnej krízy.

| (3) | Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 umožňuje mobilizáciu EGF v rámci ročného stropu vo výške 500 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 umožňuje mobilizáciu EGF v rámci ročného stropu vo výške 500 miliónov EUR.

| (4) | Litva podala 23. septembra 2009 žiadosť o mobilizáciu prostriedkov EGF v súvislosti s prepúšťaním v odvetví výroby nábytku a 16. októbra 2009 ju doplnila o dodatočné informácie. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančných príspevkov tak, ako sa uvádza v článku 10 nariadenia (ES) č. 1927/2006, preto Komisia navrhuje uvoľniť prostriedky vo výške 662 088 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Litva podala 23. septembra 2009 žiadosť o mobilizáciu prostriedkov EGF v súvislosti s prepúšťaním v odvetví výroby nábytku a 16. októbra 2009 ju doplnila o dodatočné informácie. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančných príspevkov tak, ako sa uvádza v článku 10 nariadenia (ES) č. 1927/2006, preto Komisia navrhuje uvoľniť prostriedky vo výške 662 088 EUR.

| (5) | EGF by sa mal preto mobilizovať s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou Litvy, |
| --- | --- |

(5)

EGF by sa mal preto mobilizovať s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou Litvy,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2010 sa mobilizuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) s cieľom poskytnúť sumu 662 088 EUR vo forme viazaných a výdavkových rozpočtových prostriedkov.

Článok 2

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 25. marca 2010

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/61 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/61

---

Štvrtok 25. marca 2010Mobilizácia Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii: Litva/Výroba odevov

P7_TA(2010)0071

Uznesenie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (KOM(2010)0056 – C7-0035/2010 – 2010/2031(BUD))

2011/C 4 E/11

Európsky parlament,

so zreteľom na návrh Komisie pre Európsky parlament a Radu (KOM(2010)0056 – C7-0035/2010),

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1) (medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006), a najmä na jej bod 28,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2) (nariadenie o EGF),

so zreteľom na správu Výboru pre rozpočet a stanovisko Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A7-0048/2010),

| A. | keďže Európska únia vytvorila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce, |
| --- | --- |

A.

keďže Európska únia vytvorila príslušné legislatívne a rozpočtové nástroje s cieľom poskytovať dodatočnú podporu pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce,

| B. | keďže finančná pomoc EÚ prepusteným pracovníkom by mala byť dynamická a poskytnutá čo možno najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF), |
| --- | --- |

B.

keďže finančná pomoc EÚ prepusteným pracovníkom by mala byť dynamická a poskytnutá čo možno najrýchlejšie a najúčinnejšie v súlade so spoločným vyhlásením Európskeho parlamentu, Rady a Komisie, ktoré bolo prijaté v rámci zmierovacieho zasadnutia 17. júla 2008, a s náležitým zreteľom na medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 v súvislosti s prijímaním rozhodnutí o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii (EGF),

| C. | keďže Litva požiadala o pomoc v súvislosti s prípadmi týkajúcimi sa prepúšťania v 45 podnikoch pôsobiacich v odvetví výroby odevov (3), |
| --- | --- |

C.

keďže Litva požiadala o pomoc v súvislosti s prípadmi týkajúcimi sa prepúšťania v 45 podnikoch pôsobiacich v odvetví výroby odevov (3),

| D. | keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF, |
| --- | --- |

D.

keďže žiadosť spĺňa kritériá oprávnenosti stanovené nariadením o EGF,

| 1. | žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie na urýchlenie mobilizácie EGF; |
| --- | --- |

1.

žiada zúčastnené inštitúcie, aby vyvinuli potrebné úsilie na urýchlenie mobilizácie EGF;

| 2. | pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie; |
| --- | --- |

2.

pripomína záväzok inštitúcií zabezpečiť hladký a rýchly postup prijímania rozhodnutí o mobilizácii EGF a poskytnúť jednorazovú, časovo obmedzenú individuálnu podporu zameranú na pomoc pracovníkom, ktorí boli prepustení v dôsledku globalizácie;

| 3. | zdôrazňuje, že zvýšený počet žiadostí o príspevok z EGF si vyžaduje ďalšie zlepšenie postupu; vyzýva preto Komisiu, aby preskúmala možnosť skrátenia lehoty medzi podaním žiadosti zo strany členských štátov a vyplatením finančného príspevku a aby o tom čo najskôr predložila správu Európskemu parlamentu; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že zvýšený počet žiadostí o príspevok z EGF si vyžaduje ďalšie zlepšenie postupu; vyzýva preto Komisiu, aby preskúmala možnosť skrátenia lehoty medzi podaním žiadosti zo strany členských štátov a vyplatením finančného príspevku a aby o tom čo najskôr predložila správu Európskemu parlamentu;

| 4. | zdôrazňuje, že Európska únia by mala využiť všetky svoje prostriedky na riešenie následkov globálnej hospodárskej a finančnej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú môže EGF zohrávať v opätovnom začlenení prepustených pracovníkov do trhu práce; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že Európska únia by mala využiť všetky svoje prostriedky na riešenie následkov globálnej hospodárskej a finančnej krízy; zdôrazňuje úlohu, ktorú môže EGF zohrávať v opätovnom začlenení prepustených pracovníkov do trhu práce;

| 5. | zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovné začlenenie jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; opakovane zdôrazňuje, že pomoc z EGF nenahrádza opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že v súlade s článkom 6 nariadenia o EGF by sa malo zaistiť, aby EGF podporoval opätovné začlenenie jednotlivých prepustených pracovníkov do zamestnania; opakovane zdôrazňuje, že pomoc z EGF nenahrádza opatrenia, za ktoré sú podľa vnútroštátneho práva alebo kolektívnych zmlúv zodpovedné podniky, ani opatrenia na reštrukturalizáciu podnikov alebo odvetví;

| 6. | vyzýva Komisiu, aby do návrhov na mobilizáciu EGF, ako aj do svojich výročných správ zahrnula presné informácie o doplnkovom financovaní z Európskeho sociálneho fondu (ESF) a ostatných štrukturálnych fondov; |
| --- | --- |

6.

vyzýva Komisiu, aby do návrhov na mobilizáciu EGF, ako aj do svojich výročných správ zahrnula presné informácie o doplnkovom financovaní z Európskeho sociálneho fondu (ESF) a ostatných štrukturálnych fondov;

| 7. | v súvislosti s mobilizáciou EGF upozorňuje Komisiu, aby systematicky nepresúvala výdavkové rozpočtové prostriedky z ESF, keďže EGF bol zriadený ako samostatný, osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a lehotami; |
| --- | --- |

7.

v súvislosti s mobilizáciou EGF upozorňuje Komisiu, aby systematicky nepresúvala výdavkové rozpočtové prostriedky z ESF, keďže EGF bol zriadený ako samostatný, osobitný nástroj s vlastnými cieľmi a lehotami;

| 8. | zdôrazňuje, že fungovanie a pridaná hodnota EGF by sa mali posúdiť v kontexte všeobecného hodnotenia programov a rozličných iných nástrojov vytvorených na základe medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006, a to v rámci postupu preskúmania viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013 v polovici jeho trvania; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že fungovanie a pridaná hodnota EGF by sa mali posúdiť v kontexte všeobecného hodnotenia programov a rozličných iných nástrojov vytvorených na základe medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006, a to v rámci postupu preskúmania viacročného finančného rámca na roky 2007 – 2013 v polovici jeho trvania;

| 9. | poznamenáva, že nové návrhy rozhodnutia o mobilizácii EGF predložené Komisiou sa týkajú žiadosti jediného členského štátu, čo je v súlade s požiadavkami Európskeho parlamentu; |
| --- | --- |

9.

poznamenáva, že nové návrhy rozhodnutia o mobilizácii EGF predložené Komisiou sa týkajú žiadosti jediného členského štátu, čo je v súlade s požiadavkami Európskeho parlamentu;

| 10. | schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu; |
| --- | --- |

10.

schvaľuje rozhodnutie, ktoré je uvedené v prílohe k tomuto uzneseniu;

| 11. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie podpísal spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie; |
| --- | --- |

11.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie podpísal spoločne s predsedom Rady a aby zabezpečil jeho uverejnenie v Úradnom vestníku Európskej únie;

| 12. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie spolu s prílohou postúpil Rade a Komisii. |
| --- | --- |

12.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie spolu s prílohou postúpil Rade a Komisii.

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

(2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

(3)  EGF/2009/018 LT/Výroba odevov.

---

Štvrtok 25. marca 2010PRÍLOHA

ROZHODNUTIE EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY

z 25. marca 2010

o mobilizácii Európskeho fondu na prispôsobenie sa globalizácii podľa bodu 28 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na Medziinštitucionálnu dohodu zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (1), a najmä na jej bod 28,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006 z 20. decembra 2006, ktorým sa zriaďuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (2), a najmä na jeho článok 12 ods. 3,

so zreteľom na návrh Európskej komisie,

keďže:

| (1) | Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácií (EGF) bol zriadený s cieľom poskytovať dodatočnú podporu prepusteným pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce. |
| --- | --- |

(1)

Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácií (EGF) bol zriadený s cieľom poskytovať dodatočnú podporu prepusteným pracovníkom, ktorí pociťujú dôsledky veľkých štrukturálnych zmien v usporiadaní svetového obchodu, a pomôcť im pri ich opätovnom začleňovaní do trhu práce.

| (2) | Rozsah pôsobnosti EGF bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby bola zahrnutá podpora pre pracovníkov prepustených v dôsledku globálnej hospodárskej a finančnej krízy. |
| --- | --- |

(2)

Rozsah pôsobnosti EGF bol rozšírený v prípade žiadostí podaných od 1. mája 2009, aby bola zahrnutá podpora pre pracovníkov prepustených v dôsledku globálnej hospodárskej a finančnej krízy.

| (3) | Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 umožňuje mobilizáciu EGF v rámci ročného stropu vo výške 500 miliónov EUR. |
| --- | --- |

(3)

Medziinštitucionálna dohoda zo 17. mája 2006 umožňuje mobilizáciu EGF v rámci ročného stropu vo výške 500 miliónov EUR.

| (4) | Litva podala 23. septembra 2009 žiadosť o mobilizáciu prostriedkov EGF v súvislosti s prepúšťaním v odvetví výroby odevov. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančných príspevkov tak, ako sa uvádza v článku 10 nariadenia (ES) č. 1927/2006, preto Komisia navrhuje uvoľniť prostriedky vo výške 523 481 EUR. |
| --- | --- |

(4)

Litva podala 23. septembra 2009 žiadosť o mobilizáciu prostriedkov EGF v súvislosti s prepúšťaním v odvetví výroby odevov. Táto žiadosť spĺňa požiadavky na stanovenie finančných príspevkov tak, ako sa uvádza v článku 10 nariadenia (ES) č. 1927/2006, preto Komisia navrhuje uvoľniť prostriedky vo výške 523 481 EUR.

| (5) | EGF by sa mal preto mobilizovať s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou Litvy, |
| --- | --- |

(5)

EGF by sa mal preto mobilizovať s cieľom poskytnúť finančný príspevok v súvislosti so žiadosťou Litvy,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

V rámci všeobecného rozpočtu Európskej únie na rozpočtový rok 2010 sa mobilizuje Európsky fond na prispôsobenie sa globalizácii (EGF) s cieľom poskytnúť sumu 523 481 EUR vo forme viazaných a výdavkových rozpočtových prostriedkov.

Článok 2

Toto rozhodnutie sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie.

V Bruseli 25. marca 2010

Za Európsky parlament

predseda

Za Radu

predseda

---

(1)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ L 406, 30.12.2006, s. 1.

2

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/64 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/64

---

Štvrtok 25. marca 2010Menovanie viceprezidenta Európskej centrálnej banky

P7_TA(2010)0073

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o odporúčaní Rady o menovaní viceprezidenta Európskej centrálnej banky (C7-0044/2010 – 2010/0813(NLE))

2011/C 4 E/12

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na odporúčanie Rady zo 16. februára 2010 (1),

so zreteľom na článok 283 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0044/2010),

so zreteľom na článok 109 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre hospodárske a menové veci (A7-0059/2010),

| A. | keďže formou listu z 24. februára 2010 Rada konzultovala s Európskym parlamentom menovanie Vítora Constância za viceprezidenta Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov, |
| --- | --- |

A.

keďže formou listu z 24. februára 2010 Rada konzultovala s Európskym parlamentom menovanie Vítora Constância za viceprezidenta Európskej centrálnej banky na funkčné obdobie ôsmich rokov,

| B. | keďže Výbor EP pre hospodárske a menové veci následne pristúpil k posúdeniu poverovacích listín kandidáta, najmä so zreteľom na požiadavky ustanovené v článku 283 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a vzhľadom na potrebu úplnej nezávislosti ECB podľa článku 130, a keďže v priebehu tohto posúdenia bol výboru doručený životopis kandidáta, ako aj jeho odpovede na písomný dotazník, ktorý mu bol zaslaný, |
| --- | --- |

B.

keďže Výbor EP pre hospodárske a menové veci následne pristúpil k posúdeniu poverovacích listín kandidáta, najmä so zreteľom na požiadavky ustanovené v článku 283 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a vzhľadom na potrebu úplnej nezávislosti ECB podľa článku 130, a keďže v priebehu tohto posúdenia bol výboru doručený životopis kandidáta, ako aj jeho odpovede na písomný dotazník, ktorý mu bol zaslaný,

| C. | keďže následne 23. marca 2010 výbor usporiadal dvojhodinové vypočutie kandidáta, počas ktorého kandidát predniesol úvodné vyhlásenie a následne odpovedal na otázky položené členmi výboru, |
| --- | --- |

C.

keďže následne 23. marca 2010 výbor usporiadal dvojhodinové vypočutie kandidáta, počas ktorého kandidát predniesol úvodné vyhlásenie a následne odpovedal na otázky položené členmi výboru,

| 1. | vydáva priaznivé stanovisko Európskej rade k odporúčaniu Rady menovať Vítora Constância za viceprezidenta Európskej centrálnej banky; |
| --- | --- |

1.

vydáva priaznivé stanovisko Európskej rade k odporúčaniu Rady menovať Vítora Constância za viceprezidenta Európskej centrálnej banky;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Európskej rade a Rade. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Európskej rade a Rade.

---

(1)  Zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/65 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/65

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Milan Martin Cvikl

P7_TA(2010)0074

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o vymenovaní Milana Martina Cviklu za člena Dvora audítorov (C7-0022/2010 – 2010/0810(NLE))

2011/C 4 E/13

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2. Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0022/2010),

so zreteľom na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 16. marca 2010, vypočul kandidáta Rady na člena Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0046/2010),

| A. | keďže Milan Martin Cvikl spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže Milan Martin Cvikl spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ,

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Milana Martina Cviklu za člena Dvora audítorov; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom Rady vymenovať Milana Martina Cviklu za člena Dvora audítorov;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/66

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie členky Dvora audítorov - pani Rasa Budbergytéová

P7_TA(2010)0075

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Rasy Budbergytéovej za členku Dvora audítorov (C7-0018/2010 – 2010/0806(NLE))

2011/C 4 E/14

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ,v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0018/2010),

so zreteľom na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 15. marca 2010, vypočul kandidátku Rady na členku Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0039/2010),

| A. | keďže Rasa Budbergytéová spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže Rasa Budbergytéová spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ,

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Rasu Budbergytéovú za členku Dvora audítorov; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom Rady vymenovať Rasu Budbergytéovú za členku Dvora audítorov;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/66 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/66

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie členky Dvora audítorov - pani Kersti Kaljulaidová

P7_TA(2010)0076

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Kersti Kaljulaidovej za členku Dvora audítorov (C7-0016/2010 – 2010/0804(NLE))

2011/C 4 E/15

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0016/2010),

so zreteľom na skutočnosť, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 16. marca 2010, vypočul kandidátku Rady na členku Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0045/2010),

| A. | keďže Kersti Kaljulaidová spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods.1 Zmluvy o fungovaní EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže Kersti Kaljulaidová spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods.1 Zmluvy o fungovaní EÚ,

| 1. | súhlasí s návrhom vymenovať Kersi Kaljulaidovú za členku Dvora Audítorov; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom vymenovať Kersi Kaljulaidovú za členku Dvora Audítorov;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/67 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/67

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Igors Ludboržs

P7_TA(2010)0077

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Igorsa Ludboržsa za člena Dvora audítorov (C7-0017/2010 – 2010/0805(NLE))

2011/C 4 E/16

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0017/2010),

so zreteľom na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 16. marca 2010, vypočul kandidáta Rady na člena Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0040/2010),

| A. | keďže Igors Ludboržs spĺňa/nespĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže Igors Ludboržs spĺňa/nespĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ,

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Igorsa Ludboržsa za člena Dvora audítorov; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom Rady vymenovať Igorsa Ludboržsa za člena Dvora audítorov;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/68

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Szabolcs Fazakas

P7_TA(2010)0078

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Szabolcsa Fazakasa za člena Dvora audítorov (C7-0019/2010 – 2010/0807(NLE))

2011/C 4 E/17

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0019/2010),

so zreteľom na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 15. marca 2010, vypočul kandidáta Rady na člena Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0038/2010),

| A. | keďže Szabolcs Fazakas spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže Szabolcs Fazakas spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ,

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Szabolcsa Fazakasa za člena Dvora audítorov; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom Rady vymenovať Szabolcsa Fazakasa za člena Dvora audítorov;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/68 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/68

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Ladislav Balko

P7_TA(2010)0079

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Ladislava Balka za člena Dvora audítorov (C7-0023/2010 – 2010/0811(NLE))

2011/C 4 E/18

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní EÚ, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0023/2010),

so zreteľom na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 15. marca 2010, vypočul kandidáta Rady na člena Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7–0037/2010),

| A. | keďže Ladislav Balko spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže Ladislav Balko spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ,

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Ladislava Balka za člena Dvora audítorov; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom Rady vymenovať Ladislava Balka za člena Dvora audítorov;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/69 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/69

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Louis Galea

P7_TA(2010)0080

Výbor pre kontrolu rozpočtu Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Louisa Galeu za člena Dvora audítorov (C7-0020/2010 – 2010/0808(NLE))

2011/C 4 E/19

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0020/2010),

so zreteľom na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 15. marca 2010, vypočul kandidáta Rady na člena Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0042/2010),

| A. | keďže Louis Galea spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže Louis Galea spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ,

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Louisa Galeu za člena Dvora audítorov; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom Rady vymenovať Louisa Galeu za člena Dvora audítorov;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/70

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Augustyn Bronisław Kubik

P7_TA(2010)0081

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Augustyna Bronisława Kubika za člena Dvora audítorov (C7-0021/2010 – 2010/0809(NLE))

2011/C 4 E/20

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7–0021/2010),

so zreteľom na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 15. marca 2010, vypočul kandidáta Rady na člena Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0041/2010),

| A. | keďže Augustyn Bronisław Kubik spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže Augustyn Bronisław Kubik spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ,

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Augustyna Bronisława Kubika za člena Dvora audítorov; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom Rady vymenovať Augustyna Bronisława Kubika za člena Dvora audítorov;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/70 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/70

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie člena Dvora audítorov - Jan Kinšt

P7_TA(2010)0082

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Jana Kinšta za člena Dvora audítorov (C7-0015/2010 – 2010/0803(NLE))

2011/C 4 E/21

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0015/2010),

so zreteľom na skutočnosť, že Výbor pre rozpočtovú kontrolu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 16. marca 2010, vypočul kandidáta Rady na člena Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0044/2010),

| A. | keďže Jan Kinšt spĺňa podmienky ustanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ, |
| --- | --- |

A.

keďže Jan Kinšt spĺňa podmienky ustanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní EÚ,

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Jana Kinšta za člena Dvora audítorov; |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom Rady vymenovať Jana Kinšta za člena Dvora audítorov;

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným orgánom členských štátov.

---

| 7.1.2011 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 4/71 |
| --- | --- | --- | --- |

7.1.2011

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 4/71

---

Štvrtok 25. marca 2010Vymenovanie člena Dvora audítorov - pán Eoin O’Shea

P7_TA(2010)0083

Rozhodnutie Európskeho parlamentu z 25. marca 2010 o návrhu na vymenovanie Eoina O’Sheu za člena Dvora audítorov (C7-0033/2010 – 2010/0812(NLE))

2011/C 4 E/22

(Konzultácia)

Európsky parlament,

so zreteľom na článok 286 ods. 2 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, v súlade s ktorým Rada konzultovala s Európskym parlamentom (C7-0033/2010),

so zreteľom na to, že Výbor pre kontrolu rozpočtu na svojej schôdzi, ktorá sa konala 15. marca 2010, vypočul kandidáta Rady na člena Dvora audítorov,

so zreteľom na článok 108 rokovacieho poriadku,

so zreteľom na správu Výboru pre kontrolu rozpočtu (A7-0043/2010),

| A. | keďže Eoin O’Shea spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, |
| --- | --- |

A.

keďže Eoin O’Shea spĺňa podmienky stanovené v článku 286 ods. 1 Zmluvy o fungovaní Európskej únie,

| 1. | súhlasí s návrhom Rady vymenovať Eoina O’Sheu za člena Dvora audítorov (a žiada Radu, aby stiahla svoj návrh a aby mu predložila nový); |
| --- | --- |

1.

súhlasí s návrhom Rady vymenovať Eoina O’Sheu za člena Dvora audítorov (a žiada Radu, aby stiahla svoj návrh a aby mu predložila nový);

| 2. | poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným úradom členských štátov. |
| --- | --- |

2.

poveruje svojho predsedu, aby toto rozhodnutie postúpil Rade a pre informáciu Dvoru audítorov, ako aj ostatným inštitúciám Európskej únie a kontrolným úradom členských štátov.

---