# Eiropas Savienības C 350/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.350.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 350 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 22. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.350.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 350

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 22. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | 84. plenārsesija 2010. gada 14. un 15. aprīlī |
| 2010/C 350/01 | Reģionu Komitejas rezolūcija par tematu Reģionu komitejas prioritātes 2010. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

84. plenārsesija 2010. gada 14. un 15. aprīlī

2010/C 350/01

Reģionu Komitejas rezolūcija par tematu Reģionu komitejas prioritātes 2010. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

84. plenārsesija 2010. gada 14. un 15. aprīlī

| 22.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 350/1

---

Reģionu Komitejas rezolūcija par tematu “Reģionu komitejas prioritātes 2010. gadam, pamatojoties uz Eiropas Komisijas likumdošanas un darba programmu” (1)

POLITISKĀS PRIORITĀTES

ES pašreizējā institucionālā un politiskā konjunktūra

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | norāda, ka 2010. gads ir nozīmīgs pavērsiens institucionālajā konjunktūrā, jo stājies spēkā Lisabonas līgums un sākas jauns pilnvaru termiņš gan Eiropas Komisijā, gan Reģionu komitejā. Jaunais līgums Eiropas Savienībai nodrošina piemērotu politisko un institucionālo sistēmu, tomēr pašreizējie pārbaudījumi gan Eiropā, gan pasaulē liecina, ka politiskajai gribai, redzējumam un diskusijām vistuvākajā laikā jāatspoguļojas reālos rezultātos, ko gaida iedzīvotāji; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka 2010. gads ir nozīmīgs pavērsiens institucionālajā konjunktūrā, jo stājies spēkā Lisabonas līgums un sākas jauns pilnvaru termiņš gan Eiropas Komisijā, gan Reģionu komitejā. Jaunais līgums Eiropas Savienībai nodrošina piemērotu politisko un institucionālo sistēmu, tomēr pašreizējie pārbaudījumi gan Eiropā, gan pasaulē liecina, ka politiskajai gribai, redzējumam un diskusijām vistuvākajā laikā jāatspoguļojas reālos rezultātos, ko gaida iedzīvotāji;

| 2. | uzskata, ka šā brīža problēmu pārvarēšanai vajadzīgs ilgtermiņa politiskais redzējums, ciešāka Eiropas iestāžu sadarbība, plašāka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa līdzdalība Eiropas politikas virzienu īstenošanā, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības principu atzīšana; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka šā brīža problēmu pārvarēšanai vajadzīgs ilgtermiņa politiskais redzējums, ciešāka Eiropas iestāžu sadarbība, plašāka valsts, reģionālā un vietējā līmeņa līdzdalība Eiropas politikas virzienu īstenošanā, kā arī daudzlīmeņu pārvaldības principu atzīšana;

| 3. | uzsver, ka labāku pārvaldību un ES tiesību aktu efektīvāku izstrādi palīdz nodrošināt arī Komitejas funkciju konsolidēšana ES likumdošanas procesā, tostarp Komitejas jaunās pilnvaras – sevišķi attiecībā uz subsidiaritāti –, kas radušās pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka labāku pārvaldību un ES tiesību aktu efektīvāku izstrādi palīdz nodrošināt arī Komitejas funkciju konsolidēšana ES likumdošanas procesā, tostarp Komitejas jaunās pilnvaras – sevišķi attiecībā uz subsidiaritāti –, kas radušās pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā;

| 4. | atkārtoti uzsver savu apņemšanos cieši sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai garantētu, ka ES tiesību aktu izstrādē tiek ņemta vērā vietējā un reģionālā dimensija, īpaši gādājot par vietējā un reģionālā aspekta ievērošanu ietekmes novērtējumos; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti uzsver savu apņemšanos cieši sadarboties ar Eiropas Komisiju, lai garantētu, ka ES tiesību aktu izstrādē tiek ņemta vērā vietējā un reģionālā dimensija, īpaši gādājot par vietējā un reģionālā aspekta ievērošanu ietekmes novērtējumos;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas darba programma 2010. gadam papildināta ar daudzgadu perspektīvu, kas nodrošina lielāku prognozējamību, veicina sadarbību un iestāžu darba kopīgu plānošanu, kā arī ļauj reāli noteikt stratēģiskos mērķus; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas darba programma 2010. gadam papildināta ar daudzgadu perspektīvu, kas nodrošina lielāku prognozējamību, veicina sadarbību un iestāžu darba kopīgu plānošanu, kā arī ļauj reāli noteikt stratēģiskos mērķus;

| 6. | ir norūpējusies par ekstrēmistu partiju skaita palielināšanos un uzskata, ka nozīmīgs veids, kā risināt šo situāciju, ir piešķirt līdzekļus vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ar kuriem varētu mazināt nabadzību, nevienlīdzību, diskrimināciju, starpkultūru konfliktus, piemērotu mājokļu trūkumu, kā arī piešķirt finanšu līdzekļus kopienām, sociālajiem uzņēmumiem un MVU, lai veidotu ilgtspējīgas pārticības avotus; |
| --- | --- |

6.

ir norūpējusies par ekstrēmistu partiju skaita palielināšanos un uzskata, ka nozīmīgs veids, kā risināt šo situāciju, ir piešķirt līdzekļus vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ar kuriem varētu mazināt nabadzību, nevienlīdzību, diskrimināciju, starpkultūru konfliktus, piemērotu mājokļu trūkumu, kā arī piešķirt finanšu līdzekļus kopienām, sociālajiem uzņēmumiem un MVU, lai veidotu ilgtspējīgas pārticības avotus;

| 7. | piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka ES sociālās, ekonomiskās un ar vidi saistītās problēmas jārisina steidzami; atkārtoti apstiprina nodomu palīdzēt Komisijas prioritārajos darbības virzienos – pašreizējās finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes pārvarēšanā Eiropas Savienībā, kā arī virzībā uz sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu atlabšanu, galveno nozīmi piešķirot iedzīvotājiem un nostiprinot ES lomu globālā mērogā; atkārtoti pauž gatavību sekmēt pašreizējo ES politikas instrumentu optimālu izmantošanu, cita starpā vienkāršojot un mazinot administratīvo slogu un tādējādi īstenojot vienu no svarīgākajām Eiropas Komisijas stratēģiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

7.

piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, ka ES sociālās, ekonomiskās un ar vidi saistītās problēmas jārisina steidzami; atkārtoti apstiprina nodomu palīdzēt Komisijas prioritārajos darbības virzienos – pašreizējās finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes pārvarēšanā Eiropas Savienībā, kā arī virzībā uz sociāli un ekoloģiski ilgtspējīgu atlabšanu, galveno nozīmi piešķirot iedzīvotājiem un nostiprinot ES lomu globālā mērogā; atkārtoti pauž gatavību sekmēt pašreizējo ES politikas instrumentu optimālu izmantošanu, cita starpā vienkāršojot un mazinot administratīvo slogu un tādējādi īstenojot vienu no svarīgākajām Eiropas Komisijas stratēģiskajām prioritātēm;

I.   Krīzes seku mazināšana sociāli taisnīgā, ekonomiski un ekoloģiski ilgtspējīgā veidā

I.a
     
  Nopietnas bažas par finanšu, ekonomikas un sociālās krīzes apmēru un tās sekām reģionos un pilsētās

| 8. | norāda, ka ir vērojamas dažas agrīnas atlabšanas pazīmes, tomēr Eiropas ekonomikā pieprasījums joprojām ir zems un iedzīvotājiem jārēķinās ar lielu nenoteiktību nodarbinātības jomā. Krīzes ietekme visās pilsētās un reģionos nav vienāda, tātad palielinās teritoriālās atšķirības. Tas nozīmē, ka apdraudēta ir pati ES sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas būtība, un vajadzīgi stingri kohēzijas politikas stiprināšanas pasākumi; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka ir vērojamas dažas agrīnas atlabšanas pazīmes, tomēr Eiropas ekonomikā pieprasījums joprojām ir zems un iedzīvotājiem jārēķinās ar lielu nenoteiktību nodarbinātības jomā. Krīzes ietekme visās pilsētās un reģionos nav vienāda, tātad palielinās teritoriālās atšķirības. Tas nozīmē, ka apdraudēta ir pati ES sociālās, ekonomiskās un teritoriālās kohēzijas būtība, un vajadzīgi stingri kohēzijas politikas stiprināšanas pasākumi;

| 9. | pauž viedokli, ka Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, kas ļāvis mazināt krīzes ietekmi, vēl nevar uzskatīt par pabeigtu. Kamēr privātais pieprasījums vēl nav pietiekami noturīgs, lai stiprinātu saimniecisko darbību, jāizstrādā atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģija, ievērojot līdzsvaru starp vajadzību kontrolēt valstu budžetu un vajadzību izvairīties no fiskālas ierobežošanas pasākumiem. Atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijai jābūt vērstai uz jaunu izaugsmes kvalitāti un, ja nepieciešams, IKP kritērijs jāpapildina ar citiem kritērijiem; |
| --- | --- |

9.

pauž viedokli, ka Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu, kas ļāvis mazināt krīzes ietekmi, vēl nevar uzskatīt par pabeigtu. Kamēr privātais pieprasījums vēl nav pietiekami noturīgs, lai stiprinātu saimniecisko darbību, jāizstrādā atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģija, ievērojot līdzsvaru starp vajadzību kontrolēt valstu budžetu un vajadzību izvairīties no fiskālas ierobežošanas pasākumiem. Atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģijai jābūt vērstai uz jaunu izaugsmes kvalitāti un, ja nepieciešams, IKP kritērijs jāpapildina ar citiem kritērijiem;

| 10. | ir pārliecināta, ka kohēzija jāstiprina ne tikai solidaritātes dēļ, bet visu Eiropas iedzīvotāju interesēs. ES dalībvalstu savstarpējā ekonomiskā atkarība kļūst arvien ciešāka, tāpēc nepietiekams pieprasījums ES iekšējā tirgū nelabvēlīgi ietekmē gan spēcīgās, gan vājās ES saimnieciskās sistēmas; |
| --- | --- |

10.

ir pārliecināta, ka kohēzija jāstiprina ne tikai solidaritātes dēļ, bet visu Eiropas iedzīvotāju interesēs. ES dalībvalstu savstarpējā ekonomiskā atkarība kļūst arvien ciešāka, tāpēc nepietiekams pieprasījums ES iekšējā tirgū nelabvēlīgi ietekmē gan spēcīgās, gan vājās ES saimnieciskās sistēmas;

| 11. | tāpēc uzskata, ka ekonomikas politikas stingrāka koordinēšana ES līmenī, ko savā sanāksmē 2010. gada pavasarī aicināja veikt Eiropadome, ir būtisks priekšnoteikums ne tikai krīzes seku pārvarēšanai, finanšu tirgu regulējuma stiprināšanai, spekulācijas iegrožošanai un kontroles saglabāšanai pār valstu budžetiem, bet arī tādu strukturālu reformu īstenošanai, kuras vajadzīgas ilgtspējīgai izaugsmei; |
| --- | --- |

11.

tāpēc uzskata, ka ekonomikas politikas stingrāka koordinēšana ES līmenī, ko savā sanāksmē 2010. gada pavasarī aicināja veikt Eiropadome, ir būtisks priekšnoteikums ne tikai krīzes seku pārvarēšanai, finanšu tirgu regulējuma stiprināšanai, spekulācijas iegrožošanai un kontroles saglabāšanai pār valstu budžetiem, bet arī tādu strukturālu reformu īstenošanai, kuras vajadzīgas ilgtspējīgai izaugsmei;

| 12. | uzsver, ka krīzes pārvarēšanas stratēģijas pamatā jābūt saskaņotai un integrētai politikas veidošanai, kurā iesaistās visi pārvaldības līmeņi un kurā pienācīgi tiek ņemti vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principi; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka krīzes pārvarēšanas stratēģijas pamatā jābūt saskaņotai un integrētai politikas veidošanai, kurā iesaistās visi pārvaldības līmeņi un kurā pienācīgi tiek ņemti vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principi;

| 13. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņēmību panākt vienošanos par stratēģiskām iniciatīvām saistībā ar finanšu tirgu efektīvu uzraudzību un regulējumu; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņēmību panākt vienošanos par stratēģiskām iniciatīvām saistībā ar finanšu tirgu efektīvu uzraudzību un regulējumu;

| 14. | pauž pārliecību, ka vissvarīgākais ir nodrošināt starptautisku stabilu tiesisko sistēmu, tādējādi no jauna apliecinot, ka tiesiskums stāv augstāk par dažu finanšu tirgu dalībnieku ļaunprātīgām darbībām; |
| --- | --- |

14.

pauž pārliecību, ka vissvarīgākais ir nodrošināt starptautisku stabilu tiesisko sistēmu, tādējādi no jauna apliecinot, ka tiesiskums stāv augstāk par dažu finanšu tirgu dalībnieku ļaunprātīgām darbībām;

I.b
     
  Eiropas Komisijas projekts “Eiropa 2020” Reģionu komitejas skatījumā

I.b.1
     
  Stiprās un vājās puses

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas projekts “Eiropa 2020” atbilst dažām būtiskām ES pilsētu un vietējo un reģionālo pašvaldību prasībām, jo tajā norādīts, ka a) pilsētas un vietējās un reģionālās pašvaldības jāuzskata par pastāvīgiem partneriem jaunās stratēģijas izstrādē un īstenošanā, b) ciešāk jāiesaista Reģionu komiteja, c) ekonomikas, sociālajai un vides jomai jābūt vienlīdz svarīgiem pīlāriem, d) stratēģijai jābūt pietiekami elastīgai, lai to varētu pielāgot atšķirīgām sākotnējām situācijām, e) ieguvumiem no ekonomikas izaugsmes jābūt pieejamiem visās Savienības daļās, tādējādi nostiprinot teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisijas projekts “Eiropa 2020” atbilst dažām būtiskām ES pilsētu un vietējo un reģionālo pašvaldību prasībām, jo tajā norādīts, ka a) pilsētas un vietējās un reģionālās pašvaldības jāuzskata par pastāvīgiem partneriem jaunās stratēģijas izstrādē un īstenošanā, b) ciešāk jāiesaista Reģionu komiteja, c) ekonomikas, sociālajai un vides jomai jābūt vienlīdz svarīgiem pīlāriem, d) stratēģijai jābūt pietiekami elastīgai, lai to varētu pielāgot atšķirīgām sākotnējām situācijām, e) ieguvumiem no ekonomikas izaugsmes jābūt pieejamiem visās Savienības daļās, tādējādi nostiprinot teritoriālo kohēziju;

| 16. | tomēr izsaka nožēlu par to, ka Komisijas priekšlikumā nav pievērsta uzmanība citiem būtiskiem aspektiem, uz kuriem norādījusi Reģionu komiteja, proti: a) kā panākt, lai dalībvalstu valdības pildītu savu apņemšanos īstenot jauno stratēģiju, b) kādām jābūt vietējo un reģionālo pašvaldību funkcijām ierosināto vadošo iniciatīvu izstrādē un īstenošanā, c) kādi progresa novērtēšanas rādītāji būtu izmantojami līdzās IKP rādītājiem un kā tos integrēt jaunās stratēģijas pārvaldībā; |
| --- | --- |

16.

tomēr izsaka nožēlu par to, ka Komisijas priekšlikumā nav pievērsta uzmanība citiem būtiskiem aspektiem, uz kuriem norādījusi Reģionu komiteja, proti: a) kā panākt, lai dalībvalstu valdības pildītu savu apņemšanos īstenot jauno stratēģiju, b) kādām jābūt vietējo un reģionālo pašvaldību funkcijām ierosināto vadošo iniciatīvu izstrādē un īstenošanā, c) kādi progresa novērtēšanas rādītāji būtu izmantojami līdzās IKP rādītājiem un kā tos integrēt jaunās stratēģijas pārvaldībā;

| 17. | atbalsta nostādni, ka stratēģijā “Eiropa 2020” jāizraugās mazāk prioritāšu, un piekrīt, ka ziņojuma sniegšana par jauno stratēģiju jāsasaista ar ziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes paktu; pašiem instrumentiem tomēr jābūt nepārprotami nošķirtiem un jāsaglabā ECB neatkarība; |
| --- | --- |

17.

atbalsta nostādni, ka stratēģijā “Eiropa 2020” jāizraugās mazāk prioritāšu, un piekrīt, ka ziņojuma sniegšana par jauno stratēģiju jāsasaista ar ziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes paktu; pašiem instrumentiem tomēr jābūt nepārprotami nošķirtiem un jāsaglabā ECB neatkarība;

| 18. | apņemas apspriest minētos aspektus, gatavojot galīgo lēmumu par jauno ES stratēģiju, un cer, ka jūnijā gaidāmajā Eiropadomes sanāksmē tiks ņemti vērā Reģionu komitejas ierosinājumi, kurus tā iesniedz ES reģionu un pilsētu vārdā; |
| --- | --- |

18.

apņemas apspriest minētos aspektus, gatavojot galīgo lēmumu par jauno ES stratēģiju, un cer, ka jūnijā gaidāmajā Eiropadomes sanāksmē tiks ņemti vērā Reģionu komitejas ierosinājumi, kurus tā iesniedz ES reģionu un pilsētu vārdā;

I.b.2
     
  Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvas un to īstenošana

| 19. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu īstenot stratēģiju “Eiropa 2020” ar konkrētu pamatiniciatīvu palīdzību; uzsver, ka kopīgi jāstrādā gan Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, gan vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Tādēļ Eiropas Savienībai jāturpina rosināt arī vietējās un reģionālās pašvaldības tiekties uz šiem mērķiem, veicot vērienīgas ilgtermiņa investīcijas izglītībā, apmācībā, pētniecībā un inovācijā; uzskata, ka atsevišķa pamatiniciatīva jāizstrādā jomā, kas saistīta ar tādu kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu attīstību, kuru pamatā ir kvalitatīva infrastruktūra, sabiedriskā transporta tīkli un investīcijas energoefektīvās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu īstenot stratēģiju “Eiropa 2020” ar konkrētu pamatiniciatīvu palīdzību; uzsver, ka kopīgi jāstrādā gan Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm, gan vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Tādēļ Eiropas Savienībai jāturpina rosināt arī vietējās un reģionālās pašvaldības tiekties uz šiem mērķiem, veicot vērienīgas ilgtermiņa investīcijas izglītībā, apmācībā, pētniecībā un inovācijā; uzskata, ka atsevišķa pamatiniciatīva jāizstrādā jomā, kas saistīta ar tādu kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu attīstību, kuru pamatā ir kvalitatīva infrastruktūra, sabiedriskā transporta tīkli un investīcijas energoefektīvās tehnoloģijās;

Digitalizācijas programma

| 20. | ar cerībām gaida jauno “Eiropas digitalizācijas programmu” un atzīst, ka tā jūtami ietekmēs gan virzību uz ekonomiku ar zemu CO2 emisiju līmeni, gan sabiedriskos pakalpojumus, gan dzīves kvalitāti; uzsver digitalizācijas programmas milzīgās iespējas tādās jomās kā sociālā iekļaušana un piekļuve nomaļiem vai lauku apvidiem; |
| --- | --- |

20.

ar cerībām gaida jauno “Eiropas digitalizācijas programmu” un atzīst, ka tā jūtami ietekmēs gan virzību uz ekonomiku ar zemu CO2 emisiju līmeni, gan sabiedriskos pakalpojumus, gan dzīves kvalitāti; uzsver digitalizācijas programmas milzīgās iespējas tādās jomās kā sociālā iekļaušana un piekļuve nomaļiem vai lauku apvidiem;

Rūpniecības politika, pētniecība un inovācija

| 21. | uzsver, ka radošums un inovācija ir svarīgākie izaugsmes, investīciju un jaunu darbavietu rašanās veicinātāji, un tāpēc pauž pārliecību, ka ilgtermiņa investīcijas pētniecībā, izglītībā un apmācībā, kā arī pārkvalificēšanās jomā ir galvenais veids, kā panākt ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un mazināt bezdarbu; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka radošums un inovācija ir svarīgākie izaugsmes, investīciju un jaunu darbavietu rašanās veicinātāji, un tāpēc pauž pārliecību, ka ilgtermiņa investīcijas pētniecībā, izglītībā un apmācībā, kā arī pārkvalificēšanās jomā ir galvenais veids, kā panākt ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un mazināt bezdarbu;

| 22. | atbalsta stratēģijas pilnveidošanu nolūkā padziļināt koordināciju un sadarbību starp pētniecību un inovāciju no vienas puses un informācijas un komunikācijas tehnoloģijām no otras puses; |
| --- | --- |

22.

atbalsta stratēģijas pilnveidošanu nolūkā padziļināt koordināciju un sadarbību starp pētniecību un inovāciju no vienas puses un informācijas un komunikācijas tehnoloģijām no otras puses;

| 23. | atkārtoti pauž pārliecību par plašajām iespējām, kādas paver sinerģija starp ES pētniecības pamatprogrammu, struktūrfondiem un citām publiskā finansējuma shēmām, ļaujot līdzsvarot investīcijas pētniecībā un attīstībā, kā arī veidot zināšanās balstītu nodarbinātību vietējā un reģionālajā līmenī; uzskata, ka, lai stimulētu inovāciju un sasniegtu līderpozīcijas tehnoloģiju jomā, par prioritāti izvirzāma dažādu finansējuma avotu (publisko un privāto) sadarbības atbalstīšana; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti pauž pārliecību par plašajām iespējām, kādas paver sinerģija starp ES pētniecības pamatprogrammu, struktūrfondiem un citām publiskā finansējuma shēmām, ļaujot līdzsvarot investīcijas pētniecībā un attīstībā, kā arī veidot zināšanās balstītu nodarbinātību vietējā un reģionālajā līmenī; uzskata, ka, lai stimulētu inovāciju un sasniegtu līderpozīcijas tehnoloģiju jomā, par prioritāti izvirzāma dažādu finansējuma avotu (publisko un privāto) sadarbības atbalstīšana;

| 24. | uzsver vajadzību pēc visu pārvaldības līmeņu saskaņotas rīcības nolūkā atbalstīt MVU, lai veidotu ciešāku saikni starp fundamentālajiem un lietišķajiem pētījumiem; atzinīgi vērtē pasākumus, kuru mērķis ir izvērst un atbalstīt ar radošumu un inovāciju saistītas iniciatīvas, sevišķi tās, kas vērstas uz augstskolu un uzņēmumu sadarbību; |
| --- | --- |

24.

uzsver vajadzību pēc visu pārvaldības līmeņu saskaņotas rīcības nolūkā atbalstīt MVU, lai veidotu ciešāku saikni starp fundamentālajiem un lietišķajiem pētījumiem; atzinīgi vērtē pasākumus, kuru mērķis ir izvērst un atbalstīt ar radošumu un inovāciju saistītas iniciatīvas, sevišķi tās, kas vērstas uz augstskolu un uzņēmumu sadarbību;

“Jaunatne kustībā”

| 25. | ir pārliecināta, ka investīcijas jaunatnē un it sevišķi izglītībā, apmācībā un brīvprātīgajos pasākumos vai apmaiņas programmās ir būtiski svarīgas tādu Eiropas Savienības mērķu sasniegšanā, kas saistīti ar nodarbinātību, sociālo iekļaušanu un eiropeiskas identitātes un aktīva pilsoniskuma veidošanu; |
| --- | --- |

25.

ir pārliecināta, ka investīcijas jaunatnē un it sevišķi izglītībā, apmācībā un brīvprātīgajos pasākumos vai apmaiņas programmās ir būtiski svarīgas tādu Eiropas Savienības mērķu sasniegšanā, kas saistīti ar nodarbinātību, sociālo iekļaušanu un eiropeiskas identitātes un aktīva pilsoniskuma veidošanu;

| 26. | pilnībā atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” projektā ietverto pamatmērķi — samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušo cilvēku īpatsvaru no pašreizējiem 15 % uz 10 %; |
| --- | --- |

26.

pilnībā atbalsta stratēģijas “Eiropa 2020” projektā ietverto pamatmērķi — samazināt priekšlaicīgi mācības pārtraukušo cilvēku īpatsvaru no pašreizējiem 15 % uz 10 %;

Jaunas prasmes un darbavietas

| 27. | aicina īpašu uzmanību pievērst bezdarba mazināšanai, palīdzot reģionālajām un vietējām pašvaldībām efektīvi izmantot Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) līdzekļus, kā arī visas citas iespējas, ar kurām stimulēt darba vietu radīšanu, atbalstīt MVU un veicināt videi nekaitīgu inovāciju; |
| --- | --- |

27.

aicina īpašu uzmanību pievērst bezdarba mazināšanai, palīdzot reģionālajām un vietējām pašvaldībām efektīvi izmantot Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) līdzekļus, kā arī visas citas iespējas, ar kurām stimulēt darba vietu radīšanu, atbalstīt MVU un veicināt videi nekaitīgu inovāciju;

| 28. | aicina nodrošināt vienlīdzīgas iespējas nodarbinātības jomā un veltīt īpašu uzmanību gados vecāku darba ņēmēju iespējamajam ieguldījumam, jo šiem cilvēkiem ir vērtīgas zināšanas un pieredze, ko var izmantot gan līdzsvarotas darba vides izveidei, gan produktu un sistēmas uzlabošanai; |
| --- | --- |

28.

aicina nodrošināt vienlīdzīgas iespējas nodarbinātības jomā un veltīt īpašu uzmanību gados vecāku darba ņēmēju iespējamajam ieguldījumam, jo šiem cilvēkiem ir vērtīgas zināšanas un pieredze, ko var izmantot gan līdzsvarotas darba vides izveidei, gan produktu un sistēmas uzlabošanai;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par darba laika direktīvas pārskatīšanu; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par darba laika direktīvas pārskatīšanu;

Sociālā iekļaušana

| 30. | uzsver, ka centienos panākt sociālo iekļaušanu ir ietverami arī pasākumi, kas vērsti gan uz īpaši neaizsargātām grupām vai apvidiem, gan uz ekonomikas stimulēšanu plašākā izpratnē, vairāk uzmanības pievēršot nodarbinātības iespējām, elastdrošībai un dinamiskai ekonomikai; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka centienos panākt sociālo iekļaušanu ir ietverami arī pasākumi, kas vērsti gan uz īpaši neaizsargātām grupām vai apvidiem, gan uz ekonomikas stimulēšanu plašākā izpratnē, vairāk uzmanības pievēršot nodarbinātības iespējām, elastdrošībai un dinamiskai ekonomikai;

| 31. | norāda, ka aktīvāk jāstrādā, lai to Eiropas iedzīvotāju skaitu, kuri atrodas zem valstī noteiktās nabadzības robežas, samazinātu par 25%, kā paredz attiecīgais stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķis; uzsver, ka nabadzību un sociālo atstumtību nav iespējams mazināt, neiesaistot NVO, sociālos partnerus, vietējās un reģionālās pašvaldības un tos, kuri strādā ar nabadzībā nonākušiem cilvēkiem. Tāpēc RK ļoti pozitīvi vērtē augšupējās sadarbības iespējas, ko sniedz 2010. gads — Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, kura mērķis ir aktualizēt solidaritātes, sociālā taisnīguma un iekļaušanas nozīmi; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka aktīvāk jāstrādā, lai to Eiropas iedzīvotāju skaitu, kuri atrodas zem valstī noteiktās nabadzības robežas, samazinātu par 25%, kā paredz attiecīgais stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķis; uzsver, ka nabadzību un sociālo atstumtību nav iespējams mazināt, neiesaistot NVO, sociālos partnerus, vietējās un reģionālās pašvaldības un tos, kuri strādā ar nabadzībā nonākušiem cilvēkiem. Tāpēc RK ļoti pozitīvi vērtē augšupējās sadarbības iespējas, ko sniedz 2010. gads — Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, kura mērķis ir aktualizēt solidaritātes, sociālā taisnīguma un iekļaušanas nozīmi;

Resursu ziņā racionāla Eiropa

| 32. | īpašu uzmanību veltīs ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pilnveidošanai atbilstīgi jaunajai stratēģijai “Eiropa 2020”. Tas būs ieguldījums arī diskusijās par abu stratēģiju sinerģijas uzlabošanu un par to, kā vienkāršot stratēģiju īstenošanas un uzraudzības procesu; |
| --- | --- |

32.

īpašu uzmanību veltīs ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pilnveidošanai atbilstīgi jaunajai stratēģijai “Eiropa 2020”. Tas būs ieguldījums arī diskusijās par abu stratēģiju sinerģijas uzlabošanu un par to, kā vienkāršot stratēģiju īstenošanas un uzraudzības procesu;

| 33. | apņemas iesaistīties Septītās rīcības programmas vides jomā turpmākajā izstrādē un atbalstīt tādu ES vides politiku, kuras nolūks ir racionālāk izmantot dabas resursus, nodrošināt augstu dzīves līmeni ES iedzīvotājiem un ņemt vērā vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

33.

apņemas iesaistīties Septītās rīcības programmas vides jomā turpmākajā izstrādē un atbalstīt tādu ES vides politiku, kuras nolūks ir racionālāk izmantot dabas resursus, nodrošināt augstu dzīves līmeni ES iedzīvotājiem un ņemt vērā vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 34. | ar cerībām gaida Komisijas izstrādātā energoefektivitātes rīcības plāna publicēšanu, kas paredzēta 2011. gada sākumā, apņemas iesaistīties un atbalstīt tādu ES politiku, kas vērsta uz enerģijas taupīšanu un jaunu, neizsīkstošu energoresursu izmantošanu, it īpaši saistībā ar jauno ES energotehnoloģiju stratēģiju 2010.–2014. gadam; uzskata, ka Eiropas Savienībai ārkārtīgi svarīga ir energoapgādes drošība, un tāpēc īpaši pievērš uzmanību energotīklu savietojamībai; |
| --- | --- |

34.

ar cerībām gaida Komisijas izstrādātā energoefektivitātes rīcības plāna publicēšanu, kas paredzēta 2011. gada sākumā, apņemas iesaistīties un atbalstīt tādu ES politiku, kas vērsta uz enerģijas taupīšanu un jaunu, neizsīkstošu energoresursu izmantošanu, it īpaši saistībā ar jauno ES energotehnoloģiju stratēģiju 2010.–2014. gadam; uzskata, ka Eiropas Savienībai ārkārtīgi svarīga ir energoapgādes drošība, un tāpēc īpaši pievērš uzmanību energotīklu savietojamībai;

| 35. | rūpīgi izvērtēs pašreizējo ar klimata pārmaiņām saistīto ES tiesību aktu vietējos un reģionālos aspektus, sevišķi 2008. gadā izstrādātās klimata pārmaiņu un enerģētikas paketes un ar to saistīto papildu tiesību aktu īstenošanu; šajā saistībā aplūkos arī biomasas ilgtspējīgu izmantošanu un sasniegumus energoefektivitātes uzlabošanā, it īpaši mājokļu jomā; |
| --- | --- |

35.

rūpīgi izvērtēs pašreizējo ar klimata pārmaiņām saistīto ES tiesību aktu vietējos un reģionālos aspektus, sevišķi 2008. gadā izstrādātās klimata pārmaiņu un enerģētikas paketes un ar to saistīto papildu tiesību aktu īstenošanu; šajā saistībā aplūkos arī biomasas ilgtspējīgu izmantošanu un sasniegumus energoefektivitātes uzlabošanā, it īpaši mājokļu jomā;

| 36. | piedāvā ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju turpināt virzīt Pilsētas mēru pakta iniciatīvu par “ES 2020” mērķu sasniegšanu vietējā un reģionālajā līmenī; tādēļ centīsies paplašināt minēto paktu, iesaistot arī reģionālā līmeņa pārstāvjus; |
| --- | --- |

36.

piedāvā ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju turpināt virzīt Pilsētas mēru pakta iniciatīvu par “ES 2020” mērķu sasniegšanu vietējā un reģionālajā līmenī; tādēļ centīsies paplašināt minēto paktu, iesaistot arī reģionālā līmeņa pārstāvjus;

| 37. | uzskata, ka jāpanāk, lai Eiropas un valstu līmeņa dalībnieki labāk izprastu vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi un iespējas mazināt klimata pārmaiņu ietekmi vai pielāgoties šīm pārmaiņām, un aicina pašvaldību lomu ņemt vērā arī patlaban notiekošajās ANO sarunās, kas veltītas klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka jāpanāk, lai Eiropas un valstu līmeņa dalībnieki labāk izprastu vietējo un reģionālo pašvaldību būtisko nozīmi un iespējas mazināt klimata pārmaiņu ietekmi vai pielāgoties šīm pārmaiņām, un aicina pašvaldību lomu ņemt vērā arī patlaban notiekošajās ANO sarunās, kas veltītas klimata pārmaiņām;

| 38. | ņemot vērā nepieciešamību mērķtiecīgāk izmantot struktūrfondus enerģētikas investīcijām, lai stimulētu reģionālo attīstību, turpinās pētīt veidus, kā uzlabot koordināciju un reģionālo programmu atbilstību valstu un Eiropas pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

38.

ņemot vērā nepieciešamību mērķtiecīgāk izmantot struktūrfondus enerģētikas investīcijām, lai stimulētu reģionālo attīstību, turpinās pētīt veidus, kā uzlabot koordināciju un reģionālo programmu atbilstību valstu un Eiropas pamatnostādnēm;

| 39. | turpinās meklēt risinājumus sinerģijas uzlabošanai starp ekonomikas un klimata pārmaiņu politiku, un šajā saistībā aplūkos iespējas palielināt EIB lomu ekoloģiski nekaitīgas tehnoloģijas, infrastruktūras un energoapgādes drošības finansēšanā vietējā un reģionālā līmenī visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

39.

turpinās meklēt risinājumus sinerģijas uzlabošanai starp ekonomikas un klimata pārmaiņu politiku, un šajā saistībā aplūkos iespējas palielināt EIB lomu ekoloģiski nekaitīgas tehnoloģijas, infrastruktūras un energoapgādes drošības finansēšanā vietējā un reģionālā līmenī visā Eiropas Savienībā;

| 40. | pilnībā atbalsta vispusīgu IKT izmantošanu energoefektivitātes uzlabošanai un kopīgi ar Eiropas Komisiju un citām ieinteresētajām personām turpinās izstrādāt un popularizēt praktiskus ieteikumus, kā vietējām un reģionālajām pašvaldībām pilnībā izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) savos plānos, kas saistīti ar klimata pārmaiņu jautājumiem; |
| --- | --- |

40.

pilnībā atbalsta vispusīgu IKT izmantošanu energoefektivitātes uzlabošanai un kopīgi ar Eiropas Komisiju un citām ieinteresētajām personām turpinās izstrādāt un popularizēt praktiskus ieteikumus, kā vietējām un reģionālajām pašvaldībām pilnībā izmantot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT) savos plānos, kas saistīti ar klimata pārmaiņu jautājumiem;

| 41. | atkārtoti norāda, ka jūrniecības politikā vajadzīga integrēta, visaptveroša starpnozaru pieeja, kuras pamatā ir jūras teritoriālā plānošana; uzsver arī, ka minētajā politikā būtiska nozīme ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās ir gan finansētājas, gan vislabāk spēj organizēt dažādu jūras izmantošanas veidu saskaņotu līdzāspastāvēšanu; tādēļ atgādina, ka integrētai jūrniecības politikai vajadzīga vienkāršota finanšu sistēma un ka visi ar jūrniecību saistītie jautājumi būtu jārisina Eiropas piekrastes reģionu un salu fonda ietvaros; |
| --- | --- |

41.

atkārtoti norāda, ka jūrniecības politikā vajadzīga integrēta, visaptveroša starpnozaru pieeja, kuras pamatā ir jūras teritoriālā plānošana; uzsver arī, ka minētajā politikā būtiska nozīme ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo tās ir gan finansētājas, gan vislabāk spēj organizēt dažādu jūras izmantošanas veidu saskaņotu līdzāspastāvēšanu; tādēļ atgādina, ka integrētai jūrniecības politikai vajadzīga vienkāršota finanšu sistēma un ka visi ar jūrniecību saistītie jautājumi būtu jārisina Eiropas piekrastes reģionu un salu fonda ietvaros;

| 42. | atzīst, ka jāuzlabo koordinācija to nozaru politikā, kas saistītas ar piekrastes zonu izmantošanu, un tāpēc aicina izveidot Eiropas jūrniecības platformu, kas apvienotu vietējās un reģionālās pašvaldības un attiecīgās ieinteresētās personas, kā arī nodrošinātu tām ērtu instrumentu atbildības jomu sadalīšanai un paraugprakses popularizēšanai; |
| --- | --- |

42.

atzīst, ka jāuzlabo koordinācija to nozaru politikā, kas saistītas ar piekrastes zonu izmantošanu, un tāpēc aicina izveidot Eiropas jūrniecības platformu, kas apvienotu vietējās un reģionālās pašvaldības un attiecīgās ieinteresētās personas, kā arī nodrošinātu tām ērtu instrumentu atbildības jomu sadalīšanai un paraugprakses popularizēšanai;

| 43. | iesaistīsies patlaban notiekošajā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformā un labprāt dos savu ieguldījumu, kad Komisija 2010. gadā gatavos reformas priekšlikumus; uzsver, ka ir jānodrošina, lai turpmākajā KZP galvenā uzmanība tiktu veltīta ilgtspējīgiem zivju krājumiem, vienlaikus ņemot vērā ES piekrastes reģionu un mazo zvejniecības uzņēmumu vajadzības; |
| --- | --- |

43.

iesaistīsies patlaban notiekošajā kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) reformā un labprāt dos savu ieguldījumu, kad Komisija 2010. gadā gatavos reformas priekšlikumus; uzsver, ka ir jānodrošina, lai turpmākajā KZP galvenā uzmanība tiktu veltīta ilgtspējīgiem zivju krājumiem, vienlaikus ņemot vērā ES piekrastes reģionu un mazo zvejniecības uzņēmumu vajadzības;

| 44. | apņemas aktīvi piedalīties viedokļu apmaiņā par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nākotni laikposmā pēc 2013. gada; neatbalstīs mēģinājumus “demontēt” vai “renacionalizēt” KLP; noteikti iesaka veicināt lauku attīstības politikas sinerģiju ar citām ES politikas jomām, it īpaši kohēzijas politiku, jo ES 27 valstu kohēzijas kontekstā bažas raisa lauku apvidu attīstības atšķirības; |
| --- | --- |

44.

apņemas aktīvi piedalīties viedokļu apmaiņā par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nākotni laikposmā pēc 2013. gada; neatbalstīs mēģinājumus “demontēt” vai “renacionalizēt” KLP; noteikti iesaka veicināt lauku attīstības politikas sinerģiju ar citām ES politikas jomām, it īpaši kohēzijas politiku, jo ES 27 valstu kohēzijas kontekstā bažas raisa lauku apvidu attīstības atšķirības;

| 45. | tāpēc uzskata, ka jaunajai KLP pēc 2013. gada jābūt tādai, kas veicina lauku apvidu spēju risināt problēmas, ar kurām tie šobrīd saskaras, proti, reģionālas atšķirības ienākumu ziņā un ekonomiskajos un sociālajos rādītājos, zema nodarbinātība, problemātiska piekļuve, tehnoloģiska “trimda”, demogrāfiskas pārmaiņas un iedzīvotāju skaita samazināšanās, pakāpeniska lauku teritoriju sarukšana utt.; |
| --- | --- |

45.

tāpēc uzskata, ka jaunajai KLP pēc 2013. gada jābūt tādai, kas veicina lauku apvidu spēju risināt problēmas, ar kurām tie šobrīd saskaras, proti, reģionālas atšķirības ienākumu ziņā un ekonomiskajos un sociālajos rādītājos, zema nodarbinātība, problemātiska piekļuve, tehnoloģiska “trimda”, demogrāfiskas pārmaiņas un iedzīvotāju skaita samazināšanās, pakāpeniska lauku teritoriju sarukšana utt.;

| 46. | pauž nožēlu, ka pašreizējās lauksaimniecības krīzes brīdī Komisija pietiekamu uzmanību nav pievērsusi papildu pasākumiem; |
| --- | --- |

46.

pauž nožēlu, ka pašreizējās lauksaimniecības krīzes brīdī Komisija pietiekamu uzmanību nav pievērsusi papildu pasākumiem;

| 47. | uzskata, ka visā lauksaimniecības politikā jāņem vērā klimata pārmaiņas un tāpēc, ieviešot piemērotus veicināšanas pasākumus lauksaimniekiem, jācenšas samazināt enerģijas patēriņu un siltumnīcefekta gāzu emisiju. Jāatbalsta integrētu pārtikas stratēģiju izstrāde un jāmudina reģioni attīstīt un veicināt vietējo pārtikas produktu un ar tiem saistītu produktu ražošanu, ja tādējādi iespējams samazināt oglekļa emisiju; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka visā lauksaimniecības politikā jāņem vērā klimata pārmaiņas un tāpēc, ieviešot piemērotus veicināšanas pasākumus lauksaimniekiem, jācenšas samazināt enerģijas patēriņu un siltumnīcefekta gāzu emisiju. Jāatbalsta integrētu pārtikas stratēģiju izstrāde un jāmudina reģioni attīstīt un veicināt vietējo pārtikas produktu un ar tiem saistītu produktu ražošanu, ja tādējādi iespējams samazināt oglekļa emisiju;

| 48. | uzskata, ka pārmērīga ietekmes koncentrācija pārtikas mazumtirdzniecības un ražošanas tirgū var kaitēt gan lauksaimniekiem, gan patērētājiem. Lai nodrošinātu, ka pret visiem dalībniekiem attiecas godīgi, Eiropas Savienībai jāreaģē uz ikvienu tirgus ietekmes ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu pārtikas ražošanas ķēdē; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka pārmērīga ietekmes koncentrācija pārtikas mazumtirdzniecības un ražošanas tirgū var kaitēt gan lauksaimniekiem, gan patērētājiem. Lai nodrošinātu, ka pret visiem dalībniekiem attiecas godīgi, Eiropas Savienībai jāreaģē uz ikvienu tirgus ietekmes ļaunprātīgas izmantošanas gadījumu pārtikas ražošanas ķēdē;

| 49. | uzskata, ka lauku ilgtspējīgai attīstībai īpaši svarīga ir kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošana, un aicina saglabāt abus instrumentus (aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN) un aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN)), kā arī mudina Eiropas Komisiju izveidot vajadzīgos ACVN un AĢIN ražošanas pārvaldības instrumentus; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka lauku ilgtspējīgai attīstībai īpaši svarīga ir kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošana, un aicina saglabāt abus instrumentus (aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN) un aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN)), kā arī mudina Eiropas Komisiju izveidot vajadzīgos ACVN un AĢIN ražošanas pārvaldības instrumentus;

I.c
     
  Eiropas politikas trūkstošo elementu ieviešana

Transports

| 50. | atbalsta Eiropas Komisijas ierosmi dot jaunu stimulu TEN T tīklam Eiropā un gaida Komisijas priekšlikumu pārskatītām TEN T pamatnostādnēm, kas būs nākamais solis pēc 2009. gada zaļās grāmatas; uzsver, ka ne vien būtu jāņem vērā vietējā un reģionālā līmeņa viedoklis, bet ka vietējā, reģionālā un valsts līmeņa plānošanas instrumenti būtu jāsaskaņo Eiropas satvarā, kas nodrošinātu, ka Eiropas komunikāciju tīkli veicina piekļuvi visiem Eiropas reģioniem, vienlaikus palielinot visas Eiropas transporta sistēmas efektivitāti un ilgtspēju; |
| --- | --- |

50.

atbalsta Eiropas Komisijas ierosmi dot jaunu stimulu TEN T tīklam Eiropā un gaida Komisijas priekšlikumu pārskatītām TEN T pamatnostādnēm, kas būs nākamais solis pēc 2009. gada zaļās grāmatas; uzsver, ka ne vien būtu jāņem vērā vietējā un reģionālā līmeņa viedoklis, bet ka vietējā, reģionālā un valsts līmeņa plānošanas instrumenti būtu jāsaskaņo Eiropas satvarā, kas nodrošinātu, ka Eiropas komunikāciju tīkli veicina piekļuvi visiem Eiropas reģioniem, vienlaikus palielinot visas Eiropas transporta sistēmas efektivitāti un ilgtspēju;

| 51. | atkārtoti pauž atbalstu Komisijas politikas mērķiem izveidot integrētāku, uz tehnoloģiju balstītu un ilgtspējīgāku Eiropas transporta sistēmu un palielināt tās drošību un drošumu; ar lielu interesi gaida 2010. gadā publicēt paredzēto Balto grāmatu par transportu, kurā būs izklāstīta Eiropas transporta politikas programma 2010.–2010. gadam; |
| --- | --- |

51.

atkārtoti pauž atbalstu Komisijas politikas mērķiem izveidot integrētāku, uz tehnoloģiju balstītu un ilgtspējīgāku Eiropas transporta sistēmu un palielināt tās drošību un drošumu; ar lielu interesi gaida 2010. gadā publicēt paredzēto Balto grāmatu par transportu, kurā būs izklāstīta Eiropas transporta politikas programma 2010.–2010. gadam;

| 52. | prasa pienācīgi pārraudzīt “Rīcības plānu par mobilitāti pilsētās”, ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

52.

prasa pienācīgi pārraudzīt “Rīcības plānu par mobilitāti pilsētās”, ievērojot subsidiaritātes principu;

II.   Darba kārtībā galvenā nozīme piešķirta iedzīvotājiem

II.a
     
  Kohēzijas politika

| 53. | izsaka nožēlu, ka kohēzijas politikas nozīme nav pietiekami atspoguļota Komisijas nākamā pilnvaru termiņa politisko pamatnostādņu prioritātēs, jo šis politikas virziens gan finansiāli, gan politiski ir nozīmīgs un sniedz būtisku ieguldījumu ES ekonomikas attīstībā un Eiropas sociālā modeļa nostiprināšanā; pārskatot ES budžetu, aicina nozīmīgu vietu ierādīt kohēzijas politikai un šajā jomā izvirzīt tālejošus mērķus, izvairīties no renacionalizācijas, bet gan konsolidēt šo svarīgo politiku ap tās pamatmērķi — mazināt vismazāk attīstīto ES reģionu atpalicību no pārējās ES tautsaimnieciskajā un sociālajā ziņā un atbalstīt harmonisku izaugsmi visā ES teritorijā, nodrošinot visiem ES iedzīvotājiem, neatkarīgi no to dzīvesvietas, vienlīdzīgu piekļuvi Eiropas integrācijas sniegtajām iespējām; |
| --- | --- |

53.

izsaka nožēlu, ka kohēzijas politikas nozīme nav pietiekami atspoguļota Komisijas nākamā pilnvaru termiņa politisko pamatnostādņu prioritātēs, jo šis politikas virziens gan finansiāli, gan politiski ir nozīmīgs un sniedz būtisku ieguldījumu ES ekonomikas attīstībā un Eiropas sociālā modeļa nostiprināšanā; pārskatot ES budžetu, aicina nozīmīgu vietu ierādīt kohēzijas politikai un šajā jomā izvirzīt tālejošus mērķus, izvairīties no renacionalizācijas, bet gan konsolidēt šo svarīgo politiku ap tās pamatmērķi — mazināt vismazāk attīstīto ES reģionu atpalicību no pārējās ES tautsaimnieciskajā un sociālajā ziņā un atbalstīt harmonisku izaugsmi visā ES teritorijā, nodrošinot visiem ES iedzīvotājiem, neatkarīgi no to dzīvesvietas, vienlīdzīgu piekļuvi Eiropas integrācijas sniegtajām iespējām;

| 54. | uzsver, ka kohēzijas politika jāatzīst par vienu no attīstību veicinošiem politikas virzieniem, nevis par nozarpolitiku apkopojumu. Lai gan nav šaubu, ka kohēzijas politikai vajadzētu atbalstīt stratēģiju “Eiropa 2020” un ka tā ir uz to vērsta, tomēr tā ir politika, kuras mērķis ir palīdzēt izmantot visu reģionu ļoti daudzveidīgo attīstības potenciālu, vienlaikus esot pietiekami elastīgai, lai piemērotos atšķirīgajām problēmām un apstākļiem dažādās teritorijās; uzskata, ka, pirms atjaunina lēmumu par minētās jaunās stratēģijas finanšu līdzekļiem, jāizanalizē struktūrfondu plānotā sadale 2007.–2013. gadā; šajā saistībā uzskata, ka kohēzijas politika ir pamatota līgumā un nav jāuzskata vienkārši par vienu no finanšu instrumentiem Eiropas stratēģiju īstenošanai; |
| --- | --- |

54.

uzsver, ka kohēzijas politika jāatzīst par vienu no attīstību veicinošiem politikas virzieniem, nevis par nozarpolitiku apkopojumu. Lai gan nav šaubu, ka kohēzijas politikai vajadzētu atbalstīt stratēģiju “Eiropa 2020” un ka tā ir uz to vērsta, tomēr tā ir politika, kuras mērķis ir palīdzēt izmantot visu reģionu ļoti daudzveidīgo attīstības potenciālu, vienlaikus esot pietiekami elastīgai, lai piemērotos atšķirīgajām problēmām un apstākļiem dažādās teritorijās; uzskata, ka, pirms atjaunina lēmumu par minētās jaunās stratēģijas finanšu līdzekļiem, jāizanalizē struktūrfondu plānotā sadale 2007.–2013. gadā; šajā saistībā uzskata, ka kohēzijas politika ir pamatota līgumā un nav jāuzskata vienkārši par vienu no finanšu instrumentiem Eiropas stratēģiju īstenošanai;

| 55. | uzsver, ka jāīsteno teritoriālās kohēzijas princips, kas līdz ar Lisabonas līgumu kļuvis par vienu no Eiropas Savienības politiskajiem mērķiem un par jaunu reģionālās politikas dimensiju; atgādina, ka visām nozaru politikas jomām vajadzētu atbalstīt šā mērķa sasniegšanu, un prasa Komisijai pirms tiesību aktu priekšlikumu izstrādes sistemātiski iesaistīt Komiteju teritoriālās ietekmes analīzes veikšanā; šajā saistībā atkārto lūgumu Komisijai izstrādāt balto grāmatu par teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka jāīsteno teritoriālās kohēzijas princips, kas līdz ar Lisabonas līgumu kļuvis par vienu no Eiropas Savienības politiskajiem mērķiem un par jaunu reģionālās politikas dimensiju; atgādina, ka visām nozaru politikas jomām vajadzētu atbalstīt šā mērķa sasniegšanu, un prasa Komisijai pirms tiesību aktu priekšlikumu izstrādes sistemātiski iesaistīt Komiteju teritoriālās ietekmes analīzes veikšanā; šajā saistībā atkārto lūgumu Komisijai izstrādāt balto grāmatu par teritoriālo kohēziju;

| 56. | uzsver, ka teritoriālā sadarbība ir būtisks priekšnoteikums, lai sasniegtu teritoriālās kohēzijas mērķi; tāpēc atgādina, ka jaunajam juridiskajam instrumentam “Eiropas teritoriālās sadarbības grupa” (ETSG) ir liels potenciāls uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un vietējo un reģionālo pašvaldību konkurētspēju, kā arī palielināt kohēziju pierobežu teritorijās. RK 2010. gadā izstrādās pašiniciatīvas atzinumu, kurā izvērtēs ETSG līdzšinējo darbību un ieteiks pasākumus, kā to uzlabot paredzētajā ETSG regulas pārskatīšanā; |
| --- | --- |

56.

uzsver, ka teritoriālā sadarbība ir būtisks priekšnoteikums, lai sasniegtu teritoriālās kohēzijas mērķi; tāpēc atgādina, ka jaunajam juridiskajam instrumentam “Eiropas teritoriālās sadarbības grupa” (ETSG) ir liels potenciāls uzlabot iedzīvotāju dzīves kvalitāti un vietējo un reģionālo pašvaldību konkurētspēju, kā arī palielināt kohēziju pierobežu teritorijās. RK 2010. gadā izstrādās pašiniciatīvas atzinumu, kurā izvērtēs ETSG līdzšinējo darbību un ieteiks pasākumus, kā to uzlabot paredzētajā ETSG regulas pārskatīšanā;

| 57. | īstenojot teritoriālo sadarbību un Eiropas politiku vietējā un reģionālajā līmenī, makroreģioniem ir aizvien lielāka nozīme. Tāpēc RK aicina Komisiju izstrādāt zaļo grāmatu par makroreģionu lomu un funkcijām. |
| --- | --- |

57.

īstenojot teritoriālo sadarbību un Eiropas politiku vietējā un reģionālajā līmenī, makroreģioniem ir aizvien lielāka nozīme. Tāpēc RK aicina Komisiju izstrādāt zaļo grāmatu par makroreģionu lomu un funkcijām.

II.b
     
  Sabiedrības veselība un patērētāju aizsardzība

| 58. | uzskata, ka ES struktūrfondi būtu vairāk jāizmanto tam, lai mazinātu nevienlīdzību veselības aprūpes jomā visā Eiropā. Lai struktūrfondus šajā nolūkā varētu izmantot efektīvāk, RK atbalstītu “veselīgas dzīves rādītāju” izmantošanu vai tādas pieejas, kurās atzīts veselīgas dzīves nozīmīgums; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka ES struktūrfondi būtu vairāk jāizmanto tam, lai mazinātu nevienlīdzību veselības aprūpes jomā visā Eiropā. Lai struktūrfondus šajā nolūkā varētu izmantot efektīvāk, RK atbalstītu “veselīgas dzīves rādītāju” izmantošanu vai tādas pieejas, kurās atzīts veselīgas dzīves nozīmīgums;

| 59. | aicina Eiropas Komisiju pārskatīt priekšlikumu par farmācijas produktiem, lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības līmeni. Šīs politikas pamatā jābūt jaunu medikamentu terapeitisko ieguvumu pierādīšanai salīdzinājumā ar jau esošajiem medikamentiem. Tāpat atgādina, ka jāizvērš sadarbība ar vietējiem un reģionālajiem farmakovigilances tīkliem; |
| --- | --- |

59.

aicina Eiropas Komisiju pārskatīt priekšlikumu par farmācijas produktiem, lai nodrošinātu augstu veselības aizsardzības līmeni. Šīs politikas pamatā jābūt jaunu medikamentu terapeitisko ieguvumu pierādīšanai salīdzinājumā ar jau esošajiem medikamentiem. Tāpat atgādina, ka jāizvērš sadarbība ar vietējiem un reģionālajiem farmakovigilances tīkliem;

| 60. | mudina Eiropas Komisiju veicināt patērētāju aizsardzību, atbalstot kolektīvas tiesas prāvas, un rosina EK nostiprināt patērētāju tiesību efektīvu aizsardzību; kolektīvās prasības atbilstoši ASV paraugam, kā arī patērētāju tiesību pilnīga saskaņošana tomēr tiek noraidītas kā pārāk tālejošas iniciatīvas; |
| --- | --- |

60.

mudina Eiropas Komisiju veicināt patērētāju aizsardzību, atbalstot kolektīvas tiesas prāvas, un rosina EK nostiprināt patērētāju tiesību efektīvu aizsardzību; kolektīvās prasības atbilstoši ASV paraugam, kā arī patērētāju tiesību pilnīga saskaņošana tomēr tiek noraidītas kā pārāk tālejošas iniciatīvas;

II.c
     
  Vispārējas nozīmes pakalpojumi un konkurence

| 61. | atgādina par vietējo un reģionālo pašvaldību lielo nozīmi vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanā. Šajā saistībā atzīmē Komisijas priekšsēdētāja apņemšanos izstrādāt paziņojumu par kvalitatīvu satvaru vispārējas nozīmes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

61.

atgādina par vietējo un reģionālo pašvaldību lielo nozīmi vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanā. Šajā saistībā atzīmē Komisijas priekšsēdētāja apņemšanos izstrādāt paziņojumu par kvalitatīvu satvaru vispārējas nozīmes pakalpojumiem;

II.d
     
  Brīvība, drošība un tiesiskums

| 62. | vēlreiz pauž apņemšanos censties palielināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti brīvības, drošības un tiesiskuma telpas turpmākā attīstībā, jo īpaši saistībā ar Stokholmas programmas īstenošanu, ciktāl tās ir atbildīgas par tās izpildi; |
| --- | --- |

62.

vēlreiz pauž apņemšanos censties palielināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti brīvības, drošības un tiesiskuma telpas turpmākā attīstībā, jo īpaši saistībā ar Stokholmas programmas īstenošanu, ciktāl tās ir atbildīgas par tās izpildi;

| 63. | atbalsta centienus saskaņot pieeju integrācijas pasākumiem un izveidot Eiropā kopēju patvēruma telpu. Pozitīvi vērtē Komisijas apņemšanos palielināt Eiropas Savienības pūliņus cīņā ar nelegālo imigrāciju un iesaka īpašu uzmanību pievērst robežu pārvaldībai, kas daudzām Eiropas Savienības vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši svarīgs jautājums; |
| --- | --- |

63.

atbalsta centienus saskaņot pieeju integrācijas pasākumiem un izveidot Eiropā kopēju patvēruma telpu. Pozitīvi vērtē Komisijas apņemšanos palielināt Eiropas Savienības pūliņus cīņā ar nelegālo imigrāciju un iesaka īpašu uzmanību pievērst robežu pārvaldībai, kas daudzām Eiropas Savienības vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpaši svarīgs jautājums;

| 64. | atkārtoti uzsver: lai apkarotu terorismu un vardarbīgu radikalizāciju, vitāli svarīgi ir aizsargāt un atbalstīt pamattiesības un pamatbrīvības, un vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir liela nozīme šajā jomā; |
| --- | --- |

64.

atkārtoti uzsver: lai apkarotu terorismu un vardarbīgu radikalizāciju, vitāli svarīgi ir aizsargāt un atbalstīt pamattiesības un pamatbrīvības, un vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir liela nozīme šajā jomā;

| 65. | atzīst, ka uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. pantu balstītā pilsoņu iniciatīva ir svarīgs jauns instruments aktīvai demokrātiskai līdzdalībai Eiropas procesā, un pauž apņemšanos aktīvi sekot minētā instrumenta īstenošanai, lai nodrošinātu, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var pilnībā iesaistīties tā potenciāla izmantošanā; |
| --- | --- |

65.

atzīst, ka uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. pantu balstītā pilsoņu iniciatīva ir svarīgs jauns instruments aktīvai demokrātiskai līdzdalībai Eiropas procesā, un pauž apņemšanos aktīvi sekot minētā instrumenta īstenošanai, lai nodrošinātu, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var pilnībā iesaistīties tā potenciāla izmantošanā;

II.e
     
  Civilā aizsardzība

| 66. | uzsver, ka Eiropas Savienībai par prioritāti jāizvirza sniegt efektīvu palīdzību tām reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kas vairākkārt cietušas no dabas katastrofām, preventīvu pasākumu izstrādāšanā un īstenušanā. Turklāt bieži vietējām un reģionālajām pašvaldībām gan ir pieredzē balstītas zināšanas, bet nav pieejami preventīviem pasākumiem vajadzīgie līdzekļi. Šajā ziņā pozitīvi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos veikt konkrētus pasākumus saistībā ar Lisabonas līgumā paredzēto solidaritātes klauzulu, proti, noteikt ES ātrās reaģēšanas jaunus pamatprincipus, bet pauž nožēlu, ka ar zaļās grāmatas publicēšanu Komisija varētu nevajadzīgi aizkavēt jauno pamatprincipu pieņemšanu. Vienlaikus atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu pārskatīt ES solidaritātes fonda regulu, lai varētu elastīgāk un efektīvāk pārvarēt dabas katastrofu izraisītās problēmas; |
| --- | --- |

66.

uzsver, ka Eiropas Savienībai par prioritāti jāizvirza sniegt efektīvu palīdzību tām reģionālajām un vietējām pašvaldībām, kas vairākkārt cietušas no dabas katastrofām, preventīvu pasākumu izstrādāšanā un īstenušanā. Turklāt bieži vietējām un reģionālajām pašvaldībām gan ir pieredzē balstītas zināšanas, bet nav pieejami preventīviem pasākumiem vajadzīgie līdzekļi. Šajā ziņā pozitīvi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos veikt konkrētus pasākumus saistībā ar Lisabonas līgumā paredzēto solidaritātes klauzulu, proti, noteikt ES ātrās reaģēšanas jaunus pamatprincipus, bet pauž nožēlu, ka ar zaļās grāmatas publicēšanu Komisija varētu nevajadzīgi aizkavēt jauno pamatprincipu pieņemšanu. Vienlaikus atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu pārskatīt ES solidaritātes fonda regulu, lai varētu elastīgāk un efektīvāk pārvarēt dabas katastrofu izraisītās problēmas;

II.f
     
  Bioloģiskā daudzveidība

| 67. | sevišķu uzmanību 2010. gadā pievērsīs Apvienoto Nāciju Organizācijas pasludinātajam Starptautiskajam bioloģiskās daudzveidības gadam, kā arī ES un starptautisko bioloģiskās daudzveidības mērķu izstrādei 2020. gadam. It īpaši mudina 2020. gada ES bioloģiskās daudzveidības politikas pasākumu kopumā iekļaut vērienīgus jaunus pasākumus, kas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības un atjaunošanas mērķus labāk iekļautu ES transporta, lauku attīstības, enerģētikas, lauksaimniecības, jūrniecības un tūrisma politikā. Rosina vietējās un reģionālās pašvaldības aktīvāk piedalīties politikas izstrādē un īstenošanā. Aicina Bioloģiskās daudzveidības konvencijas pušu konferences 10. sanāksmē, kas notiks 2010. gada oktobrī, pieņemt starptautisku stratēģiju, un tajā minēt skaidru atsauci uz vietējo un reģionālo pašvaldību lielo nozīmi bioloģiskās daudzveidības zuduma mazināšanā; |
| --- | --- |

67.

sevišķu uzmanību 2010. gadā pievērsīs Apvienoto Nāciju Organizācijas pasludinātajam Starptautiskajam bioloģiskās daudzveidības gadam, kā arī ES un starptautisko bioloģiskās daudzveidības mērķu izstrādei 2020. gadam. It īpaši mudina 2020. gada ES bioloģiskās daudzveidības politikas pasākumu kopumā iekļaut vērienīgus jaunus pasākumus, kas bioloģiskās daudzveidības aizsardzības un atjaunošanas mērķus labāk iekļautu ES transporta, lauku attīstības, enerģētikas, lauksaimniecības, jūrniecības un tūrisma politikā. Rosina vietējās un reģionālās pašvaldības aktīvāk piedalīties politikas izstrādē un īstenošanā. Aicina Bioloģiskās daudzveidības konvencijas pušu konferences 10. sanāksmē, kas notiks 2010. gada oktobrī, pieņemt starptautisku stratēģiju, un tajā minēt skaidru atsauci uz vietējo un reģionālo pašvaldību lielo nozīmi bioloģiskās daudzveidības zuduma mazināšanā;

II.g
     
  Kultūra

| 68. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas neseno priekšlikumu noteikt Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi un atgādina Komisijai, ka Reģionu komitejas locekļi iegulda daudz pūļu, lai popularizētu un aizsargātu Eiropas kultūras un valodu mantojumu. |
| --- | --- |

68.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas neseno priekšlikumu noteikt Eiropas Savienības rīcību attiecībā uz Eiropas mantojuma zīmi un atgādina Komisijai, ka Reģionu komitejas locekļi iegulda daudz pūļu, lai popularizētu un aizsargātu Eiropas kultūras un valodu mantojumu.

II.h
     
  Sports

| 69. | pozitīvi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu sports ir iekļauts ES kompetences jomā. Atbalsta Eiropas Komisijas izstrādāto sporta programmu, ko paredzēts sākt īstenot 2012. gadā, un uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var būtiski palīdzēt izmantot potenciālu, kāds ir sportam kā sociālās integrācijas un veselīga dzīvesveida elementam; |
| --- | --- |

69.

pozitīvi vērtē to, ka ar Lisabonas līgumu sports ir iekļauts ES kompetences jomā. Atbalsta Eiropas Komisijas izstrādāto sporta programmu, ko paredzēts sākt īstenot 2012. gadā, un uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var būtiski palīdzēt izmantot potenciālu, kāds ir sportam kā sociālās integrācijas un veselīga dzīvesveida elementam;

III.   Ārējās politikas programma

| 70. | uzsver savu nemainīgo apņemšanos stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu ES paplašināšanās procesā un atkārto nepieciešamību pirmspievienošanās instrumentu (IPA) vairāk pielāgot saņēmējvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzībām; |
| --- | --- |

70.

uzsver savu nemainīgo apņemšanos stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu ES paplašināšanās procesā un atkārto nepieciešamību pirmspievienošanās instrumentu (IPA) vairāk pielāgot saņēmējvalstu vietējo un reģionālo pašvaldību vajadzībām;

| 71. | turpina sekmīgu sadarbību ar Rietumbalkānu valstu vietējiem un reģionālajiem pārstāvjiem darba grupā sadarbībai ar Rietumbalkāniem, kā arī ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas apvienotajā konsultatīvajā komitejā; paziņo par ES un Horvātijas apvienotās konsultatīvās komitejas izveidi 2010. gadā; turpinās darbu pie ES un Turcijas apvienotās konsultatīvās komitejas izveides, lai nodrošinātu piemērotus pamatnosacījumus pievienošanās sarunām, īpaši palielinot pārredzamību un kopīgu atbildību; |
| --- | --- |

71.

turpina sekmīgu sadarbību ar Rietumbalkānu valstu vietējiem un reģionālajiem pārstāvjiem darba grupā sadarbībai ar Rietumbalkāniem, kā arī ES un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas apvienotajā konsultatīvajā komitejā; paziņo par ES un Horvātijas apvienotās konsultatīvās komitejas izveidi 2010. gadā; turpinās darbu pie ES un Turcijas apvienotās konsultatīvās komitejas izveides, lai nodrošinātu piemērotus pamatnosacījumus pievienošanās sarunām, īpaši palielinot pārredzamību un kopīgu atbildību;

| 72. | norāda uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) izveidi 2010. gada janvārī, kura pulcē 84 vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjus no ES un 16 Vidusjūras reģiona partnervalstīm un kuras mērķis ir nodrošināt ES un Vidusjūras reģiona valstu sadarbību ar plašu teritoriālo dimensiju, jo īpaši apmainoties ar paraugpraksi un uzsākot īstenot jaunus sadarbības projektus; rosina Savienību Vidusjūrai uzaicināt ARLEM kļūt par pastāvīgu novērotāju; |
| --- | --- |

72.

norāda uz Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Reģionālo un vietējo pašvaldību asamblejas (ARLEM) izveidi 2010. gada janvārī, kura pulcē 84 vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjus no ES un 16 Vidusjūras reģiona partnervalstīm un kuras mērķis ir nodrošināt ES un Vidusjūras reģiona valstu sadarbību ar plašu teritoriālo dimensiju, jo īpaši apmainoties ar paraugpraksi un uzsākot īstenot jaunus sadarbības projektus; rosina Savienību Vidusjūrai uzaicināt ARLEM kļūt par pastāvīgu novērotāju;

| 73. | atkārtoti pauž stingru atbalstu Austrumu partnerības teritoriālā un vietējā līmeņa dimensijas attīstīšanai; atbalsta paraugprakses apmaiņu publiskās pārvaldes reformas jomā; |
| --- | --- |

73.

atkārtoti pauž stingru atbalstu Austrumu partnerības teritoriālā un vietējā līmeņa dimensijas attīstīšanai; atbalsta paraugprakses apmaiņu publiskās pārvaldes reformas jomā;

| 74. | uzsver vēlmi aktīvi iesaistīties Ziemeļu dimensijas politikas izstrādē, stiprinot attiecības ar Ziemeļu dimensijas partnervalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

74.

uzsver vēlmi aktīvi iesaistīties Ziemeļu dimensijas politikas izstrādē, stiprinot attiecības ar Ziemeļu dimensijas partnervalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 75. | atgādina savu mērķi palielināt vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību attīstības sadarbībā un veicināt politisko dialogu par vietējo un reģionālo pašvaldību plašāku iesaistīšanu attīstības sadarbības stratēģiju izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā; informē par ieceri 2010. gada otrajā pusgadā rīkot otro “Konferenci par decentralizētas sadarbības jautājumiem”, kuras mērķis ir veicināt ES un attīstības valstu vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī ES iestāžu viedokļu apmaiņu un politisko dialogu; |
| --- | --- |

75.

atgādina savu mērķi palielināt vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību attīstības sadarbībā un veicināt politisko dialogu par vietējo un reģionālo pašvaldību plašāku iesaistīšanu attīstības sadarbības stratēģiju izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā; informē par ieceri 2010. gada otrajā pusgadā rīkot otro “Konferenci par decentralizētas sadarbības jautājumiem”, kuras mērķis ir veicināt ES un attīstības valstu vietējo un reģionālo pašvaldību, kā arī ES iestāžu viedokļu apmaiņu un politisko dialogu;

| 76. | atkārtoti pauž apņemšanos sadarbībā ar Eiropas Komisiju izveidot decentralizētai sadarbībai attīstības jomā veltītu tīmekļa vietni ar Decentralizētas sadarbības ceļvedi, informācijas apmaiņas forumu un elektronisku bibliotēku, kurā apkopota informācija par visu iesaistīto personu ierosinātajām programmām un politikas jomām; |
| --- | --- |

76.

atkārtoti pauž apņemšanos sadarbībā ar Eiropas Komisiju izveidot decentralizētai sadarbībai attīstības jomā veltītu tīmekļa vietni ar Decentralizētas sadarbības ceļvedi, informācijas apmaiņas forumu un elektronisku bibliotēku, kurā apkopota informācija par visu iesaistīto personu ierosinātajām programmām un politikas jomām;

| 77. | atkārtoti pauž atbalstu apņēmībai sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un īstenot atbalsta efektivitātes programmu; turklāt uzsverot vietējo un reģionālo iniciatīvu pievienoto vērtību minēto mērķu izpildē, aicina vietējās un reģionālās pašvaldības vairāk iesaistīt attiecīgo pasākumu īstenošanā un labāk saskaņot visu iesaistīto pušu rīcību; |
| --- | --- |

77.

atkārtoti pauž atbalstu apņēmībai sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un īstenot atbalsta efektivitātes programmu; turklāt uzsverot vietējo un reģionālo iniciatīvu pievienoto vērtību minēto mērķu izpildē, aicina vietējās un reģionālās pašvaldības vairāk iesaistīt attiecīgo pasākumu īstenošanā un labāk saskaņot visu iesaistīto pušu rīcību;

| 78. | atkārtoti pauž apņemšanos stiprināt vietējā un reģionālā līmeņa demokrātiju Eiropā un trešās valstīs un uzsver ieceri panākt starptautisku atbalstu RK pilnvarām piedalīties vēlēšanu novērošanā; |
| --- | --- |

78.

atkārtoti pauž apņemšanos stiprināt vietējā un reģionālā līmeņa demokrātiju Eiropā un trešās valstīs un uzsver ieceri panākt starptautisku atbalstu RK pilnvarām piedalīties vēlēšanu novērošanā;

IV.   ES instrumentu optimizēšana

IV.a
     
  Pārvaldība un tiesību aktu labāka izstrāde

| 79. | uzsver to, cik svarīgi ir stiprināt daudzlīmeņu pārvaldību tā, lai visi pārvaldības līmeņi būtu iesaistīti Kopienas politikas izstrādē un īstenošanā; atkārto, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošana tiesību aktu izstrādes procesā ir efektīvas un demokrātiskas daudzlīmeņu pārvaldības stūrakmens; |
| --- | --- |

79.

uzsver to, cik svarīgi ir stiprināt daudzlīmeņu pārvaldību tā, lai visi pārvaldības līmeņi būtu iesaistīti Kopienas politikas izstrādē un īstenošanā; atkārto, ka subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošana tiesību aktu izstrādes procesā ir efektīvas un demokrātiskas daudzlīmeņu pārvaldības stūrakmens;

| 80. | uzskata, ka labāks tiesiskais regulējums un administratīvo šķēršļu mazināšana veicinās izaugsmi un darba vietu radīšanu; ir apņēmības pilna sniegt ieguldījumu normatīvās vides uzlabošanā un acquis communautaire vienkāršošanā, kā arī plašāka apspriešanas procesa un stingrāku ietekmes novērtējuma metožu ieviešanā; turpinās rūpīgi sekot darbam, ko veic Neatkarīgu ieinteresēto pušu augsta līmeņa grupa, kuras kompetencē ir administratīvā sloga jautājumi, īpašu uzmanību veltot ietekmei uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to vajadzībām; |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka labāks tiesiskais regulējums un administratīvo šķēršļu mazināšana veicinās izaugsmi un darba vietu radīšanu; ir apņēmības pilna sniegt ieguldījumu normatīvās vides uzlabošanā un acquis communautaire vienkāršošanā, kā arī plašāka apspriešanas procesa un stingrāku ietekmes novērtējuma metožu ieviešanā; turpinās rūpīgi sekot darbam, ko veic Neatkarīgu ieinteresēto pušu augsta līmeņa grupa, kuras kompetencē ir administratīvā sloga jautājumi, īpašu uzmanību veltot ietekmei uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to vajadzībām;

IV.b
     
  Izpratnes par Eiropu veicināšana

| 81. | atkārtoti pauž apņemšanos ar savu locekļu un viņu pilsētās un reģionos īstenoto pasākumu palīdzību atbalstīt un sekmēt demokrātisko līdzdalību Eiropas norisēs. Vietējiem un reģionālajiem politiķiem jāuzņemas aktīva loma Eiropas Savienības veidošanas procesā divu iemeslu dēļ — pirmkārt, jānodrošina, lai teritoriālā dimensija tiktu ņemta vērā ES tiesību aktu izstrādes procesa visos posmos, un, otrkārt, līdzpilsoņi jāiesaista dialogā par Eiropas integrācijas pievienoto vērtību; atkārtoti norāda uz savu atbildību nodrošināt saprotamu informāciju par šo divkāršo uzdevumu; |
| --- | --- |

81.

atkārtoti pauž apņemšanos ar savu locekļu un viņu pilsētās un reģionos īstenoto pasākumu palīdzību atbalstīt un sekmēt demokrātisko līdzdalību Eiropas norisēs. Vietējiem un reģionālajiem politiķiem jāuzņemas aktīva loma Eiropas Savienības veidošanas procesā divu iemeslu dēļ — pirmkārt, jānodrošina, lai teritoriālā dimensija tiktu ņemta vērā ES tiesību aktu izstrādes procesa visos posmos, un, otrkārt, līdzpilsoņi jāiesaista dialogā par Eiropas integrācijas pievienoto vērtību; atkārtoti norāda uz savu atbildību nodrošināt saprotamu informāciju par šo divkāršo uzdevumu;

| 82. | tādēļ uzsver, cik svarīgs ir ikgadējais “Open Days” pasākums, kas ir lieliska iespēja pilsētām un reģioniem iepazīstināt ar savu paraugpraksi kohēzijas, reģionālās konkurētspējas un teritoriālās sadarbības stiprināšanas jomā, kā arī ietekmēt ES iestāžu un dalībvalstu politisko debašu procesu; |
| --- | --- |

82.

tādēļ uzsver, cik svarīgs ir ikgadējais “Open Days” pasākums, kas ir lieliska iespēja pilsētām un reģioniem iepazīstināt ar savu paraugpraksi kohēzijas, reģionālās konkurētspējas un teritoriālās sadarbības stiprināšanas jomā, kā arī ietekmēt ES iestāžu un dalībvalstu politisko debašu procesu;

| 83. | pauž gatavību sadarboties ar Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, lai īstenotu Eiropas Komisijas 2010. gada darba programmā nosauktās trīs svarīgākās saziņas politikas prioritātes, proti, ekonomikas atveseļošanu un izaugsmes atjaunošanu, klimata pārmaiņu un enerģētikas jautājumu risināšanu un Lisabonas līguma īstenošanas veicināšanu; uzsver RK būtisko lomu trīs minēto prioritāšu īstenošanā; |
| --- | --- |

83.

pauž gatavību sadarboties ar Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, lai īstenotu Eiropas Komisijas 2010. gada darba programmā nosauktās trīs svarīgākās saziņas politikas prioritātes, proti, ekonomikas atveseļošanu un izaugsmes atjaunošanu, klimata pārmaiņu un enerģētikas jautājumu risināšanu un Lisabonas līguma īstenošanas veicināšanu; uzsver RK būtisko lomu trīs minēto prioritāšu īstenošanā;

| 84. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju iesniegt Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei, pašreizējai prezidentvalstij Spānijai un tās partnervalstīm prezidentvalstu trijotnē laikposmā no 2010. līdz 2011. gadam — Beļģijai un Ungārijai. |
| --- | --- |

84.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju iesniegt Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, Padomei, pašreizējai prezidentvalstij Spānijai un tās partnervalstīm prezidentvalstu trijotnē laikposmā no 2010. līdz 2011. gadam — Beļģijai un Ungārijai.

Briselē, 2010. gada 15. aprīlī

Reģionu komitejas
  priekšsēdētājas pirmais vietnieks

Ramón Luis Valcárcel SISO

---

(1)  Šī rezolūcija ir viens no dokumentiem, kas pieņemti Reģionu komitejas 84. plenārsesijā 2010. gada 14. un 15. aprīlī. Minētajā plenārsesijā pieņemtie atzinumi jau publicēti Oficiālajā Vēstnesī C 232 2010. gada 27. augustā.

1

---