# Euroopan unionin C 345/2010

| | ISSN 1725-2490
  doi:10.3000/17252490.C_2010.345.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 345 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 53. vuosikerta18. joulukuuta 2010 |

ISSN 1725-2490

doi:10.3000/17252490.C_2010.345.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 345

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

53. vuosikerta18. joulukuuta 2010

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Neuvosto |
| 2010/C 345/01 | Neuvoston päätelmät, annettu 6 päivänä joulukuuta 2010, sukupuolten palkkaeron kaventamiseen tähtäävän sitoutumisen vahvistamisesta ja siihen tähtäävien toimien vauhdittamisesta sekä Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon tarkastelusta | 1 |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 345/02 | Euron kurssi | 11 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

2010/C 345/01

Neuvoston päätelmät, annettu 6 päivänä joulukuuta 2010, sukupuolten palkkaeron kaventamiseen tähtäävän sitoutumisen vahvistamisesta ja siihen tähtäävien toimien vauhdittamisesta sekä Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon tarkastelusta

1

Euroopan komissio

2010/C 345/02

Euron kurssi

11

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 345/03 | Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä | 12 |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2010/C 345/04 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 13 |

V   Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 345/03

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

12

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2010/C 345/04

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Neuvosto

| 18.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 345/1

---

Neuvoston päätelmät, annettu 6 päivänä joulukuuta 2010, sukupuolten palkkaeron kaventamiseen tähtäävän sitoutumisen vahvistamisesta ja siihen tähtäävien toimien vauhdittamisesta sekä Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon tarkastelusta

2010/C 345/01

KATSOO SEURAAVAA:

| 1. | Naisten ja miesten tasa-arvo on perussopimuksissa vahvistettu Euroopan unionin perusperiaate sekä yksi Euroopan unionin tavoitteista ja toiminnan kohteista, ja unionin erityisenä tehtävänä on ottaa naisten ja miesten tasa-arvo huomioon kaikessa toiminnassaan (1). |
| --- | --- |

1.

Naisten ja miesten tasa-arvo on perussopimuksissa vahvistettu Euroopan unionin perusperiaate sekä yksi Euroopan unionin tavoitteista ja toiminnan kohteista, ja unionin erityisenä tehtävänä on ottaa naisten ja miesten tasa-arvo huomioon kaikessa toiminnassaan (1).

| 2. | Euroopan yhteisön perustamisesta alkaen perussopimuksessa on taattu miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen noudattaminen (2). |
| --- | --- |

2.

Euroopan yhteisön perustamisesta alkaen perussopimuksessa on taattu miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen noudattaminen (2).

| 3. | Euroopan unionin lainsäädännössä (3), jossa vahvistetaan naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattaminen työssä, on tarkoituksena suojata työntekijöitä sukupuoleen perustuvalta syrjinnältä työehdoissa, palkka mukaan luettuna. |
| --- | --- |

3.

Euroopan unionin lainsäädännössä (3), jossa vahvistetaan naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattaminen työssä, on tarkoituksena suojata työntekijöitä sukupuoleen perustuvalta syrjinnältä työehdoissa, palkka mukaan luettuna.

| 4. | Neuvosto hyväksyi vuonna 2001 Pekingin toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan vuosikatsauksen osana päätelmät naisten ja miesten välisten palkkaerojen torjunnasta ja pani merkille puheenjohtajavaltio Belgian raportin, jossa on tietoja palkkaeroista ja jossa määritellään kuusi määrällistä ja kolme laadullista indikaattoria (4). |
| --- | --- |

4.

Neuvosto hyväksyi vuonna 2001 Pekingin toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan vuosikatsauksen osana päätelmät naisten ja miesten välisten palkkaerojen torjunnasta ja pani merkille puheenjohtajavaltio Belgian raportin, jossa on tietoja palkkaeroista ja jossa määritellään kuusi määrällistä ja kolme laadullista indikaattoria (4).

| 5. | Sukupuolten palkkaeron kaventaminen kuuluu edelleen poliittisiin painopisteisiin, jotka ovat kaikille jäsenvaltioille ja muille eurooppalaisissa yhteyksissä toimiville keskeisille toimijoille yhteisiä (5). |
| --- | --- |

5.

Sukupuolten palkkaeron kaventaminen kuuluu edelleen poliittisiin painopisteisiin, jotka ovat kaikille jäsenvaltioille ja muille eurooppalaisissa yhteyksissä toimiville keskeisille toimijoille yhteisiä (5).

| 6. | Erityisesti työmarkkinaosapuolilla on keskeinen asema sekä Euroopan että kansallisella tasolla varsinkin työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä pyrittäessä edistämään ja pitämään yllä naisten ja miesten tasa-arvoa työpaikoilla, myös palkan osalta (6). |
| --- | --- |

6.

Erityisesti työmarkkinaosapuolilla on keskeinen asema sekä Euroopan että kansallisella tasolla varsinkin työehtosopimusneuvottelujen yhteydessä pyrittäessä edistämään ja pitämään yllä naisten ja miesten tasa-arvoa työpaikoilla, myös palkan osalta (6).

| 7. | Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23. ja 24. maaliskuuta 2006 Euroopan tasa-arvosopimuksen, jossa kannustetaan jäsenvaltioita ryhtymään toimiin ja erityisesti hyväksymään toimenpiteitä sukupuolten välisten erojen pienentämiseksi ja sukupuolistereotypioiden torjumiseksi työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

7.

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 23. ja 24. maaliskuuta 2006 Euroopan tasa-arvosopimuksen, jossa kannustetaan jäsenvaltioita ryhtymään toimiin ja erityisesti hyväksymään toimenpiteitä sukupuolten välisten erojen pienentämiseksi ja sukupuolistereotypioiden torjumiseksi työmarkkinoilla.

| 8. | Neuvosto hyväksyi marraskuussa 2009 päätelmät ”Sukupuolten tasa-arvo: kasvun ja työllisyyden vahvistaminen – panos vuoden 2010 jälkeiseen Lissabonin strategiaan”, joissa erityisesti kehotettiin jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota vähentämään edelleen vallitsevia sukupuolten välisiä eroja palkoissa, jotta sekä naisille että miehille tarjottaisiin mahdollisuudet toteuttaa pyrkimyksiään ja hyödyntää kykyjään ja jotta ehkäistäisiin työssä käyvien köyhyyttä (7). |
| --- | --- |

8.

Neuvosto hyväksyi marraskuussa 2009 päätelmät ”Sukupuolten tasa-arvo: kasvun ja työllisyyden vahvistaminen – panos vuoden 2010 jälkeiseen Lissabonin strategiaan”, joissa erityisesti kehotettiin jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota vähentämään edelleen vallitsevia sukupuolten välisiä eroja palkoissa, jotta sekä naisille että miehille tarjottaisiin mahdollisuudet toteuttaa pyrkimyksiään ja hyödyntää kykyjään ja jotta ehkäistäisiin työssä käyvien köyhyyttä (7).

| 9. | Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät marraskuussa 2009 myös päätelmät Pekingin toimintaohjelman jäsenvaltioissa ja EU:n toimielimissä suoritetun täytäntöönpanon tarkastelusta: Peking + 15: Edistymisen arviointi (8). Ne päättivät niissä arvioida säännöllisin väliajoin edistymistä Pekingin toimintaohjelmassa määritellyillä keskeisillä ongelma-alueilla, joita varten on jo hyväksytty indikaattorit. |
| --- | --- |

9.

Neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet jäsenvaltioiden hallitusten edustajat hyväksyivät marraskuussa 2009 myös päätelmät Pekingin toimintaohjelman jäsenvaltioissa ja EU:n toimielimissä suoritetun täytäntöönpanon tarkastelusta: Peking + 15: Edistymisen arviointi (8). Ne päättivät niissä arvioida säännöllisin väliajoin edistymistä Pekingin toimintaohjelmassa määritellyillä keskeisillä ongelma-alueilla, joita varten on jo hyväksytty indikaattorit.

| 10. | Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä jäsenvaltiot sitoutuivat pyrkimykseen tarjota lastenhoitopalvelujen kysynnän huomioon ottaen ja kansallisten asiaa koskevien malliensa mukaisesti lastenhoitopalveluja vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista. Ne ovat myös vahvistaneet tämän sitoumuksensa uudelleen useissa eri yhteyksissä (9). |
| --- | --- |

10.

Barcelonassa 15. ja 16. maaliskuuta 2002 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä jäsenvaltiot sitoutuivat pyrkimykseen tarjota lastenhoitopalvelujen kysynnän huomioon ottaen ja kansallisten asiaa koskevien malliensa mukaisesti lastenhoitopalveluja vuoteen 2010 mennessä vähintään 90 prosentille kolmevuotiaista ja sitä vanhemmista alle kouluikäisistä lapsista ja vähintään 33 prosentille alle kolmevuotiaista lapsista. Ne ovat myös vahvistaneet tämän sitoumuksensa uudelleen useissa eri yhteyksissä (9).

| 11. | Komission tiedonannossa ”Naisten ja miesten välisen palkkaeron torjunta” (2007) (10) korostetaan tarvetta kehittää edellytyksiä arvioida tätä ilmiötä ja komission kertomuksessa ”Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010” (11) painotetaan, että jäsenvaltioiden on viivytyksettä vastattava haasteeseen sukupuoleen perustuvien palkkaerojen kaventamisesta ”asiaa koskevilla strategioilla, joissa käytetään hyväksi kaikkia käytettävissä olevia välineitä ja joihin sisältyy tarvittaessa myös määrällisiä tavoitteita”. |
| --- | --- |

11.

Komission tiedonannossa ”Naisten ja miesten välisen palkkaeron torjunta” (2007) (10) korostetaan tarvetta kehittää edellytyksiä arvioida tätä ilmiötä ja komission kertomuksessa ”Naisten ja miesten tasa-arvo – 2010” (11) painotetaan, että jäsenvaltioiden on viivytyksettä vastattava haasteeseen sukupuoleen perustuvien palkkaerojen kaventamisesta ”asiaa koskevilla strategioilla, joissa käytetään hyväksi kaikkia käytettävissä olevia välineitä ja joihin sisältyy tarvittaessa myös määrällisiä tavoitteita”.

| 12. | Valenciassa 26. maaliskuuta 2010 hyväksytyssä kolmen puheenjohtajavaltion julistuksessa kehotettiin vauhdittamaan toimia, joilla pyritään kaventamaan edelleen vallitsevia sukupuolten palkkaeroja hyväksymällä koordinoitu lähestymistapa ja määrittelemällä tavoitteita. |
| --- | --- |

12.

Valenciassa 26. maaliskuuta 2010 hyväksytyssä kolmen puheenjohtajavaltion julistuksessa kehotettiin vauhdittamaan toimia, joilla pyritään kaventamaan edelleen vallitsevia sukupuolten palkkaeroja hyväksymällä koordinoitu lähestymistapa ja määrittelemällä tavoitteita.

| 13. | Jäsenvaltiot hyväksyivät 17. kesäkuuta 2010 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa työllisyyttä ja älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian, jossa yksi viidestä yleistavoitteesta on pyrkimys nostaa 20–64-vuotiaiden naisten ja miesten työllisyysaste 75 prosenttiin (12). |
| --- | --- |

13.

Jäsenvaltiot hyväksyivät 17. kesäkuuta 2010 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa työllisyyttä ja älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan Eurooppa 2020 -strategian, jossa yksi viidestä yleistavoitteesta on pyrkimys nostaa 20–64-vuotiaiden naisten ja miesten työllisyysaste 75 prosenttiin (12).

| 14. | Neuvosto hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat (13). Suuntaviivassa 7 jäsenvaltioita kehotetaan erityisesti edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa ja samapalkkaisuutta sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamista edistäviä politiikkoja, joihin sisältyy kohtuuhintaisia hoitopalveluita ja työn innovatiivista organisointia; suuntaviivassa 10 todetaan, että kaikilla toimenpiteillä olisi pyrittävä myös sukupuolten tasa-arvoon. |
| --- | --- |

14.

Neuvosto hyväksyi 21 päivänä lokakuuta 2010 jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat (13). Suuntaviivassa 7 jäsenvaltioita kehotetaan erityisesti edistämään sukupuolten välistä tasa-arvoa ja samapalkkaisuutta sekä työn ja yksityiselämän yhteensovittamista edistäviä politiikkoja, joihin sisältyy kohtuuhintaisia hoitopalveluita ja työn innovatiivista organisointia; suuntaviivassa 10 todetaan, että kaikilla toimenpiteillä olisi pyrittävä myös sukupuolten tasa-arvoon.

| 15. | Neuvoston (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat) 21. lokakuuta 2010 hyväksymissä päätelmissä Euroopan työllisyysstrategian hallinnoinnista Eurooppa 2020 -strategian ja eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä (14) tähdennetään seuraavaa: ennen kutakin eurooppalaista ohjausjaksoa on tehtävä tilannekatsaus edistymisestä Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteessa ja kansallisissa työllisyystavoitteissa; kevään Eurooppa-neuvoston valmistelemiseksi yhteisessä työllisyysraportissa on määriteltävä työllisyyden alan päälinjaukset, jotka edellyttävät Eurooppa-neuvoston strategista ohjausta ja eurooppalaisen ohjausjakson lopussa on käsiteltävä ja hyväksyttävä jäsenvaltioille annettavat maakohtaiset suositukset työllisyyden alalla. |
| --- | --- |

15.

Neuvoston (työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat) 21. lokakuuta 2010 hyväksymissä päätelmissä Euroopan työllisyysstrategian hallinnoinnista Eurooppa 2020 -strategian ja eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä (14) tähdennetään seuraavaa: ennen kutakin eurooppalaista ohjausjaksoa on tehtävä tilannekatsaus edistymisestä Eurooppa 2020 -strategian yleistavoitteessa ja kansallisissa työllisyystavoitteissa; kevään Eurooppa-neuvoston valmistelemiseksi yhteisessä työllisyysraportissa on määriteltävä työllisyyden alan päälinjaukset, jotka edellyttävät Eurooppa-neuvoston strategista ohjausta ja eurooppalaisen ohjausjakson lopussa on käsiteltävä ja hyväksyttävä jäsenvaltioille annettavat maakohtaiset suositukset työllisyyden alalla.

| 16. | 25. ja 26. lokakuuta 2010 järjestetty konferenssi ”Miten kaventaa sukupuolten palkkaeroja?” tarjosi tilaisuuden tämän kysymyksen perusteelliseen tarkastelemiseen kaikkien sidosryhmien kanssa. |
| --- | --- |

16.

25. ja 26. lokakuuta 2010 järjestetty konferenssi ”Miten kaventaa sukupuolten palkkaeroja?” tarjosi tilaisuuden tämän kysymyksen perusteelliseen tarkastelemiseen kaikkien sidosryhmien kanssa.

| 17. | Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1922/2006 (15) ja sen työohjelmien vuosiksi 2010 ja 2011 mukaisesti Euroopan tasa-arvoinstituutin tehtävänä on antaa teknistä apua unionin toimielimille, erityisesti komissiolle, sekä jäsenvaltioiden viranomaisille. Tähän apuun kuuluu erityisesti indikaattoreiden kehittäminen ja tarkistaminen osana Pekingin toimintaohjelman jatkotoimia. |
| --- | --- |

17.

Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1922/2006 (15) ja sen työohjelmien vuosiksi 2010 ja 2011 mukaisesti Euroopan tasa-arvoinstituutin tehtävänä on antaa teknistä apua unionin toimielimille, erityisesti komissiolle, sekä jäsenvaltioiden viranomaisille. Tähän apuun kuuluu erityisesti indikaattoreiden kehittäminen ja tarkistaminen osana Pekingin toimintaohjelman jatkotoimia.

| 18. | Pääseminen naisten ja miesten samapalkkaisuuteen, yhtäläiseen taloudelliseen riippumattomuuteen ja sukupuolten tasa-arvoon päätöksenteossa ovat painopistealoja komission maaliskuussa 2010 hyväksymässä naisten peruskirjassa (16) ja miesten ja naisten tasa-arvoa koskevassa komission strategiassa (2010–2015) (17). |
| --- | --- |

18.

Pääseminen naisten ja miesten samapalkkaisuuteen, yhtäläiseen taloudelliseen riippumattomuuteen ja sukupuolten tasa-arvoon päätöksenteossa ovat painopistealoja komission maaliskuussa 2010 hyväksymässä naisten peruskirjassa (16) ja miesten ja naisten tasa-arvoa koskevassa komission strategiassa (2010–2015) (17).

PAINOTTAA SEURAAVAA:

| 19. | Naisten ja miesten tasa-arvolla on ratkaisevan tärkeä merkitys sille, että voidaan päästä työllisyyden korkeaa tasoa ja kunnianhimoisia älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamista koskeviin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin, varmistaa taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus (18) ja kilpailukyky ja vastata väestökehityksen haasteisiin. |
| --- | --- |

19.

Naisten ja miesten tasa-arvolla on ratkaisevan tärkeä merkitys sille, että voidaan päästä työllisyyden korkeaa tasoa ja kunnianhimoisia älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamista koskeviin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin, varmistaa taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus (18) ja kilpailukyky ja vastata väestökehityksen haasteisiin.

| 20. | Sukupuolten välinen palkkaero on Euroopan unionissa yhä keskimäärin 18 prosenttia (19); tämä palkkaero vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen, ja myös sen mukaan, onko kyse julkisesta vai yksityisestä sektorista. |
| --- | --- |

20.

Sukupuolten välinen palkkaero on Euroopan unionissa yhä keskimäärin 18 prosenttia (19); tämä palkkaero vaihtelee huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen, ja myös sen mukaan, onko kyse julkisesta vai yksityisestä sektorista.

| 21. | Palkkaero heijastuu naisten koko elinkaareen, kun otetaan huomioon, että naisilla on alhaisemmat eläkkeet ja suurempi köyhyysriski. |
| --- | --- |

21.

Palkkaero heijastuu naisten koko elinkaareen, kun otetaan huomioon, että naisilla on alhaisemmat eläkkeet ja suurempi köyhyysriski.

| 22. | Palkkaerojen taustalla on edelleen monenlaisia ja monimutkaisia syitä, jotka ilmentävät pääasiassa sukupuoleen perustuvaa syrjintää sekä koulutukseen ja työmarkkinoihin liittyvää eriarvoisuutta, kuten:






  a) | työmarkkinoiden horisontaalinen eriytyminen: naiset keskittyvät paljon harvemmille aloille ja harvempiin ammatteihin, jotka ovat yleensä matalapalkkaisia ja vähemmän arvostettuja (20); |
| --- | --- | --- |

22.

Palkkaerojen taustalla on edelleen monenlaisia ja monimutkaisia syitä, jotka ilmentävät pääasiassa sukupuoleen perustuvaa syrjintää sekä koulutukseen ja työmarkkinoihin liittyvää eriarvoisuutta, kuten:

a)

työmarkkinoiden horisontaalinen eriytyminen: naiset keskittyvät paljon harvemmille aloille ja harvempiin ammatteihin, jotka ovat yleensä matalapalkkaisia ja vähemmän arvostettuja (20);

| b) | työmarkkinoiden vertikaalinen eriytyminen: naiset ovat yleensä huonommin palkatuissa tehtävissä, heidän työsuhdeturvansa on heikompi ja heidän työurallaan on enemmän esteitä; |
| --- | --- |

b)

työmarkkinoiden vertikaalinen eriytyminen: naiset ovat yleensä huonommin palkatuissa tehtävissä, heidän työsuhdeturvansa on heikompi ja heidän työurallaan on enemmän esteitä;

| c) | työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisen ongelmat ja perhettä koskevan vastuun ja kotitöiden epätasapuolinen jakautuminen, mikä johtaa siihen, että suurempi osa naisista käy osa-aikatyössä ja on toistuvasti sapattivapaalla; |
| --- | --- |

c)

työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisen ongelmat ja perhettä koskevan vastuun ja kotitöiden epätasapuolinen jakautuminen, mikä johtaa siihen, että suurempi osa naisista käy osa-aikatyössä ja on toistuvasti sapattivapaalla;

| d) | palkkauksen avoimuuden puute; ja |
| --- | --- |

d)

palkkauksen avoimuuden puute; ja

| e) | sukupuolistereotypiat, jotka vaikuttavat koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen valintaan sekä siihen, miten pätevyyttä arvioidaan ja ammatteja luokitellaan. |
| --- | --- |

e)

sukupuolistereotypiat, jotka vaikuttavat koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen valintaan sekä siihen, miten pätevyyttä arvioidaan ja ammatteja luokitellaan.

| 23. | Lisäksi työntekijöiden yksilölliset olosuhteet, kuten perhetilanne tai siviilisääty, vaikuttavat myös sukupuolten palkkaeroon. |
| --- | --- |

23.

Lisäksi työntekijöiden yksilölliset olosuhteet, kuten perhetilanne tai siviilisääty, vaikuttavat myös sukupuolten palkkaeroon.

| 24. | Vaikka palkkaerojen taustalla olevien moninaisten syiden määrittelyssä ja ymmärtämisessä on toden teolla edistytty, ei kaikkia asiaan liittyviä näkökohtia ole vielä selvitetty. Onkin tutkittava tarkemmin etenkin työn luokituksen vaikutusta ja sellaisia joko käteisenä tai luontaisetuuksina maksettavia korvauksia, jotka eivät sisälly tavanomaiseen perus- ja minimipalkkaan (21) ja joista ei ole saatavilla kaikkia tarvittavia tietoja. |
| --- | --- |

24.

Vaikka palkkaerojen taustalla olevien moninaisten syiden määrittelyssä ja ymmärtämisessä on toden teolla edistytty, ei kaikkia asiaan liittyviä näkökohtia ole vielä selvitetty. Onkin tutkittava tarkemmin etenkin työn luokituksen vaikutusta ja sellaisia joko käteisenä tai luontaisetuuksina maksettavia korvauksia, jotka eivät sisälly tavanomaiseen perus- ja minimipalkkaan (21) ja joista ei ole saatavilla kaikkia tarvittavia tietoja.

| 25. | Naisten korkea työllisyysaste on toisinaan yhteydessä sukupuolten välisiin suuriin palkkaeroihin. Kuitenkin naisten työllisyysasteen nostaminen ja sukupuolten välisten palkkaerojen kaventaminen ovat molemmat tärkeitä tavoitteita, jotka molemmat tulisi pyrkiä täyttämään. |
| --- | --- |

25.

Naisten korkea työllisyysaste on toisinaan yhteydessä sukupuolten välisiin suuriin palkkaeroihin. Kuitenkin naisten työllisyysasteen nostaminen ja sukupuolten välisten palkkaerojen kaventaminen ovat molemmat tärkeitä tavoitteita, jotka molemmat tulisi pyrkiä täyttämään.

| 26. | Palkkaerojen yksittäisten syiden poistamiseen keskittyvät irralliset toimenpiteet eivät ole osoittautuneet asianmukaiseksi toimintatavaksi pyrittäessä kaventamaan tehokkaasti naisten ja miesten välisiä palkkaeroja. |
| --- | --- |

26.

Palkkaerojen yksittäisten syiden poistamiseen keskittyvät irralliset toimenpiteet eivät ole osoittautuneet asianmukaiseksi toimintatavaksi pyrittäessä kaventamaan tehokkaasti naisten ja miesten välisiä palkkaeroja.

| 27. | Tämän vuoksi palkkaerojen kaventaminen edellyttää, että kaikki keskeiset toimijat saadaan liikkeelle ja sitoutumaan koordinoidulla tavalla kohdennettuihin, integroituihin, monitahoisiin ja johdonmukaisiin toimintatapoihin, joissa puututaan palkkaerojen moninaisiin syihin sekä kansallisesti että Euroopan tasolla, mukaan lukien Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon yhteydessä. |
| --- | --- |

27.

Tämän vuoksi palkkaerojen kaventaminen edellyttää, että kaikki keskeiset toimijat saadaan liikkeelle ja sitoutumaan koordinoidulla tavalla kohdennettuihin, integroituihin, monitahoisiin ja johdonmukaisiin toimintatapoihin, joissa puututaan palkkaerojen moninaisiin syihin sekä kansallisesti että Euroopan tasolla, mukaan lukien Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon yhteydessä.

| 28. | Miesten ja naisten tasa-arvoa koskeva komission strategia (2010–2015) ja monien siinä esitettyjen toimien odotetaan edistävän huomattavasti miesten ja naisten samapalkkaisuutta. |
| --- | --- |

28.

Miesten ja naisten tasa-arvoa koskeva komission strategia (2010–2015) ja monien siinä esitettyjen toimien odotetaan edistävän huomattavasti miesten ja naisten samapalkkaisuutta.

| 29. | Sukupuolten tasa-arvon periaatetta ei ole aiemmin aina otettu riittävästi huomioon kansallisten uudistusohjelmien eri toiminta-aloilla, joten olisi tarkoituksenmukaista ottaa se paremmin huomioon Eurooppa 2020 –strategiassa (22). |
| --- | --- |

29.

Sukupuolten tasa-arvon periaatetta ei ole aiemmin aina otettu riittävästi huomioon kansallisten uudistusohjelmien eri toiminta-aloilla, joten olisi tarkoituksenmukaista ottaa se paremmin huomioon Eurooppa 2020 –strategiassa (22).

| 30. | Eurooppa 2020 -strategiassa asetettu yleistavoite, jonka mukaan 20–64-vuotiaiden naisten ja miesten työllisyysaste pyritään nostamaan vuoteen 2020 mennessä 75 prosenttiin, edellyttää, että naisten osallistumista työmarkkinoille lisätään huomattavasti. Tätä voidaan edistää toimenpitein, joilla pyritään kaventamaan palkkaeroja, parantamaan naisten koulutusta etenkin aloilla, joilla he ovat aliedustettuina, parantamaan naisten työpaikkojen laatua ja edistämään työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen tähtääviä politiikkoja sekä torjumaan naisten köyhyyttä ja parantamaan heidän sosiaalista osallisuuttaan ottaen huomioon jäsenvaltioiden omat lähtökohdat ja kansalliset olosuhteet. |
| --- | --- |

30.

Eurooppa 2020 -strategiassa asetettu yleistavoite, jonka mukaan 20–64-vuotiaiden naisten ja miesten työllisyysaste pyritään nostamaan vuoteen 2020 mennessä 75 prosenttiin, edellyttää, että naisten osallistumista työmarkkinoille lisätään huomattavasti. Tätä voidaan edistää toimenpitein, joilla pyritään kaventamaan palkkaeroja, parantamaan naisten koulutusta etenkin aloilla, joilla he ovat aliedustettuina, parantamaan naisten työpaikkojen laatua ja edistämään työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamiseen tähtääviä politiikkoja sekä torjumaan naisten köyhyyttä ja parantamaan heidän sosiaalista osallisuuttaan ottaen huomioon jäsenvaltioiden omat lähtökohdat ja kansalliset olosuhteet.

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

| 31. | PANEE MERKILLE puheenjohtajavaltio Belgian esittämän selvityksen (23), jossa arvioidaan miesten ja naisten välisiä palkkaeroja kuvaavia indikaattoreita ja tarkastellaan tiedonkeruutyötä tällä alalla, tiettyjä ratkaisematta olevia ongelmia ja tarvetta tarkistaa ja täydentää indikaattoreita, jotta niissä otettaisiin huomioon sukupuolten välisten palkkaerojen moniulotteisuus. |
| --- | --- |

31.

PANEE MERKILLE puheenjohtajavaltio Belgian esittämän selvityksen (23), jossa arvioidaan miesten ja naisten välisiä palkkaeroja kuvaavia indikaattoreita ja tarkastellaan tiedonkeruutyötä tällä alalla, tiettyjä ratkaisematta olevia ongelmia ja tarvetta tarkistaa ja täydentää indikaattoreita, jotta niissä otettaisiin huomioon sukupuolten välisten palkkaerojen moniulotteisuus.

| 32. | VAHVISTAA, että on valittava rajallinen määrä indikaattoreita käytettäväksi säännöllisesti toimintapoliittisissa yhteyksissä samalla kun varataan täydentäviä indikaattoreita asiantuntijakäyttöä varten. |
| --- | --- |

32.

VAHVISTAA, että on valittava rajallinen määrä indikaattoreita käytettäväksi säännöllisesti toimintapoliittisissa yhteyksissä samalla kun varataan täydentäviä indikaattoreita asiantuntijakäyttöä varten.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA:

| 33. | Hyväksymään tai toteuttamaan kattavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on puuttua sukupuolten välisten palkkaerojen kaikkiin syihin, jotka liittyvät naisten ja miesten eriarvoisuuteen työmarkkinoilla, kansalliset olosuhteet huomioon ottaen ja koordinoimaan kaikkien asiaankuuluvien keskeisten toimijoiden, etenkin työmarkkinaosapuolten, toimia kaikilla tasoilla. Niihin voisivat kuulua muun muassa seuraavat toimenpiteet:






  a) | palkkauksen avoimuuden edistäminen erityisesti palkanmuodostuksen ja palkkarakenteiden osalta, mukaan lukien työmarkkinoille tuleville nuorille naisille ja miehille suunnatun tiedotuksen avulla; |
| --- | --- | --- |

33.

Hyväksymään tai toteuttamaan kattavia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on puuttua sukupuolten välisten palkkaerojen kaikkiin syihin, jotka liittyvät naisten ja miesten eriarvoisuuteen työmarkkinoilla, kansalliset olosuhteet huomioon ottaen ja koordinoimaan kaikkien asiaankuuluvien keskeisten toimijoiden, etenkin työmarkkinaosapuolten, toimia kaikilla tasoilla. Niihin voisivat kuulua muun muassa seuraavat toimenpiteet:

a)

palkkauksen avoimuuden edistäminen erityisesti palkanmuodostuksen ja palkkarakenteiden osalta, mukaan lukien työmarkkinoille tuleville nuorille naisille ja miehille suunnatun tiedotuksen avulla;

| b) | työn neutraalin arvioinnin ja luokituksen edistäminen esimerkiksi silloin, kun työnluokitusta käytetään palkanmäärityksessä, jotta vältetään naisvaltaisten alojen tutkintojen, työpaikkojen ja ammattien aliarvioinnista johtuva sukupuolten eriarvoisuus ja syrjintä työnluokitusjärjestelmissä, |
| --- | --- |

b)

työn neutraalin arvioinnin ja luokituksen edistäminen esimerkiksi silloin, kun työnluokitusta käytetään palkanmäärityksessä, jotta vältetään naisvaltaisten alojen tutkintojen, työpaikkojen ja ammattien aliarvioinnista johtuva sukupuolten eriarvoisuus ja syrjintä työnluokitusjärjestelmissä,

| c) | työn laadun parantaminen erityisesti epävarmojen työsuhteiden ja itsestä riippumattoman osa-aikatyön osalta; |
| --- | --- |

c)

työn laadun parantaminen erityisesti epävarmojen työsuhteiden ja itsestä riippumattoman osa-aikatyön osalta;

| d) | vertikaalisen eriytymisen poistaminen sellaisin asianmukaisin toimin kuten positiivinen toiminta tai tarvittaessa laadulliset tai määrälliset tavoitteet tai varoittavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa sukupuolten välistä tasapainoa julkisen ja yksityisen sektorin päätöksentekotehtävissä; |
| --- | --- |

d)

vertikaalisen eriytymisen poistaminen sellaisin asianmukaisin toimin kuten positiivinen toiminta tai tarvittaessa laadulliset tai määrälliset tavoitteet tai varoittavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on parantaa sukupuolten välistä tasapainoa julkisen ja yksityisen sektorin päätöksentekotehtävissä;

| e) | horisontaalisen eriytymisen poistaminen erityisesti torjumalla sukupuolistereotypioita koulutuksessa, työelämässä ja tiedotusvälineissä kunnioittaen samalla sananvapautta; tarjoamalla sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan opetusympäristön sekä opetuksen tasapuolisen sisällön; edistämällä aliedustetun sukupuolen edustajille tarjolla olevaa koulutusta aloilla, joilla tällä hetkellä vallitsee sukupuolten välinen epätasapaino; kannustamalla naisia ja miehiä osallistumaan elinikäiseen oppimiseen hankkiakseen työmarkkinoiden uusiin rakenteisiin paremmin soveltuvaa ammattipätevyyttä ja tarvittaessa hyväksymällä myönteisiä toimia tietyn alan työhön osallistumisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

e)

horisontaalisen eriytymisen poistaminen erityisesti torjumalla sukupuolistereotypioita koulutuksessa, työelämässä ja tiedotusvälineissä kunnioittaen samalla sananvapautta; tarjoamalla sukupuolinäkökohdat huomioon ottavan opetusympäristön sekä opetuksen tasapuolisen sisällön; edistämällä aliedustetun sukupuolen edustajille tarjolla olevaa koulutusta aloilla, joilla tällä hetkellä vallitsee sukupuolten välinen epätasapaino; kannustamalla naisia ja miehiä osallistumaan elinikäiseen oppimiseen hankkiakseen työmarkkinoiden uusiin rakenteisiin paremmin soveltuvaa ammattipätevyyttä ja tarvittaessa hyväksymällä myönteisiä toimia tietyn alan työhön osallistumisen helpottamiseksi;

| f) | työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantaminen sekä miesten että naisten kannalta saatavilla olevien, kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten lastenhoitopalvelujen ja muiden huollettavien hoitopalvelujen avulla ottaen huomioon niiden kysynnän; yrityksissä noudatettavan joustavan työajan avulla sekä tarvittaessa huollettavista perheenjäsenistä huolehtimiseksi myönnettävän vanhempain- tai perhevapaan ja/tai isyysloman avulla, joihin liittyy toimia miesten rohkaisemiseksi hakemaan näitä vapaita; |
| --- | --- |

f)

työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantaminen sekä miesten että naisten kannalta saatavilla olevien, kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten lastenhoitopalvelujen ja muiden huollettavien hoitopalvelujen avulla ottaen huomioon niiden kysynnän; yrityksissä noudatettavan joustavan työajan avulla sekä tarvittaessa huollettavista perheenjäsenistä huolehtimiseksi myönnettävän vanhempain- tai perhevapaan ja/tai isyysloman avulla, joihin liittyy toimia miesten rohkaisemiseksi hakemaan näitä vapaita;

| g) | alhaisiin palkkoihin kohdistuvien asianmukaisten politiikkojen edistäminen kunnioittaen samalla työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta; |
| --- | --- |

g)

alhaisiin palkkoihin kohdistuvien asianmukaisten politiikkojen edistäminen kunnioittaen samalla työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta;

| h) | palkkojen ja työelämän tasa-arvoisuutta koskevan voimassa olevan lainsäädännön tosiasiallisen täytäntöönpanon tehostaminen; |
| --- | --- |

h)

palkkojen ja työelämän tasa-arvoisuutta koskevan voimassa olevan lainsäädännön tosiasiallisen täytäntöönpanon tehostaminen;

| i) | naisten ja miesten palkkojen ja työelämän tasa-arvoisuuteen liittyvän kysymyksen korostaminen yrityksen yhteiskuntavastuun puitteissa; sekä |
| --- | --- |

i)

naisten ja miesten palkkojen ja työelämän tasa-arvoisuuteen liittyvän kysymyksen korostaminen yrityksen yhteiskuntavastuun puitteissa; sekä

| j) | sen edistäminen, että miesten ja naisten samanpalkkaisuutta koskeva ehto sisällytetään niihin ehtoihin, jotka tarjouspyyntöön vastaavien yritysten on täytettävä julkisten hankintasopimusten myöntämiseksi. |
| --- | --- |

j)

sen edistäminen, että miesten ja naisten samanpalkkaisuutta koskeva ehto sisällytetään niihin ehtoihin, jotka tarjouspyyntöön vastaavien yritysten on täytettävä julkisten hankintasopimusten myöntämiseksi.

| 34. | Eurooppa 2020 -strategian puitteissa laadittavissa kansallisissa uudistusohjelmissa, yhteistyössä Euroopan komission kanssa ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden omat lähtökohdat ja kansalliset olosuhteet jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa asetettava kansalliset tavoitteet ja esitettävä joukko kattavia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on erityisesti:






  a) | naisten työllisyysasteen nostaminen; |
| --- | --- | --- |

34.

Eurooppa 2020 -strategian puitteissa laadittavissa kansallisissa uudistusohjelmissa, yhteistyössä Euroopan komission kanssa ja ottaen huomioon jäsenvaltioiden omat lähtökohdat ja kansalliset olosuhteet jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa asetettava kansalliset tavoitteet ja esitettävä joukko kattavia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on erityisesti:

a)

naisten työllisyysasteen nostaminen;

| b) | riittävien, kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten, esikouluikäisille lapsille tarkoitettujen lastenhoitopalvelujen tarjonnan lisääminen kysynnän huomioon ottaen siten, että se vastaa vähintään neuvoston Barcelonassa asettamia tavoitteita, sekä palvelujen ja välineistön tarjoaminen muille huollettaville; |
| --- | --- |

b)

riittävien, kohtuuhintaisten ja korkealaatuisten, esikouluikäisille lapsille tarkoitettujen lastenhoitopalvelujen tarjonnan lisääminen kysynnän huomioon ottaen siten, että se vastaa vähintään neuvoston Barcelonassa asettamia tavoitteita, sekä palvelujen ja välineistön tarjoaminen muille huollettaville;

| c) | sukupuolten palkkaerojen poistaminen monivuotisen suunnitelman mukaisesti; sekä |
| --- | --- |

c)

sukupuolten palkkaerojen poistaminen monivuotisen suunnitelman mukaisesti; sekä

| d) | työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantaminen. |
| --- | --- |

d)

työ-, perhe- ja yksityiselämän yhteensovittamisen parantaminen.

| 35. | Rakennerahastojen ja muiden eurooppalaisten rahastojen käyttäminen sellaisten toimen kehittämiseksi, joilla voidaan torjua naisten ja miesten välisiä palkkaeroja tarvittaessa. |
| --- | --- |

35.

Rakennerahastojen ja muiden eurooppalaisten rahastojen käyttäminen sellaisten toimen kehittämiseksi, joilla voidaan torjua naisten ja miesten välisiä palkkaeroja tarvittaessa.

| 36. | Direktiivin 2006/54/EY 20 artiklan täysimääräinen täytäntöönpano, jotta tasa-arvoelimet voivat tehokkaasti osallistua jäsenvaltioiden pyrkimyksiin tehostaa toimia sukupuolten palkkaeron poistamiseksi. |
| --- | --- |

36.

Direktiivin 2006/54/EY 20 artiklan täysimääräinen täytäntöönpano, jotta tasa-arvoelimet voivat tehokkaasti osallistua jäsenvaltioiden pyrkimyksiin tehostaa toimia sukupuolten palkkaeron poistamiseksi.

| 37. | Niiden siviiliyhteiskunnan toimijoiden, joilla on kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen perusteiden mukaisesti oikeutettua etua, tietoisuuden lisääminen direktiivin 2006/54/EY 17 artiklan 2 kohdan mukaisesta mahdollisuudesta aloittaa kyseisen direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöön panemiseksi säädetty oikeudellinen ja/tai hallinnollinen menettely joko kantajan tai valituksen tekijän suostumuksella hänen puolestaan tai häntä tukeakseen. |
| --- | --- |

37.

Niiden siviiliyhteiskunnan toimijoiden, joilla on kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen perusteiden mukaisesti oikeutettua etua, tietoisuuden lisääminen direktiivin 2006/54/EY 17 artiklan 2 kohdan mukaisesta mahdollisuudesta aloittaa kyseisen direktiivin mukaisten velvoitteiden täytäntöön panemiseksi säädetty oikeudellinen ja/tai hallinnollinen menettely joko kantajan tai valituksen tekijän suostumuksella hänen puolestaan tai häntä tukeakseen.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTUUKSIENSA RAJOISSA:

| 38. | Sisällyttämään sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen näkyväksi osaksi Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa varmistamalla, että sukupuolten tasa-arvo otetaan huomioon ja että sukupuolten tasa-arvoon liittyviä toimia edistetään johdonmukaisella tavalla






  a) | viiden EU:n yleistavoitteen ja yhdennettyjen suuntaviivojen täytäntöönpanon ja seurannan arvioinnissa sekä seitsemän lippulaivahankkeen seurannassa; |
| --- | --- | --- |

38.

Sisällyttämään sukupuolinäkökulman valtavirtaistamisen näkyväksi osaksi Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa varmistamalla, että sukupuolten tasa-arvo otetaan huomioon ja että sukupuolten tasa-arvoon liittyviä toimia edistetään johdonmukaisella tavalla

a)

viiden EU:n yleistavoitteen ja yhdennettyjen suuntaviivojen täytäntöönpanon ja seurannan arvioinnissa sekä seitsemän lippulaivahankkeen seurannassa;

| b) | makrotalouden ja aihekohtaisen valvonnan mekanismeissa vuotuisen kasvuselityksen avulla; työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston keskusteluissa ja suuntaviivoissa; kansallisissa uudistusohjelmissa; työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston maakohtaisissa suosituksissa; indikaattoreiden, tilastojen ja raporttien laatimisessa sekä vertaisarvioinneissa. |
| --- | --- |

b)

makrotalouden ja aihekohtaisen valvonnan mekanismeissa vuotuisen kasvuselityksen avulla; työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston keskusteluissa ja suuntaviivoissa; kansallisissa uudistusohjelmissa; työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston maakohtaisissa suosituksissa; indikaattoreiden, tilastojen ja raporttien laatimisessa sekä vertaisarvioinneissa.

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA EUROOPAN KOMISSIOTA EUROOPAN TASA-ARVOINSTITUUTIN TYÖTÄ TÄYSIMÄÄRÄISESTI HYÖDYNTÄEN TOTEUTTAMAAN TARVITTAVIA TOIMIA SUKUPUOLTEN PALKKAEROJEN SEURAAMISEKSI SEN MONIULOTTEISUUDEN HUOMIOON OTTAEN SEURAAVASTI:

| 39. | mitataan sukupuolten palkkaeroja ja seurataan edistymistä säännöllisesti liitteessä esitettyjä keskeisiä indikaattoreita
   (24) käyttämällä tietojen saatavuudesta riippuen ja ottamalla tarvittaessa huomioon ansiorakennetutkimuksessa käytetty metodologia; |
| --- | --- |

39.

mitataan sukupuolten palkkaeroja ja seurataan edistymistä säännöllisesti liitteessä esitettyjä keskeisiä indikaattoreita
   (24) käyttämällä tietojen saatavuudesta riippuen ja ottamalla tarvittaessa huomioon ansiorakennetutkimuksessa käytetty metodologia;

| 40. | harkitaan liitteessä esitettyjä täydentäviä indikaattoreita
   (25) mahdollisina välineinä tutkia sukupuolten palkkaeroja syvällisemmin; sekä |
| --- | --- |

40.

harkitaan liitteessä esitettyjä täydentäviä indikaattoreita
   (25) mahdollisina välineinä tutkia sukupuolten palkkaeroja syvällisemmin; sekä

| 41. | edistetään tutkimusta naisten työllisyysasteen ja sukupuolten palkkaeron välisestä suhteesta. |
| --- | --- |

41.

edistetään tutkimusta naisten työllisyysasteen ja sukupuolten palkkaeron välisestä suhteesta.

KEHOTTAA EUROOPAN KOMISSIOTA EUROOPAN TASA-ARVOINSTITUUTIN TYÖTÄ TÄYSIMÄÄRÄISESTI HYÖDYNTÄEN

| 42. | Järjestämään säännöllistä parhaiden käytäntöjen vaihtamista sukupuolten palkkaerojen poistamista koskevista toimista ja ottamaan työmarkkinaosapuolet tähän vaihtoon mukaan. |
| --- | --- |

42.

Järjestämään säännöllistä parhaiden käytäntöjen vaihtamista sukupuolten palkkaerojen poistamista koskevista toimista ja ottamaan työmarkkinaosapuolet tähän vaihtoon mukaan.

| 43. | Harkitsemaan, olisiko hyödyllistä tehdä tutkimus, jonka tavoitteena olisi tunnistaa palkkaukseen liittyviä seikkoja, jotka eivät sisälly jäsenvaltioiden nykyisiin tilastoihin, jotta voitaisiin mitata palkkaerojen vaikutusta eroihin tavoissa, joilla näitä etuja myönnetään naisille ja miehille. |
| --- | --- |

43.

Harkitsemaan, olisiko hyödyllistä tehdä tutkimus, jonka tavoitteena olisi tunnistaa palkkaukseen liittyviä seikkoja, jotka eivät sisälly jäsenvaltioiden nykyisiin tilastoihin, jotta voitaisiin mitata palkkaerojen vaikutusta eroihin tavoissa, joilla näitä etuja myönnetään naisille ja miehille.

| 44. | Järjestämään säännöllisesti tiedotuskampanjoita tällä alalla. |
| --- | --- |

44.

Järjestämään säännöllisesti tiedotuskampanjoita tällä alalla.

PYYTÄÄ EUROOPAN KOMISSIOTA:

| 45. | Lisäämään samapalkkaisuuden ja taloudellisen riippumattomuuden saavuttamisen, yhteensovittamisen edistämisen ja päätöksenteon tasa-arvoisuuden sekä sukupuolistereotypioiden torjumisen läheisen suhteen näkyvyyttä naisten ja miesten tasa-arvon strategiansa (2011–2015) puitteissa ja ryhtymään säännöllisesti tarkastelemaan tällä herkällä alalla saavutettua edistymistä kevään Eurooppa-neuvostolle toimitettavassa sukupuolten tasa-arvon vuosittaisessa kertomuksessa. |
| --- | --- |

45.

Lisäämään samapalkkaisuuden ja taloudellisen riippumattomuuden saavuttamisen, yhteensovittamisen edistämisen ja päätöksenteon tasa-arvoisuuden sekä sukupuolistereotypioiden torjumisen läheisen suhteen näkyvyyttä naisten ja miesten tasa-arvon strategiansa (2011–2015) puitteissa ja ryhtymään säännöllisesti tarkastelemaan tällä herkällä alalla saavutettua edistymistä kevään Eurooppa-neuvostolle toimitettavassa sukupuolten tasa-arvon vuosittaisessa kertomuksessa.

| 46. | Arvioimaan ja kehittämään sukupuolten palkkaerojen kaventamiseen tähtääviä toimia sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikan puitteissa, rakennerahastot mukaan lukien, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia rahoituskehyksiä. |
| --- | --- |

46.

Arvioimaan ja kehittämään sukupuolten palkkaerojen kaventamiseen tähtääviä toimia sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikan puitteissa, rakennerahastot mukaan lukien, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tulevia rahoituskehyksiä.

| 47. | Seuraamaan tiiviisti sellaisen eurooppalaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa, jolla pyritään varmistamaan tasa-arvo työpaikalla ja naisten ja miesten samapalkkaisuus, sekä edistämään työmarkkinaosapuolia kuullen ja niiden riippumattomuutta kunnioittaen aktiivisia toimia todellisen tasa-arvon saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

47.

Seuraamaan tiiviisti sellaisen eurooppalaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa, jolla pyritään varmistamaan tasa-arvo työpaikalla ja naisten ja miesten samapalkkaisuus, sekä edistämään työmarkkinaosapuolia kuullen ja niiden riippumattomuutta kunnioittaen aktiivisia toimia todellisen tasa-arvon saavuttamiseksi.

| 48. | Harkitsemaan aloitteita jäsenvaltioiden rohkaisemiseksi harkitsemaan sopivia toimia ja tarvittaessa ja soveltuvin osin konkreettisia tavoitteita sukupuolitasapainon parantamiseksi päätöksentekotasolla julkisella ja yksityisellä sektorilla. |
| --- | --- |

48.

Harkitsemaan aloitteita jäsenvaltioiden rohkaisemiseksi harkitsemaan sopivia toimia ja tarvittaessa ja soveltuvin osin konkreettisia tavoitteita sukupuolitasapainon parantamiseksi päätöksentekotasolla julkisella ja yksityisellä sektorilla.

| 49. | Harkitsemaan ”Euroopan samapalkkaisuuden päivän” luomista yleisön ja avaintoimijoiden tietoisuuden lisäämiseksi sekä toimien hyväksymisen ja seurannan edistämiseksi. |
| --- | --- |

49.

Harkitsemaan ”Euroopan samapalkkaisuuden päivän” luomista yleisön ja avaintoimijoiden tietoisuuden lisäämiseksi sekä toimien hyväksymisen ja seurannan edistämiseksi.

ROHKAISEE Euroopan työmarkkinaosapuolia sopimaan uusista monivuotisista toimintapuitteista, mukaan lukien aktiiviset ja koordinoidut strategiat, sekä harkitsemaan laadullisia tavoitteita, joilla pyritään saavuttamaan tasa-arvo työpaikalla ja naisten ja miesten samapalkkaisuus sekä parantamaan naisten työpaikkojen laatua.

PYYTÄÄ työllisyyskomiteaa ja sosiaalisen suojelun komiteaa ottamaan tarvittaessa naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvät indikaattorit huomioon työssään, erityisesti naisten ja miesten palkkaeroihin liittyvät indikaattorit, sekä tekemään tiivistä yhteistyötä varmistaakseen tämän kysymyksen säännöllisen seurannan Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanon puitteissa.

PYYTÄÄ EUROOPPA-NEUVOSTOA mukauttamaan ja parantamaan Euroopan tasa-arvosopimusta keväällä 2011 komission uuden naisten ja miesten tasa-arvostrategian (2010–2015), Eurooppa 2020 -strategian sekä näiden päätelmien valossa.

HARKITSEE aiheeseen ”Naiset ja talous: työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen miesten ja naisten kannalta” liittyvää kysymystä Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanon seuraavaa tarkastelua varten.

---

(1)  Ks. SEU 2 artikla ja 3 artiklan 3 kohta sekä SEUT 8 artikla.

(2)  Ks. SEUT 157 artikla.

(3)  Erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/54/EY, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2006, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23), ja neuvoston direktiivi 2010/18/EU, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2010, BusinessEurope:n, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta ja direktiivin 96/34/EY kumoamisesta (EUVL L 68, 18.3.2010, s. 13).

(4)  14485/01 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3.

(5)  Ks. erityisesti Euroopan komission laatima naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma 2006–2010 (asiak. 7034/06), 18.7.2007 annettu komission tiedonanto ”Naisten ja miesten välisen palkkaeron torjunta” (asiak. 12169/07) ja Euroopan parlamentin 18.11.2008 hyväksymä päätöslauselma, joka sisältää suosituksia komissiolle miesten ja naisten samapalkkaisuuden periaatteen soveltamisesta.

(6)  Ks. Euroopan työmarkkinaosapuolten vuonna 2005 hyväksymät sukupuolten tasa-arvoa koskevat toimintapuitteet ja selvitykset sen jatkotoimista.

(7)  Asiak. 15488/09.

(8)  Asiak. 15992/09.

(9)  Erityisesti neuvoston päätelmät naisten ja miesten tasapainoisista rooleista työpaikkojen, kasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta (2007); neuvoston päätöslauselma Euroopan väestörakenteen muutoksen tuomista mahdollisuuksista ja haasteista (2007); neuvoston päätelmät yhteiskunnassa vallitsevien sukupuolistereotypioiden poistamisesta (2008); neuvoston päätelmät työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta (2008) ja päätelmät ”Sukupuolten tasa-arvo: kasvun ja työllisyyden vahvistaminen – panos vuoden 2010 jälkeiseen Lissabonin strategiaan” (2009).

(10)  12169/07.

(11)  5056/10.

(12)  EUCO 13/1/10 REV 1.

(13)  14338/10 + COR 1.

(14)  14478/10.

(15)  EUVL L 403, 30.12.2006, s. 9.

(16)  7370/10.

(17)  13767/10.

(18)  SEUT 147 ja 174 artikla.

(19)  2008, kokoaikatyötä ja osa-aikatyötä tekevien työntekijöiden bruttotuntipalkan perusteella laskettuna; ansiorakennetutkimus.

(20)  Taipumus arvostaa vähemmän ”naisten” töitä, ks. asiak. 5056/10, s. 9, asiak. 9671/07, s. 6 ja asiak. 13767/10, s. 6. Sukupuolten eriytyminen työmarkkinoilla, ks. myös: http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4028&langId=en

(21)  Katso ”palkan” määritelmä SEUT 157 artiklan 2 kohta.

(22)  Ks. asiak. 15488/09, s. 8.

(23)  Tiivistelmä raportista on asiakirjassa 16881/10 ADD 1. (Raportin teksti on kokonaisuudessaan asiakirjassa 16561/10 ADD 2.)

(24)  Indikaattorit 1, 2, 3, 4, 5 ja 8.

(25)  Indikaattorit 6, 7, 9 ja 10.

---

LIITE

Indikaattoreiden luettelo

Sukupuolten palkkaeron kaventaminen on keskeisiä painopisteitä sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU:n politiikan yhteydessä. Tarvitaan indikaattoreita, joissa otetaan huomioon ilmiön moniulotteinen luonne, mutta joiden ansiosta sitä voidaan myös säännöllisesti seurata selkeää poliittista viestiä silmällä pitäen. Näiden molempien tavoitteiden saavuttamiseksi jäljempänä on tehty ero ”keskeisten indikaattoreiden” ja ”täydentävien indikaattoreiden” välille.

Eräs tärkeä tekijä tehtäessä ero kahdentyyppisten indikaattoreiden välillä on toteutettavuus. Joissain tapauksissa tiedot ovat valmiina saatavilla. Esimerkiksi indikaattori 1a vastaa Eurostatin vuosittain esittämää sukupuolten palkkaeroa koskevaa rakenneindikaattoria. Toinen tekijä tehtäessä eroa on kunkin indikaattorin suhteellinen merkitys sukupuolten palkkaeron selittämisen ja seurannan osalta. Indikaattoreita 1, 2, 3, 4, 5 ja 8 pidetään ”keskeisinä indikaattoreina”. Indikaattoreita 6, 7, 9 ja 10 pidetään ”täydentävinä indikaattoreina”.

Indikaattoreiden vaikutus kasvaa, kun niitä kerätään ja/tai lasketaan säännöllisesti. ”Säännöllisesti” ei kuitenkaan välttämättä tarkoita ”vuosittain”. Suurin osa määrällisistä indikaattoreista perustuu ansiorakennetutkimuksen tuloksiin (SES - asetus 530/1999/EY). Tulokset toimitetaan vain joka neljäs vuosi, ja ne koskevat yrityksiä, joissa on vähintään kymmenen työntekijää, jotka toimivat Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen (NACE Rev. 2) toimialoilla B–S (toimialaa O lukuun ottamatta). Jotkin indikaattorit toimitetaan vuosittain. Jotkin laskentaan tarvittavat yksityiskohtaiset tiedot ja jotkin muut indikaattorit ovat saatavilla vain joka neljäs vuosi. Kunkin määrällisen indikaattorin osalta tietojen saatavuus ilmoitetaan seuraavasti:

Aa = saatavilla vuosittain. A4 = saatavilla joka neljäs vuosi. N = edellyttää uusien tietojen keräämistä.

I   SUKUPUOLTEN PALKKAERON ERI NÄKÖKOHTIA KOSKEVAT KESKEISET INDIKAATTORIT

A.   Sukupuolten palkkaeroa kuvaavat yleiset indikaattorit

Indikaattori 1:   Kaikkia palkansaajia koskeva suhdeluku

Formula

| a) | Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttotuntipalkkaan, kaikkien alojen koko- ja osa-aikaiset työntekijät
  Lähde: SES + muut lähteet; Aa |
| --- | --- |

a)

Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttotuntipalkkaan, kaikkien alojen koko- ja osa-aikaiset työntekijät

Lähde: SES + muut lähteet; Aa

| b) | Työllisyysaste naiset ja miehet
  Lähde: Työvoimatutkimus; Aa |
| --- | --- |

b)

Työllisyysaste naiset ja miehet

Lähde: Työvoimatutkimus; Aa

| c) | Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttotuntipalkkaan, kaikkien alojen koko- ja osa-aikaiset työntekijät, yksityinen ja julkinen sektori erikseen
  Lähde: SES + muut lähteet; Aa joidenkin maiden osalta, A4 |
| --- | --- |

c)

Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttotuntipalkkaan, kaikkien alojen koko- ja osa-aikaiset työntekijät, yksityinen ja julkinen sektori erikseen

Lähde: SES + muut lähteet; Aa joidenkin maiden osalta, A4

| d) | Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttotuntipalkkaan, kaikkien alojen koko- ja osa-aikaiset työntekijät, yksityinen ja julkinen sektori erikseen
  Lähde: SES + muut lähteet; A4 |
| --- | --- |

d)

Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttotuntipalkkaan, kaikkien alojen koko- ja osa-aikaiset työntekijät, yksityinen ja julkinen sektori erikseen

Lähde: SES + muut lähteet; A4

| e) | Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttokuukausipalkkaan, kokoaikaiset työntekijät
  Lähde: SES; A4 |
| --- | --- |

e)

Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttokuukausipalkkaan, kokoaikaiset työntekijät

Lähde: SES; A4

| f) | Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttokuukausipalkkaan, koko- ja osa-aikaiset työntekijät
  Lähde: SES; A4 |
| --- | --- |

f)

Sukupuolten palkkaero, joka perustuu miesten ja naisten bruttokuukausipalkkaan, koko- ja osa-aikaiset työntekijät

Lähde: SES; A4

Indikaattori 2:   Palkkasummaa koskeva suhdeluku

| a) | Palkkatulojen osuus sukupuolittain
  Lähde: hallinnolliset tiedot tai muut lähteet; Aa joidenkin maiden osalta, N |
| --- | --- |

a)

Palkkatulojen osuus sukupuolittain

Lähde: hallinnolliset tiedot tai muut lähteet; Aa joidenkin maiden osalta, N

| b) | Kaikkien palkansaajien jako sukupuolittain
  Lähde: hallinnolliset tiedot, työvoimatutkimus tai muut lähteet; Aa |
| --- | --- |

b)

Kaikkien palkansaajien jako sukupuolittain

Lähde: hallinnolliset tiedot, työvoimatutkimus tai muut lähteet; Aa

| c) | Toteutuneiden työpäivien jako sukupuolittain
  Lähde: hallinnolliset tiedot, työvoimatutkimus tai muut lähteet; Aa |
| --- | --- |

c)

Toteutuneiden työpäivien jako sukupuolittain

Lähde: hallinnolliset tiedot, työvoimatutkimus tai muut lähteet; Aa

B.   Eriarvoisuustekijät

Indikaattori 3:   Osa-aikatyötä koskeva suhdeluku

| a) | Bruttotuntipalkka ja palkkaero: | naiset (osa-aikaiset) – miehet (osa-aikaiset) |
| --- | --- | --- |

a)

Bruttotuntipalkka ja palkkaero:

naiset (osa-aikaiset) – miehet (osa-aikaiset)

| | naiset (osa-aikaiset) – naiset (kokoaikaiset) |
| --- | --- |

naiset (osa-aikaiset) – naiset (kokoaikaiset)

| | miehet (osa-aikaiset) – miehet (kokoaikaiset) |
| --- | --- |

miehet (osa-aikaiset) – miehet (kokoaikaiset)

| | naiset (osa-aikaiset) – miehet (kokoaikaiset) |
| --- | --- |

naiset (osa-aikaiset) – miehet (kokoaikaiset)

Lähde: SES; A4

| b) | Osa-aikaisten työntekijöiden työllisyysaste sukupuolittain
  Lähde: Työvoimatutkimus; Aa |
| --- | --- |

b)

Osa-aikaisten työntekijöiden työllisyysaste sukupuolittain

Lähde: Työvoimatutkimus; Aa

Indikaattori 4:   Iän ja koulutustason mukainen suhdeluku

| a) | Työllisyysaste ikäryhmittäin ja sukupuolittain
  Lähde: Työvoimatutkimus; Aa |
| --- | --- |

a)

Työllisyysaste ikäryhmittäin ja sukupuolittain

Lähde: Työvoimatutkimus; Aa

| b) | Palkkaero ikäryhmittäin (< 24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64 ja 65+) , perustuu mies- ja naistyöntekijöiden tuntipalkkaan, koko- ja osa-aikaiset työntekijät
  Lähde: SES; A4, Aa joidenkin maiden osalta, seuraavat ikäryhmät: -25, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65+. |
| --- | --- |

b)

Palkkaero ikäryhmittäin (< 24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64 ja 65+) , perustuu mies- ja naistyöntekijöiden tuntipalkkaan, koko- ja osa-aikaiset työntekijät

Lähde: SES; A4, Aa joidenkin maiden osalta, seuraavat ikäryhmät: -25, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65+.

| c) | Työllisyysaste koulutustason mukaan (ISCED, 3 tasoa)
  Lähde: Työvoimatutkimus; Aa |
| --- | --- |

c)

Työllisyysaste koulutustason mukaan (ISCED, 3 tasoa)

Lähde: Työvoimatutkimus; Aa

| d) | Palkkaero koulutustason mukaan (ISCED, 3 tasoa), koko- ja osa-aikaiset työntekijät
  Lähde: SES; A4 |
| --- | --- |

d)

Palkkaero koulutustason mukaan (ISCED, 3 tasoa), koko- ja osa-aikaiset työntekijät

Lähde: SES; A4

Indikaattori 5:   Eriytyminen työmarkkinoilla

| a) | Nais- ja miestyöntekijöiden keskimääräinen bruttotuntipalkka viidellä teollisuuden alalla (NACE, 2 lukua), naistyöntekijöiden korkein palkka ja miestyöntekijöiden korkein palkka
  Lähde: SES; A4 |
| --- | --- |

a)

Nais- ja miestyöntekijöiden keskimääräinen bruttotuntipalkka viidellä teollisuuden alalla (NACE, 2 lukua), naistyöntekijöiden korkein palkka ja miestyöntekijöiden korkein palkka

Lähde: SES; A4

| b) | Nais- ja miestyöntekijöiden keskimääräinen bruttotuntipalkka viidellä ammattialalla (ISCO ammattiluokituksen ryhmät, 2 lukua), naistyöntekijöiden korkein palkka ja miestyöntekijöiden korkein palkka
  Lähde: SES; A4 |
| --- | --- |

b)

Nais- ja miestyöntekijöiden keskimääräinen bruttotuntipalkka viidellä ammattialalla (ISCO ammattiluokituksen ryhmät, 2 lukua), naistyöntekijöiden korkein palkka ja miestyöntekijöiden korkein palkka

Lähde: SES; A4

| c) | Palkkaero johtotehtävissä (ISCO 12 ja 13)
  Lähde: SES; A4 |
| --- | --- |

c)

Palkkaero johtotehtävissä (ISCO 12 ja 13)

Lähde: SES; A4

D.   Politiikat sukupuolten palkkaeron torjumiseksi

Indikaattori 8:   Toimenpiteet samapalkkaisuuden edistämiseksi ja palkkaeron torjumiseksi (arvioidaan joka neljäs vuosi)

Tilanne:

| a) | Osapuolet/elimet, joihin sukupuolten palkkaero vaikuttaa






  Osapuoli/elin | Tärkein tehtävä tässä yhteydessä |
| --- | --- | --- |

a)

Osapuolet/elimet, joihin sukupuolten palkkaero vaikuttaa

Osapuoli/elin

Tärkein tehtävä tässä yhteydessä

| b) | Julkisten viranomaisten toimenpiteet sukupuolten palkkaeron poistamiseksi









  Vuosi | Toimenpiteen nimi | Toimenpiteen tyyppi | Toimintasuunnitelma tai erillinen toiminta | Osapuoli (elin) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Julkisten viranomaisten toimenpiteet sukupuolten palkkaeron poistamiseksi

Vuosi

Toimenpiteen nimi

Toimenpiteen tyyppi

Toimintasuunnitelma tai erillinen toiminta

Osapuoli (elin)

| c) | Hyvät käytännöt sukupuolten palkkaeron poistamiseksi







  Vuosi | Toimenpiteen nimi | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Hyvät käytännöt sukupuolten palkkaeron poistamiseksi

Vuosi

Toimenpiteen nimi

Kuvaus

Kehitys:

| a) | Sukupuolten palkkaeron torjumiseksi tarkoitetun lainsäädännön arviointi






  Kyllä | Ei |
| --- | --- | --- |

a)

Sukupuolten palkkaeron torjumiseksi tarkoitetun lainsäädännön arviointi

Kyllä

Ei

| Lainsäädäntö | Tärkeimmät johtopäätökset |
| --- | --- |

Lainsäädäntö

Tärkeimmät johtopäätökset

| b) | Sukupuolten palkkaeron torjumiseksi tarkoitettujen muiden toimenpiteiden arviointi






  Kyllä | Ei |
| --- | --- | --- |

b)

Sukupuolten palkkaeron torjumiseksi tarkoitettujen muiden toimenpiteiden arviointi

Kyllä

Ei

| Toimenpiteen nimi | Tärkeimmät johtopäätökset |
| --- | --- |

Toimenpiteen nimi

Tärkeimmät johtopäätökset

| c) | Tietojenkeruujärjestelmä naisten ja miesten välistä palkkasyrjintää koskevien valitusten osalta |
| --- | --- |

c)

Tietojenkeruujärjestelmä naisten ja miesten välistä palkkasyrjintää koskevien valitusten osalta

| d) | Elin/elimet, joiden tehtävänä on kerätä tietoja |
| --- | --- |

d)

Elin/elimet, joiden tehtävänä on kerätä tietoja

| e) | Naisten ja miesten välistä palkkasyrjintää koskevien valitusten määrä kunakin toimintavuonna






  Vuosi | Valitusten määrä |
| --- | --- | --- |

e)

Naisten ja miesten välistä palkkasyrjintää koskevien valitusten määrä kunakin toimintavuonna

Vuosi

Valitusten määrä

| f) | Yleinen suhdeluku: naisten ja miesten välistä palkkasyrjintää koskevien valitusten määrä verrattuna naisten ja miesten välistä syrjintää koskevien valitusten kokonaismäärään työelämässä |
| --- | --- |

f)

Yleinen suhdeluku: naisten ja miesten välistä palkkasyrjintää koskevien valitusten määrä verrattuna naisten ja miesten välistä syrjintää koskevien valitusten kokonaismäärään työelämässä

II   TÄYDENTÄVÄT INDIKAATTORIT SUKUPUOLTEN PALKKAERON PERUSTEELLISTA ARVIOINTIA VARTEN

B.   Eriarvoisuustekijät

Indikaattori 6:   Henkilökohtaisten erityispiirteiden mukainen suhdeluku (uusi indikaattori vuonna 2010)

| a) | Työllisyysaste perhetilanteen ja siviilisäädyn mukaan (ristiin)
  Lähde: Työvoimatutkimus; Aa |
| --- | --- |

a)

Työllisyysaste perhetilanteen ja siviilisäädyn mukaan (ristiin)

Lähde: Työvoimatutkimus; Aa

| b) | Sukupuolten palkkaero perhetilanteen ja siviilisäädyn mukaan
  Lähde: SES (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N |
| --- | --- |

b)

Sukupuolten palkkaero perhetilanteen ja siviilisäädyn mukaan

Lähde: SES (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N

| c) | Sukupuolten palkkaero syntymämaan mukaan
  Lähde: SES (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N |
| --- | --- |

c)

Sukupuolten palkkaero syntymämaan mukaan

Lähde: SES (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N

C.   Näiden tekijöiden suhteellinen vaikutus

Indikaattori 7:   Miesten ja naisten tuntipalkkaerojen erittely Oaxaca-tekniikalla

| a) | Osa-aikaisuuden suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon |
| --- | --- |

a)

Osa-aikaisuuden suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon

| b) | Koulutuksen suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon |
| --- | --- |

b)

Koulutuksen suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon

| c) | Iän suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon |
| --- | --- |

c)

Iän suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon

| d) | Palvelusvuosien suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon |
| --- | --- |

d)

Palvelusvuosien suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon

| e) | Toimialan suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon |
| --- | --- |

e)

Toimialan suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon

| f) | Ammatin suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon |
| --- | --- |

f)

Ammatin suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon

| g) | Yrityksen koon suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon |
| --- | --- |

g)

Yrityksen koon suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon

| h) | Perhetilanteen suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N |
| --- | --- |

h)

Perhetilanteen suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N

| i) | Siviilisäädyn suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N |
| --- | --- |

i)

Siviilisäädyn suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N

| j) | Syntymämaan suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N |
| --- | --- |

j)

Syntymämaan suhteellinen vaikutus kokonaispalkkaeroon (halutaan mukaan tulevaisuudessa); N

| k) | Palkkaero, jota yksilöidyt tekijät eivät selitä
  Lähde: SES; A4 |
| --- | --- |

k)

Palkkaero, jota yksilöidyt tekijät eivät selitä

Lähde: SES; A4

D.   Politiikat sukupuolten palkkaeron torjumiseksi

Indikaattori 9:   Työehtosopimusneuvottelujen vaikutus samapalkkaisuuden edistämiseen ja sukupuolten palkkaeron poistamiseen

Tilanne

| a) | Toimenpiteet, jotka koskevat työehtosopimusneuvotteluissa sovittua sukupuolten palkkaeroa










  Vuosi | Toimenpiteen nimi | Toimenpiteen tyyppi | Osapuolet/Elimet | Toimenpiteen laatu | Soveltamisen taso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Toimenpiteet, jotka koskevat työehtosopimusneuvotteluissa sovittua sukupuolten palkkaeroa

Vuosi

Toimenpiteen nimi

Toimenpiteen tyyppi

Osapuolet/Elimet

Toimenpiteen laatu

Soveltamisen taso

| b) | Parhaat käytännöt sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi työehtosopimusneuvotteluissa







  Vuosi | Toimenpiteen nimi | Kuvaus |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Parhaat käytännöt sukupuolten palkkaeron kaventamiseksi työehtosopimusneuvotteluissa

Vuosi

Toimenpiteen nimi

Kuvaus

Kehitys

| a) | Sukupuolten palkkaerokysymykseen liittyvien työehtosopimusten tietojenkeruujärjestelmä | Vastuutaho | Julkinen vai yksityinen |
| --- | --- | --- | --- |
| Kyllä | | |
| Ei | | |

a)

Sukupuolten palkkaerokysymykseen liittyvien työehtosopimusten tietojenkeruujärjestelmä

Vastuutaho

Julkinen vai yksityinen

Kyllä

Ei

| b) | Sukupuolten palkkaerokysymystä käsittelevien työehtosopimusten tietojenkeruujärjestelmä






  Vuosi | Työehtosopimusten määrä |
| --- | --- | --- |

b)

Sukupuolten palkkaerokysymystä käsittelevien työehtosopimusten tietojenkeruujärjestelmä

Vuosi

Työehtosopimusten määrä

| c) | Toimenpiteiden arviointi sukupuolten palkkaeron pienentämiseksi työehtosopimusneuvotteluissa






  Kyllä | Ei |
| --- | --- | --- |

c)

Toimenpiteiden arviointi sukupuolten palkkaeron pienentämiseksi työehtosopimusneuvotteluissa

Kyllä

Ei

| Toimenpiteet | Tärkeimmät johtopäätökset |
| --- | --- |

Toimenpiteet

Tärkeimmät johtopäätökset

Indikaattori 10:   Osa-aikaisuuden, vanhempainvapaan, aikahyvitysten ja sapattivapaiden vaikutus sukupuolten palkkaeroon

Kehitys

| a) | Arviointi tai tutkimus joustavien työjärjestelyjen vaikutuksista sukupuolten palkkaeroon







  Joustavat työjärjestelyt | Kyllä | Ei |
| --- | --- | --- | --- |
| Osa-aikaisuus | | |
| Sapattivapaa | | |
| Aikahyvitys | | |
| Vanhempainvapaa | | |

a)

Arviointi tai tutkimus joustavien työjärjestelyjen vaikutuksista sukupuolten palkkaeroon

Joustavat työjärjestelyt

Kyllä

Ei

Osa-aikaisuus

Sapattivapaa

Aikahyvitys

Vanhempainvapaa

| Joustavat työjärjestelyt | Lyhyen aikavälin vaikutusten arviointi | Pitkän aikavälin vaikutusten arviointi |
| --- | --- | --- |
| Osa-aikaisuus | | |
| Sapattivapaa | | |
| Aikahyvitys | | |
| Vanhempainvapaa | | |

Joustavat työjärjestelyt

Lyhyen aikavälin vaikutusten arviointi

Pitkän aikavälin vaikutusten arviointi

Osa-aikaisuus

Sapattivapaa

Aikahyvitys

Vanhempainvapaa

| b) | Arvioinnin keskeiset johtopäätökset






  Arviointi: | |
| --- | --- | --- |
| Osa-aikaisuus | |
| Sapattivapaa | |
| Aikahyvitys | |
| Vanhempainvapaa | |

b)

Arvioinnin keskeiset johtopäätökset

Arviointi:

Osa-aikaisuus

Sapattivapaa

Aikahyvitys

Vanhempainvapaa

| c) | Viranomaisten toimittamat tiedot tietoisuuden lisäämiseksi joustavien työjärjestelyjen vaikutuksista sukupuolten palkkaeroon






  Kyllä | Ei |
| --- | --- | --- |

c)

Viranomaisten toimittamat tiedot tietoisuuden lisäämiseksi joustavien työjärjestelyjen vaikutuksista sukupuolten palkkaeroon

Kyllä

Ei

---

Euroopan komissio

| 18.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 345/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 345/11

---

Euron kurssi (1)

17. joulukuuta 2010

2010/C 345/02

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3260 |
| JPY | Japanin jeniä | 111,26 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4498 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,85185 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0223 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2738 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 7,8925 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 25,218 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 272,75 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7098 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,9798 |
| RON | Romanian leuta | 4,2935 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,0371 |
| AUD | Australian dollaria | 1,3428 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,3358 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,3124 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,7976 |
| SGD | Singaporin dollaria | 1,7427 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 533,35 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,0581 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,8252 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3878 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 976,33 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,1524 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 58,737 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 40,7185 |
| THB | Thaimaan bahtia | 39,982 |
| BRL | Brasilian realia | 2,2640 |
| MXN | Meksikon pesoa | 16,4795 |
| INR | Intian rupiaa | 60,1236 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3260

JPY

Japanin jeniä

111,26

DKK

Tanskan kruunua

7,4498

GBP

Englannin puntaa

0,85185

SEK

Ruotsin kruunua

9,0223

CHF

Sveitsin frangia

1,2738

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

7,8925

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

25,218

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

272,75

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7098

PLN

Puolan zlotya

3,9798

RON

Romanian leuta

4,2935

TRY

Turkin liiraa

2,0371

AUD

Australian dollaria

1,3428

CAD

Kanadan dollaria

1,3358

HKD

Hongkongin dollaria

10,3124

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,7976

SGD

Singaporin dollaria

1,7427

KRW

Etelä-Korean wonia

1 533,35

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,0581

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,8252

HRK

Kroatian kunaa

7,3878

IDR

Indonesian rupiaa

11 976,33

MYR

Malesian ringgitiä

4,1524

PHP

Filippiinien pesoa

58,737

RUB

Venäjän ruplaa

40,7185

THB

Thaimaan bahtia

39,982

BRL

Brasilian realia

2,2640

MXN

Meksikon pesoa

16,4795

INR

Intian rupiaa

60,1236

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

YHTEISEN KAUPPAPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 18.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 345/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 345/12

---

Ilmoitus tiettyjen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä

2010/C 345/03

1.   Euroopan komissio ilmoittaa, että jäljempänä mainittujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolo päättyy jäljempänä olevassa taulukossa ilmoitettuna päivänä, jollei asiassa panna vireille tarkastelua seuraavassa kuvatun menettelyn mukaisesti, kuten Vietnamista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen jalkineiden, joiden päälliset ovat nahkaa, tuonnissa käyttöön otettavasta lopullisesta polkumyyntitullista, sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan Macaon erityishallintoalueelta lähetettyjen tiettyjen jalkineiden, joiden päälliset ovat nahkaa, tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Macaon erityishallintoalue, 22. joulukuuta 2009 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1294/2009 2 artiklassa säädetään.

2.   Menettely

Unionin tuottajat voivat esittää kirjallisen tarkastelupyynnön. Pyynnössä on oltava riittävät todisteet siitä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

Jos komissio päättää tarkastella kyseisiä toimenpiteitä, tuojille, viejille, viejämaan edustajille ja unionin tuottajille annetaan tilaisuus täsmentää tai todistaa vääräksi tarkastelupyynnössä esitettyjä näkökohtia tai esittää niitä koskevia huomautuksia.

3.   Määräaika

Edellä esitetyn perusteella unionin tuottajat voivat jättää kirjallisen tarkastelupyynnön Euroopan komissiolle (European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË) (1) milloin tahansa tämän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen mutta kuitenkin viimeistään kolme kuukautta ennen jäljempänä olevassa taulukossa mainittua päivämäärää.

4.   Tämä ilmoitus julkaistaan asetuksen (EY) N:o 1225/2009 (2) 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| Tuote | Alkuperä- tai viejämaa(t) | Toimenpiteet | Viite | Voimassaolon päättymispäivä |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nahkajalkineet | Kiinan kansantasavalta
  Vietnam | Polkumyyntitulli | Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1294/2009 (EUVL L 352, 30.12.2009, s. 1) sellaisena kuin se on asetuksella (EY) N:o 388/2008 (EUVL L 117, 1.5.2008, s. 1) laajennettuna koskemaan tuontia Macaon erityishallintoalueelta riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Macaon erityishallintoalue | 30.3.2011 |

Tuote

Alkuperä- tai viejämaa(t)

Toimenpiteet

Viite

Voimassaolon päättymispäivä

Nahkajalkineet

Kiinan kansantasavalta

Vietnam

Polkumyyntitulli

Neuvoston täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1294/2009 (EUVL L 352, 30.12.2009, s. 1) sellaisena kuin se on asetuksella (EY) N:o 388/2008 (EUVL L 117, 1.5.2008, s. 1) laajennettuna koskemaan tuontia Macaon erityishallintoalueelta riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Macaon erityishallintoalue

30.3.2011

---

(1)  F. +32 22956505.

(2)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51.

---

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 18.12.2010 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2010

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 345/13

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2010/C 345/04

| 1. | Komissio vastaanotti 10 päivänä joulukuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla kanadalainen yritys Wittington Investments, Limited (Wittington) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä Divisie Bijenkorf BV (Divisie Bijenkorf) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 10 päivänä joulukuuta 2010 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla kanadalainen yritys Wittington Investments, Limited (Wittington) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun määräysvallan alankomaalaisessa yrityksessä Divisie Bijenkorf BV (Divisie Bijenkorf) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Wittington: elintarvikkeiden jalostus ja jakelu pääasiassa Pohjois-Amerikassa, rahoitustuotteet ja -palvelut Kanadassa, liikekiinteistöjen omistukset Pohjois-Amerikassa ja muotivaatekauppojen toiminta Kanadassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Wittington: elintarvikkeiden jalostus ja jakelu pääasiassa Pohjois-Amerikassa, rahoitustuotteet ja -palvelut Kanadassa, liikekiinteistöjen omistukset Pohjois-Amerikassa ja muotivaatekauppojen toiminta Kanadassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa,

| — | Divisie Bijenkorf: De Bijenkorf -tavaratalojen toiminnan hoitaminen Alankomaissa; tavaratalojen valikoimaan kuuluu vaatteita, sisustustuotteita, kosmetiikkaa, elintarvikkeita ja viihdetuotteita. |
| --- | --- |

—

Divisie Bijenkorf: De Bijenkorf -tavaratalojen toiminnan hoitaminen Alankomaissa; tavaratalojen valikoimaan kuuluu vaatteita, sisustustuotteita, kosmetiikkaa, elintarvikkeita ja viihdetuotteita.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---