# Jurnalul Oficial C 324/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.324.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 324 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 531 decembrie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.324.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 324

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 531 decembrie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2010/C 324/01 | Concluziile Consiliului privind patrimoniul cinematografic european, inclusiv provocările erei digitale | 1 |
| 2010/C 324/02 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind prioritățile cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale pentru perioada 2011-2020 | 5 |
| 2010/C 324/03 | Proiect de concluzii ale Consiliului privind rolul culturii în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale | 16 |
| 2010/C 324/04 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rolul UE în combaterea dopajului la nivel internațional | 18 |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 324/05 | Rata de schimb a monedei euro | 19 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2010/C 324/06 | Anunț referitor la implementarea articolului 9a alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european (Publicarea deciziilor statelor membre de stabilire a blocurilor funcționale de spațiu aerian) | 20 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2010/C 324/01

Concluziile Consiliului privind patrimoniul cinematografic european, inclusiv provocările erei digitale

1

2010/C 324/02

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind prioritățile cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale pentru perioada 2011-2020

5

2010/C 324/03

Proiect de concluzii ale Consiliului privind rolul culturii în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale

16

2010/C 324/04

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rolul UE în combaterea dopajului la nivel internațional

18

Comisia Europeană

2010/C 324/05

Rata de schimb a monedei euro

19

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2010/C 324/06

Anunț referitor la implementarea articolului 9a alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european (Publicarea deciziilor statelor membre de stabilire a blocurilor funcționale de spațiu aerian)

(Publicarea deciziilor statelor membre de stabilire a blocurilor funcționale de spațiu aerian)

20

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 324/07 | Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite piese turnate originare din Republica Populară Chineză | 21 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 324/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 324/09 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  ) | 26 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 324/10 | Aviz privind o cerere formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE – Solicitare a unui stat membru | 27 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2010/C 324/07

Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite piese turnate originare din Republica Populară Chineză

21

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 324/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

24

2010/C 324/09

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  )

1

26

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2010/C 324/10

Aviz privind o cerere formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE – Solicitare a unui stat membru

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/1

---

Concluziile Consiliului privind patrimoniul cinematografic european, inclusiv provocările erei digitale

2010/C 324/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

1.   AVÂND ÎN VEDERE:

| — | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 privind patrimoniul cinematografic și competitivitatea activităților din sectorul aferent (1) (Recomandarea privind patrimoniul cinematografic) care subliniază că lucrările cinematografice sunt o manifestare esențială a bogăției și a diversității culturilor europene și constituie un patrimoniu cultural care trebuie conservat pentru generațiile viitoare; |
| --- | --- |

—

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 16 noiembrie 2005 privind patrimoniul cinematografic și competitivitatea activităților din sectorul aferent (1) (Recomandarea privind patrimoniul cinematografic) care subliniază că lucrările cinematografice sunt o manifestare esențială a bogăției și a diversității culturilor europene și constituie un patrimoniu cultural care trebuie conservat pentru generațiile viitoare;

2.   REAMINTIND:

| — | contextul politic al acestui subiect, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii; |
| --- | --- |

—

contextul politic al acestui subiect, astfel cum este prezentat în anexa la prezentele concluzii;

3.   IA ACT DE:

| — | Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „O agendă digitală pentru Europa” (2) și RECUNOAȘTE în special faptul că aplicarea pe scară mai largă și utilizarea mai eficientă a tehnologiilor digitale vor oferi europenilor o mai bună calitate a vieții, datorită unor noi posibilități de comunicare și unui acces mai ușor la conținutul cultural; |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor „O agendă digitală pentru Europa” (2) și RECUNOAȘTE în special faptul că aplicarea pe scară mai largă și utilizarea mai eficientă a tehnologiilor digitale vor oferi europenilor o mai bună calitate a vieții, datorită unor noi posibilități de comunicare și unui acces mai ușor la conținutul cultural;

4.   RECUNOAȘTE CĂ:

| — | instituțiile de patrimoniu cinematografic se confruntă atât cu provocările mereu actuale ale erei analogice, cât și cu noile provocări ale erei digitale; |
| --- | --- |

—

instituțiile de patrimoniu cinematografic se confruntă atât cu provocările mereu actuale ale erei analogice, cât și cu noile provocări ale erei digitale;

| — | evoluția constantă a tehnologiilor și a mijloacelor de distribuție și de utilizare a conținutului cultural poate avea un impact asupra conceptelor tradiționale de film, cinematografie și patrimoniu; |
| --- | --- |

—

evoluția constantă a tehnologiilor și a mijloacelor de distribuție și de utilizare a conținutului cultural poate avea un impact asupra conceptelor tradiționale de film, cinematografie și patrimoniu;

| — | mediul digital facilitează accesul creatorilor, al profesioniștilor din industria cinematografică, al cercetătorilor, al școlilor și, în general, al cetățenilor la patrimoniul cinematografic și aceasta fără a ține seama de frontiere. În consecință, acesta permite dezvoltarea creativității, intensificarea schimburilor culturale și extinderea accesului la diversitatea culturilor și a limbilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

mediul digital facilitează accesul creatorilor, al profesioniștilor din industria cinematografică, al cercetătorilor, al școlilor și, în general, al cetățenilor la patrimoniul cinematografic și aceasta fără a ține seama de frontiere. În consecință, acesta permite dezvoltarea creativității, intensificarea schimburilor culturale și extinderea accesului la diversitatea culturilor și a limbilor Uniunii Europene;

| — | era digitală aduce în discuție, de asemenea, noi aspecte legate de colectarea, proiectarea și conservarea pe termen lung a copiilor digitale ale materialului analogic, precum și a materialului de proveniență digitală; |
| --- | --- |

—

era digitală aduce în discuție, de asemenea, noi aspecte legate de colectarea, proiectarea și conservarea pe termen lung a copiilor digitale ale materialului analogic, precum și a materialului de proveniență digitală;

| — | digitizarea materialului analogic este o operațiune complexă, costisitoare și de lungă durată și necesită în consecință stabilirea unor priorități, având în vedere în special valoarea materialului și riscurile de deteriorare; |
| --- | --- |

—

digitizarea materialului analogic este o operațiune complexă, costisitoare și de lungă durată și necesită în consecință stabilirea unor priorități, având în vedere în special valoarea materialului și riscurile de deteriorare;

| — | cadrul juridic în materie de drepturi de proprietate intelectuală și punerea sa în aplicare într-un cadru contractual trebuie să asigure o securitate juridică suficientă pentru a permite instituțiilor de patrimoniu cinematografic să își îndeplinească misiunea de interes public, în special conservarea și restaurarea lucrărilor depuse, precum și, dacă este cazul, asigurarea accesului la aceste lucrări în scopuri culturale și educative; |
| --- | --- |

—

cadrul juridic în materie de drepturi de proprietate intelectuală și punerea sa în aplicare într-un cadru contractual trebuie să asigure o securitate juridică suficientă pentru a permite instituțiilor de patrimoniu cinematografic să își îndeplinească misiunea de interes public, în special conservarea și restaurarea lucrărilor depuse, precum și, dacă este cazul, asigurarea accesului la aceste lucrări în scopuri culturale și educative;

| — | este necesară intensificarea sensibilizării responsabililor politici, a părților interesate și, în general, a cetățenilor cu privire la necesitățile esențiale în materie de colectare, restaurare și conservare a patrimoniului cinematografic, inclusiv a materialului digital; |
| --- | --- |

—

este necesară intensificarea sensibilizării responsabililor politici, a părților interesate și, în general, a cetățenilor cu privire la necesitățile esențiale în materie de colectare, restaurare și conservare a patrimoniului cinematografic, inclusiv a materialului digital;

| — | este necesară o ameliorare a educației în materie de mass-media și a formării profesionale, corelată cu dezvoltarea utilizării noilor tehnologii în instituțiile de patrimoniu cinematografic; |
| --- | --- |

—

este necesară o ameliorare a educației în materie de mass-media și a formării profesionale, corelată cu dezvoltarea utilizării noilor tehnologii în instituțiile de patrimoniu cinematografic;

| — | fără a aduce atingere procesului de digitizare a patrimoniului cinematografic, conservarea suporturilor originale rămâne esențială. În acest context, Consiliul recunoaște, de asemenea, importanța laboratoarelor capabile să finalizeze cu bine restaurarea și multiplicarea materialului analogic; |
| --- | --- |

—

fără a aduce atingere procesului de digitizare a patrimoniului cinematografic, conservarea suporturilor originale rămâne esențială. În acest context, Consiliul recunoaște, de asemenea, importanța laboratoarelor capabile să finalizeze cu bine restaurarea și multiplicarea materialului analogic;

| — | materialul conex filmelor reprezintă o componentă prețioasă a patrimoniului cinematografic; |
| --- | --- |

—

materialul conex filmelor reprezintă o componentă prețioasă a patrimoniului cinematografic;

5.   SUBLINIAZĂ:

| — | angajamentul său de a sprijini activ instituțiile de patrimoniu cinematografic în toate atribuțiile acestora, în special în contextul evoluției către mediul digital; |
| --- | --- |

—

angajamentul său de a sprijini activ instituțiile de patrimoniu cinematografic în toate atribuțiile acestora, în special în contextul evoluției către mediul digital;

| — | rolul complementar pe care îl pot juca parteneriatele public-privat în îndeplinirea atribuțiilor acestor instituții, în special prin promovarea, în scopuri culturale și educative, a unui acces larg al publicului la lucrările depuse, cu respectarea drepturilor de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

—

rolul complementar pe care îl pot juca parteneriatele public-privat în îndeplinirea atribuțiilor acestor instituții, în special prin promovarea, în scopuri culturale și educative, a unui acces larg al publicului la lucrările depuse, cu respectarea drepturilor de proprietate intelectuală;

6.   SALUTĂ CU INTERES:

| — | primul (3) și cel de al doilea (4) raport al Comisiei referitor la punerea în aplicare a Recomandării privind patrimoniul cinematografic; |
| --- | --- |

—

primul (3) și cel de al doilea (4) raport al Comisiei referitor la punerea în aplicare a Recomandării privind patrimoniul cinematografic;

| — | acordul-cadru încheiat între Federația Internațională a Asociațiilor Producătorilor de Film (FIAPF) și Asociația Cinematecilor Europene (ACE) privind depunerea voluntară a filmelor în arhivele de conservare (5); |
| --- | --- |

—

acordul-cadru încheiat între Federația Internațională a Asociațiilor Producătorilor de Film (FIAPF) și Asociația Cinematecilor Europene (ACE) privind depunerea voluntară a filmelor în arhivele de conservare (5);

| — | intenția Comisiei de a propune până în 2010 o directivă privind lucrările orfane, astfel cum a indicat în Comunicarea „O agendă digitală pentru Europa”; |
| --- | --- |

—

intenția Comisiei de a propune până în 2010 o directivă privind lucrările orfane, astfel cum a indicat în Comunicarea „O agendă digitală pentru Europa”;

7.   INVITĂ STATELE MEMBRE:

| — | să adapteze instrumentele existente prin instituirea unui depozit obligatoriu, legal sau contractual, al operelor cinematografice care fac parte din patrimoniul lor audiovizual, ținând seama de tranziția către producția și distribuția digitală și să asigure o aplicare adecvată a acestor instrumente; |
| --- | --- |

—

să adapteze instrumentele existente prin instituirea unui depozit obligatoriu, legal sau contractual, al operelor cinematografice care fac parte din patrimoniul lor audiovizual, ținând seama de tranziția către producția și distribuția digitală și să asigure o aplicare adecvată a acestor instrumente;

| — | să promoveze depunerea voluntară a filmelor și utilizarea acordului-cadru încheiat între Federația Internațională a Asociațiilor Producătorilor de Film (FIAPF) și Asociația Cinematecilor Europene (ACE) privind depunerea voluntară de filme în arhivele de conservare; |
| --- | --- |

—

să promoveze depunerea voluntară a filmelor și utilizarea acordului-cadru încheiat între Federația Internațională a Asociațiilor Producătorilor de Film (FIAPF) și Asociația Cinematecilor Europene (ACE) privind depunerea voluntară de filme în arhivele de conservare;

| — | să ia în considerare patrimoniul cinematografic în momentul în care își definesc propriile politici culturale; |
| --- | --- |

—

să ia în considerare patrimoniul cinematografic în momentul în care își definesc propriile politici culturale;

| — | să se asigure că țin seama de conservarea patrimoniului cinematografic în politica cinematografică națională sau regională, în special pentru:






  (a) | a stabili o strategie pe termen lung pentru patrimoniul lor cinematografic național, atât pe suport analogic, cât și pe suport digital; |
| --- | --- | --- |

—

să se asigure că țin seama de conservarea patrimoniului cinematografic în politica cinematografică națională sau regională, în special pentru:

(a)

a stabili o strategie pe termen lung pentru patrimoniul lor cinematografic național, atât pe suport analogic, cât și pe suport digital;

| (b) | a lua în considerare cinematografele instituțiilor de patrimoniu cinematografic și celelalte cinematografe dedicate filmelor din patrimoniu atunci când pun în aplicare politicile lor de promovare a tranziției către cinematografia digitală; |
| --- | --- |

(b)

a lua în considerare cinematografele instituțiilor de patrimoniu cinematografic și celelalte cinematografe dedicate filmelor din patrimoniu atunci când pun în aplicare politicile lor de promovare a tranziției către cinematografia digitală;

| (c) | a garanta că filmele care au beneficiat de sprijin din partea unor fonduri naționale sau regionale sunt depuse într-o instituție însărcinată cu conservarea patrimoniului cinematografic și a încuraja depunerea oricărui material conex, dacă este posibil; |
| --- | --- |

(c)

a garanta că filmele care au beneficiat de sprijin din partea unor fonduri naționale sau regionale sunt depuse într-o instituție însărcinată cu conservarea patrimoniului cinematografic și a încuraja depunerea oricărui material conex, dacă este posibil;

| (d) | a garanta că, respectând drepturile de proprietate intelectuală, fără a aduce atingere compensației echitabile pentru titularii de drepturi și fără a aduce atingere exploatării normale a filmului, instituțiile de patrimoniu cinematografic pot beneficia de drepturi corespunzătoare legate de conservarea și utilizarea culturală și necomercială a filmelor care au beneficiat de sprijin din partea fondurilor naționale și regionale și a materialului conex, pentru a permite, de exemplu:






  — | proiecții publice în incintele lor; și/sau |
| --- | --- | --- |

(d)

a garanta că, respectând drepturile de proprietate intelectuală, fără a aduce atingere compensației echitabile pentru titularii de drepturi și fără a aduce atingere exploatării normale a filmului, instituțiile de patrimoniu cinematografic pot beneficia de drepturi corespunzătoare legate de conservarea și utilizarea culturală și necomercială a filmelor care au beneficiat de sprijin din partea fondurilor naționale și regionale și a materialului conex, pentru a permite, de exemplu:

—

proiecții publice în incintele lor; și/sau

| — | reproducerea filmului pe orice suport din motive de conservare; și/sau |
| --- | --- |

—

reproducerea filmului pe orice suport din motive de conservare; și/sau

| — | restaurarea materialului; și/sau |
| --- | --- |

—

restaurarea materialului; și/sau

| — | utilizarea materialului pentru expoziții; și/sau |
| --- | --- |

—

utilizarea materialului pentru expoziții; și/sau

| — | organizarea consultării materialului de către cercetători prin intermediul unei conexiuni internet securizate; și/sau |
| --- | --- |

—

organizarea consultării materialului de către cercetători prin intermediul unei conexiuni internet securizate; și/sau

| — | utilizarea unor extrase digitalizate din material în scopuri educative; și/sau |
| --- | --- |

—

utilizarea unor extrase digitalizate din material în scopuri educative; și/sau

| — | accesul la extrase sau la integralitatea materialului prin intermediul platformelor publice de acces la conținut cultural on-line precum Europeana (6) și proiectele partenere sau site-urile de internet ale instituțiilor culturale naționale; |
| --- | --- |

—

accesul la extrase sau la integralitatea materialului prin intermediul platformelor publice de acces la conținut cultural on-line precum Europeana (6) și proiectele partenere sau site-urile de internet ale instituțiilor culturale naționale;

| — | respectând drepturile de proprietate intelectuală, să faciliteze circulația și promovarea patrimoniului cinematografic, între altele, prin intermediul:






  (a) | schimburilor de materiale între instituțiile însărcinate cu conservarea patrimoniului cinematografic; |
| --- | --- | --- |

—

respectând drepturile de proprietate intelectuală, să faciliteze circulația și promovarea patrimoniului cinematografic, între altele, prin intermediul:

(a)

schimburilor de materiale între instituțiile însărcinate cu conservarea patrimoniului cinematografic;

| (b) | subtitrării filmelor în cât mai multe limbi europene cu putință; |
| --- | --- |

(b)

subtitrării filmelor în cât mai multe limbi europene cu putință;

| — | să intensifice eforturile de digitizare a patrimoniului cinematografic și să sporească accesibilitatea acestuia, în special prin intermediul Europeana, în conformitate cu principiile Agendei digitale pentru Europa; |
| --- | --- |

—

să intensifice eforturile de digitizare a patrimoniului cinematografic și să sporească accesibilitatea acestuia, în special prin intermediul Europeana, în conformitate cu principiile Agendei digitale pentru Europa;

| — | să depună eforturi pentru a dezvolta educația și formarea profesională în domeniul arhivelor cinematografice, de exemplu prin includerea unor cursuri specifice în sistemele de educație și de formare și prin intensificarea schimbului temporar de profesioniști între instituțiile de patrimoniu cinematografic în scopul formării profesionale continue; |
| --- | --- |

—

să depună eforturi pentru a dezvolta educația și formarea profesională în domeniul arhivelor cinematografice, de exemplu prin includerea unor cursuri specifice în sistemele de educație și de formare și prin intensificarea schimbului temporar de profesioniști între instituțiile de patrimoniu cinematografic în scopul formării profesionale continue;

| — | să stabilească politici de conservare pe termen lung a copiilor digitale ale materialului analogic, precum și a materialului de proveniență digitală, în conformitate cu Recomandarea Comisiei din 24 august 2006 privind digitizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (7) și cu Concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 referitoare la aceasta (8); |
| --- | --- |

—

să stabilească politici de conservare pe termen lung a copiilor digitale ale materialului analogic, precum și a materialului de proveniență digitală, în conformitate cu Recomandarea Comisiei din 24 august 2006 privind digitizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (7) și cu Concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 referitoare la aceasta (8);

| — | să continue cooperarea și schimbul de bune practici în acest domeniu; |
| --- | --- |

—

să continue cooperarea și schimbul de bune practici în acest domeniu;

8.   INVITĂ COMISIA:

| — | să continue să analizeze modalitățile de garantare a unei securități juridice suficiente în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală pentru instituțiile însărcinate cu conservarea patrimoniului cinematografic, pentru a facilita îndeplinirea misiunii acestora de serviciu public; |
| --- | --- |

—

să continue să analizeze modalitățile de garantare a unei securități juridice suficiente în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală pentru instituțiile însărcinate cu conservarea patrimoniului cinematografic, pentru a facilita îndeplinirea misiunii acestora de serviciu public;

| — | să continue schimburile de experiență și de bune practici în cadrul grupului de experți în domeniul cinematografic creat de Comisie (9) și să raporteze Consiliului progresele înregistrate; |
| --- | --- |

—

să continue schimburile de experiență și de bune practici în cadrul grupului de experți în domeniul cinematografic creat de Comisie (9) și să raporteze Consiliului progresele înregistrate;

| — | să continue sprijinirea cercetării în domeniul conservării pe termen lung a materialului digital și al accesibilității materialului digital într-un context multilingv, în special în ceea ce privește perenitatea suporturilor digitale și a formatelor de date; |
| --- | --- |

—

să continue sprijinirea cercetării în domeniul conservării pe termen lung a materialului digital și al accesibilității materialului digital într-un context multilingv, în special în ceea ce privește perenitatea suporturilor digitale și a formatelor de date;

| — | în contextul lucrărilor în curs privind lucrările orfane, să analizeze aspectele specifice sectorului audiovizual; |
| --- | --- |

—

în contextul lucrărilor în curs privind lucrările orfane, să analizeze aspectele specifice sectorului audiovizual;

9.   INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITA DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ:

| — | să promoveze aplicarea standardelor europene în domeniul interoperabilității bazelor de date cinematografice (10) și, dacă este necesar, să stabilească standarde comune privind depunerea de fișiere digitale la instituțiile de patrimoniu cinematografic; |
| --- | --- |

—

să promoveze aplicarea standardelor europene în domeniul interoperabilității bazelor de date cinematografice (10) și, dacă este necesar, să stabilească standarde comune privind depunerea de fișiere digitale la instituțiile de patrimoniu cinematografic;

| — | să studieze în detaliu provocările și oportunitățile generate de era digitală pentru instituțiile însărcinate cu conservarea patrimoniului cinematografic; |
| --- | --- |

—

să studieze în detaliu provocările și oportunitățile generate de era digitală pentru instituțiile însărcinate cu conservarea patrimoniului cinematografic;

| — | să sprijine acțiunile întreprinse de aceste instituții pentru a răspunde provocărilor și oportunităților menționate, în special prin sporirea accesibilității colecțiilor lor prin intermediul noilor tehnologii. |
| --- | --- |

—

să sprijine acțiunile întreprinse de aceste instituții pentru a răspunde provocărilor și oportunităților menționate, în special prin sporirea accesibilității colecțiilor lor prin intermediul noilor tehnologii.

---

(1)  JO L 323, 9.12.2005, p. 57.

(2)  COM(2010) 245 final.

(3)  SEC(2008) 2373.

(4)  SEC(2010) 853.

(5)  http://acefilm.de/98.html

(6)  http://www.europeana.eu

(7)  JO L 236, 31.8.2006, p. 28.

(8)  JO C 297, 7.12.2006, p. 1.

(9)  http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/cinema/experts/index_en.htm

(10)  Normele europene EN 15744:2009 „Identificarea filmelor. Set minim de metadate pentru lucrări cinematografice” și EN 15907 „Identificarea filmelor. Mijloace de ameliorare a interoperabilității metadatelor. Ansambluri și structuri de elemente”.

---

ANEXĂ

Contextul politic

| — | Rezoluția Consiliului din 26 iunie 2000 privind conservarea și dezvoltarea patrimoniului cinematografic european (1) |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului din 26 iunie 2000 privind conservarea și dezvoltarea patrimoniului cinematografic european (1)

| — | Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 2001 privind anumite aspecte juridice legate de lucrările cinematografice și alte lucrări audiovizuale (2) |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 2001 privind anumite aspecte juridice legate de lucrările cinematografice și alte lucrări audiovizuale (2)

| — | Convenția Consiliului Europei din 8 noiembrie 2001 privind protecția patrimoniului audiovizual (3) |
| --- | --- |

—

Convenția Consiliului Europei din 8 noiembrie 2001 privind protecția patrimoniului audiovizual (3)

| — | Rezoluția Parlamentului European din 2 iulie 2002 referitoare la Comunicarea Comisiei privind anumite aspecte juridice legate de lucrările cinematografice și alte lucrări audiovizuale (4) |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 2 iulie 2002 referitoare la Comunicarea Comisiei privind anumite aspecte juridice legate de lucrările cinematografice și alte lucrări audiovizuale (4)

| — | Rezoluția Consiliului din 24 noiembrie 2003 privind depunerea lucrărilor cinematografice în Uniunea Europeană (5) |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului din 24 noiembrie 2003 privind depunerea lucrărilor cinematografice în Uniunea Europeană (5)

| — | Recomandarea Comisiei din 24 august 2006 privind digitizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (6) |
| --- | --- |

—

Recomandarea Comisiei din 24 august 2006 privind digitizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (6)

| — | Concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 privind digitizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (7) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 13 noiembrie 2006 privind digitizarea și accesibilitatea on-line a materialului cultural și conservarea digitală (7)

| — | Recomandarea din 23 septembrie 2009 a Comitetului miniștrilor Consiliului Europei către statele membre privind politicile cinematografice naționale și diversitatea expresiilor culturale (8) |
| --- | --- |

—

Recomandarea din 23 septembrie 2009 a Comitetului miniștrilor Consiliului Europei către statele membre privind politicile cinematografice naționale și diversitatea expresiilor culturale (8)

| — | Concluziile Consiliului din 10 mai 2010 privind Europeana: etapele următoare (9) |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 10 mai 2010 privind Europeana: etapele următoare (9)

---

(1)  JO C 193, 11.7.2000, p. 1.

(2)  COM(2001) 534 final.

(3)  http://conventions.coe.int/Treaty/FR/Treaties/Html/183.htm

(4)  JO C 271E, 15.11.2003, p. 176.

(5)  JO C 295, 5.12.2003, p. 5.

(6)  JO L 236, 31.8.2006, p. 28.

(7)  JO C 297, 7.12.2006, p. 1.

(8)  CM/Rec(2009) 73.

(9)  JO C 137, 27.5.2010, p. 19.

---

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/5

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind prioritățile cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale pentru perioada 2011-2020

2010/C 324/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

CONȘTIENT DE FAPTUL CĂ:

| 1. | la 12 noiembrie 2002, Consiliul a aprobat Rezoluția privind promovarea cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale (1), care a stat ulterior la baza declarației adoptate de către miniștrii însărcinați cu educația și formarea profesională (VET) ai statelor membre ale UE, ai țărilor membre ale AELS/SEE și ai țărilor candidate, precum și de către Comisie și partenerii sociali europeni, în cadrul reuniunii acestora de la Copenhaga din perioada 29-30 noiembrie 2002, ca strategie vizând îmbunătățirea performanței, a calității și a atractivității VET, cunoscută, de asemenea, sub numele de „procesul de la Copenhaga”; |
| --- | --- |

1.

la 12 noiembrie 2002, Consiliul a aprobat Rezoluția privind promovarea cooperării europene consolidate în domeniul educației și al formării profesionale (1), care a stat ulterior la baza declarației adoptate de către miniștrii însărcinați cu educația și formarea profesională (VET) ai statelor membre ale UE, ai țărilor membre ale AELS/SEE și ai țărilor candidate, precum și de către Comisie și partenerii sociali europeni, în cadrul reuniunii acestora de la Copenhaga din perioada 29-30 noiembrie 2002, ca strategie vizând îmbunătățirea performanței, a calității și a atractivității VET, cunoscută, de asemenea, sub numele de „procesul de la Copenhaga”;

| 2. | în Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul vieții (2) se recomandă statelor membre să integreze competențele-cheie în strategiile lor privind învățarea de-a lungul vieții, pentru a le oferi tuturor tinerilor posibilitatea de a dezvolta astfel de competențe la un nivel care să constituie o bază suficientă pentru activități de învățare ulterioare și pentru viața profesională; |
| --- | --- |

2.

în Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul vieții (2) se recomandă statelor membre să integreze competențele-cheie în strategiile lor privind învățarea de-a lungul vieții, pentru a le oferi tuturor tinerilor posibilitatea de a dezvolta astfel de competențe la un nivel care să constituie o bază suficientă pentru activități de învățare ulterioare și pentru viața profesională;

| 3. | Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (3) a subliniat urgența de a anticipa nevoile viitoare în materie de competențe pentru a pregăti persoanele în vederea noilor locuri de muncă create în societatea cunoașterii, prin intermediul punerii în aplicare a unor măsuri care să adapteze cunoștințele, aptitudinile și competențele la nevoile din economie și care să acopere eventualele deficite în acest sens; |
| --- | --- |

3.

Rezoluția Consiliului din 15 noiembrie 2007 privind noile competențe pentru noi locuri de muncă (3) a subliniat urgența de a anticipa nevoile viitoare în materie de competențe pentru a pregăti persoanele în vederea noilor locuri de muncă create în societatea cunoașterii, prin intermediul punerii în aplicare a unor măsuri care să adapteze cunoștințele, aptitudinile și competențele la nevoile din economie și care să acopere eventualele deficite în acest sens;

| 4. | Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind învățarea în rândul adulților au recunoscut rolul-cheie pe care îl poate juca învățarea în rândul adulților în îndeplinirea obiectivelor Strategiei de la Lisabona, prin favorizarea coeziunii sociale, prin punerea la dispoziția cetățenilor a competențelor necesare pentru găsirea unor noi locuri de muncă și prin sprijinul oferit Europei pentru a reacționa mai eficient la provocările globalizării și au invitat statele membre să abordeze o serie de măsuri specifice privind învățarea în rândul adulților (4); |
| --- | --- |

4.

Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind învățarea în rândul adulților au recunoscut rolul-cheie pe care îl poate juca învățarea în rândul adulților în îndeplinirea obiectivelor Strategiei de la Lisabona, prin favorizarea coeziunii sociale, prin punerea la dispoziția cetățenilor a competențelor necesare pentru găsirea unor noi locuri de muncă și prin sprijinul oferit Europei pentru a reacționa mai eficient la provocările globalizării și au invitat statele membre să abordeze o serie de măsuri specifice privind învățarea în rândul adulților (4);

| 5. | Concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor (5) au invitat statele membre să acorde fiecărei persoane tinere implicate în activități de educație și formare profesională oportunitatea de a participa la un program de mobilitate și să crească oportunitățile pentru mobilitate în contextul VET; |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor (5) au invitat statele membre să acorde fiecărei persoane tinere implicate în activități de educație și formare profesională oportunitatea de a participa la un program de mobilitate și să crească oportunitățile pentru mobilitate în contextul VET;

| 6. | Rezoluția Consiliului și a Reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o mai bună integrare a orientării de-a lungul vieții în strategiile de învățare de-a lungul vieții (6) a pus în evidență necesitatea de a ajuta persoanele să își identifice aptitudinile pe care le posedă și să își definească obiectivele de învățare necesare pentru a-și îmbunătăți perspectivele de carieră; |
| --- | --- |

6.

Rezoluția Consiliului și a Reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o mai bună integrare a orientării de-a lungul vieții în strategiile de învățare de-a lungul vieții (6) a pus în evidență necesitatea de a ajuta persoanele să își identifice aptitudinile pe care le posedă și să își definească obiectivele de învățare necesare pentru a-și îmbunătăți perspectivele de carieră;

| 7. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 12 mai 2009 (7) privind consolidarea parteneriatelor dintre instituțiile de învățământ și formare profesională și partenerii sociali, în special angajatorii, în contextul învățării de-a lungul vieții au încurajat statele membre să promoveze în mod activ astfel de parteneriate; |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului din 12 mai 2009 (7) privind consolidarea parteneriatelor dintre instituțiile de învățământ și formare profesională și partenerii sociali, în special angajatorii, în contextul învățării de-a lungul vieții au încurajat statele membre să promoveze în mod activ astfel de parteneriate;

| 8. | Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (8) au instituit o astfel de cooperare pentru perioada de până în 2020 în contextul unui cadru care abordează sistemele de educație și formare ca un întreg, din perspectiva învățării de-a lungul vieții; |
| --- | --- |

8.

Concluziile Consiliului din 12 mai 2009 privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (8) au instituit o astfel de cooperare pentru perioada de până în 2020 în contextul unui cadru care abordează sistemele de educație și formare ca un întreg, din perspectiva învățării de-a lungul vieții;

| 9. | în concluziile sale din 25-26 martie 2010 și din 17 iunie 2010 (9), Consiliul European a stabilit două obiective principale pentru educație și formare în contextul Strategiei Europa 2020. Acesta a invitat, de asemenea, Comisia să prezinte acțiunile necesare la nivelul UE pentru a pune în aplicare respectiva strategie, în special printr-o serie de inițiative emblematice; |
| --- | --- |

9.

în concluziile sale din 25-26 martie 2010 și din 17 iunie 2010 (9), Consiliul European a stabilit două obiective principale pentru educație și formare în contextul Strategiei Europa 2020. Acesta a invitat, de asemenea, Comisia să prezinte acțiunile necesare la nivelul UE pentru a pune în aplicare respectiva strategie, în special printr-o serie de inițiative emblematice;

| 10. | Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind competențele în sprijinul învățării pe tot parcursul vieții și inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” (10) a solicitat statelor membre să ofere mai multă susținere în direcția dobândirii, actualizării și dezvoltării în continuare a întregului evantai de competențe în domeniul educației și al formării profesionale, precum și să sprijine evoluția profesională inițială și continuă a profesorilor și formatorilor din cadrul VET, inclusiv pentru a-i pregăti pe aceștia pentru a asuma noi roluri, implicite în cazul unei abordări bazate pe competențe; |
| --- | --- |

10.

Concluziile Consiliului din 11 mai 2010 privind competențele în sprijinul învățării pe tot parcursul vieții și inițiativa „Noi competențe pentru noi locuri de muncă” (10) a solicitat statelor membre să ofere mai multă susținere în direcția dobândirii, actualizării și dezvoltării în continuare a întregului evantai de competențe în domeniul educației și al formării profesionale, precum și să sprijine evoluția profesională inițială și continuă a profesorilor și formatorilor din cadrul VET, inclusiv pentru a-i pregăti pe aceștia pentru a asuma noi roluri, implicite în cazul unei abordări bazate pe competențe;

| 11. | Concluziile Consiliului din 10-11 mai 2010 privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale (11) au invitat statele membre să consolideze dobândirea de competențe-cheie prin parcursuri și programe profesionale și să abordeze mai eficient cerințele cursanților dezavantajați. |
| --- | --- |

11.

Concluziile Consiliului din 10-11 mai 2010 privind dimensiunea socială a educației și formării profesionale (11) au invitat statele membre să consolideze dobândirea de competențe-cheie prin parcursuri și programe profesionale și să abordeze mai eficient cerințele cursanților dezavantajați.

SUBLINIAZĂ CĂ:

| 1. | atât VET inițială (I-VET), cât și VET continuă (C-VET) împărtășesc dublul obiectiv de a contribui la gradul de ocupare a forței de muncă și la creșterea economică, precum și de a răspunde dificultăților extinse din cadrul societății, în special promovarea coeziunii sociale. Acestea ar trebui să ofere tinerilor și adulților oportunități de carieră atractive și stimulatoare și ar trebui să facă apel atât la femei, cât și la bărbați, la persoanele cu potențial ridicat și la cei care, pentru orice motiv, se confruntă cu riscul excluderii de pe piața muncii; |
| --- | --- |

1.

atât VET inițială (I-VET), cât și VET continuă (C-VET) împărtășesc dublul obiectiv de a contribui la gradul de ocupare a forței de muncă și la creșterea economică, precum și de a răspunde dificultăților extinse din cadrul societății, în special promovarea coeziunii sociale. Acestea ar trebui să ofere tinerilor și adulților oportunități de carieră atractive și stimulatoare și ar trebui să facă apel atât la femei, cât și la bărbați, la persoanele cu potențial ridicat și la cei care, pentru orice motiv, se confruntă cu riscul excluderii de pe piața muncii;

| 2. | viitoarea piață europeană a forței de muncă va fi confruntată simultan cu o îmbătrânire a populației și cu grupuri din ce în ce mai mici de tineri care acced la sistemele de educație inițială și formare profesională și la piețele forței de muncă. În același timp, aceasta va trebui să răspundă dificultăților create de dezvoltarea tehnologică continuă și de cerințele economice în schimbare. Prin urmare, adulții – și în special lucrătorii mai în vârstă – vor fi din ce în ce mai solicitați să își actualizeze și să își extindă aptitudinile și competențele prin intermediul VET continue; |
| --- | --- |

2.

viitoarea piață europeană a forței de muncă va fi confruntată simultan cu o îmbătrânire a populației și cu grupuri din ce în ce mai mici de tineri care acced la sistemele de educație inițială și formare profesională și la piețele forței de muncă. În același timp, aceasta va trebui să răspundă dificultăților create de dezvoltarea tehnologică continuă și de cerințele economice în schimbare. Prin urmare, adulții – și în special lucrătorii mai în vârstă – vor fi din ce în ce mai solicitați să își actualizeze și să își extindă aptitudinile și competențele prin intermediul VET continue;

| 3. | actuala încetinire a creșterii economice ar putea avea un efect grav asupra investițiilor în domeniul VET. Datorită constrângerilor bugetare, sunt necesare soluții inovatoare pentru a garanta o finanțare durabilă a VET și pentru a asigura alocarea eficientă și distribuirea echitabilă ale resurselor; |
| --- | --- |

3.

actuala încetinire a creșterii economice ar putea avea un efect grav asupra investițiilor în domeniul VET. Datorită constrângerilor bugetare, sunt necesare soluții inovatoare pentru a garanta o finanțare durabilă a VET și pentru a asigura alocarea eficientă și distribuirea echitabilă ale resurselor;

| 4. | decalajele în materie de aptitudini pot reprezenta obstacole în calea productivității, a creșterii economice și a competitivității. Este necesară anticiparea nevoilor și a carențelor în materie de aptitudini la toate nivelurile de calificare și transferarea rezultatelor în cadrul politicii și în practică, în vederea îmbunătățirii concordanței dintre furnizarea de VET și nevoile economiei, ale cetățenilor și ale societății în ansamblul său; |
| --- | --- |

4.

decalajele în materie de aptitudini pot reprezenta obstacole în calea productivității, a creșterii economice și a competitivității. Este necesară anticiparea nevoilor și a carențelor în materie de aptitudini la toate nivelurile de calificare și transferarea rezultatelor în cadrul politicii și în practică, în vederea îmbunătățirii concordanței dintre furnizarea de VET și nevoile economiei, ale cetățenilor și ale societății în ansamblul său;

| 5. | modelarea VET reprezintă responsabilitatea comună a guvernelor naționale, a partenerilor sociali, a angajatorilor și a altor părți interesate relevante, precum organizații sectoriale, furnizori de VET, profesori, formatori și cursanți: toți au un interes reciproc în cooperarea consolidată; |
| --- | --- |

5.

modelarea VET reprezintă responsabilitatea comună a guvernelor naționale, a partenerilor sociali, a angajatorilor și a altor părți interesate relevante, precum organizații sectoriale, furnizori de VET, profesori, formatori și cursanți: toți au un interes reciproc în cooperarea consolidată;

| 6. | politicile europene și naționale ar trebui să evidențieze faptul că aptitudinile și competențele de formare în societatea cunoașterii sunt la fel de importante ca și aptitudinile și competențele academice; |
| --- | --- |

6.

politicile europene și naționale ar trebui să evidențieze faptul că aptitudinile și competențele de formare în societatea cunoașterii sunt la fel de importante ca și aptitudinile și competențele academice;

| 7. | având în vedere rolul acesteia în societățile și economiile europene, este crucial să se susțină și să se dezvolte în continuare excelența în domeniul VET. VET de talie mondială este de cea mai mare importanță în susținerea poziției Europei în calitate de cel mai puternic exportator de produse industriale în lume. Un sector al VET extrem de performant este, de asemenea, foarte important în vederea menținerii modelului european de bunăstare socială. |
| --- | --- |

7.

având în vedere rolul acesteia în societățile și economiile europene, este crucial să se susțină și să se dezvolte în continuare excelența în domeniul VET. VET de talie mondială este de cea mai mare importanță în susținerea poziției Europei în calitate de cel mai puternic exportator de produse industriale în lume. Un sector al VET extrem de performant este, de asemenea, foarte important în vederea menținerii modelului european de bunăstare socială.

RECUNOAȘTE CĂ:

Procesul de la Copenhaga a jucat un rol crucial în sensibilizarea cu privire la VET, atât la nivel european, cât și la nivel național (12). Cooperarea dezvoltată în cadrul acestui proces a condus la un acord privind obiectivele europene comune, la discutarea modelelor și a inițiativelor naționale și la schimbul de bune practici la nivel european. Actuala criză economică evidențiază mai mult ca oricând importanța VET. Cu toate acestea, sensibilizarea crescută cu privire la VET nu conduce neapărat la resurse și fonduri suplimentare.

Cooperarea europeană în domeniul VET a condus, de asemenea, la evoluții semnificative în privința politicilor naționale și la crearea unor instrumente europene importante pentru transparență, recunoașterea calificărilor și a competențelor și asigurarea calității: Europass (13), Cadrul european al calificărilor (CEC) (14), sistemul european de credite pentru educație și formare profesională (SECEEP) (15) și cadrul european de referință pentru asigurarea calității în VET (EQAVET) (16).

Cadrul european al calificărilor pentru învățarea de-a lungul vieții sprijină și promovează introducerea unor cadre naționale ale calificărilor „cuprinzătoare”, care să acopere învățământul general, VET și învățământul superior și care să se bazeze pe rezultatele învățării. Prin schimbarea perspectivei de la procesul de învățare orientat către mijloacele de punere în aplicare la rezultatele acestuia, astfel de cadre creează oportunități pentru învățarea de-a lungul vieții și contribuie la realizarea unei mai bune concordanțe cu nevoile pieței forței de muncă. În majoritatea țărilor, devine evidentă, atât la nivel de politică, cât și în practică, o trecere tangibilă de la procesele de învățare orientate către mijloacele de punere în aplicare la rezultatele învățării.

Statele membre consideră din ce în ce mai mult că instrumentele europene pot sprijini sistemele de calificări naționale transparente, permeabile, flexibile și favorabile incluziunii. Cu toate acestea, în prezent, nu toate instrumentele europene disponibile sunt utilizate la potențial deplin. Cu toate că un spațiu european al educației și formării se află în curs de creare, nu a fost încă atins obiectivul original de înlăturare a obstacolelor din calea mobilității. Este necesară consolidarea în continuare a mobilității învățării în cadrul VET.

În același sens în care procesul de la Copenhaga a consolidat rolul VET în temeiul Strategiei de la Lisabona (2000-2010), obiectivul prezentelor concluzii ar trebui să fie de a realiza prioritățile noii Strategii Europa 2020 pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică și inițiativele emblematice conexe acesteia. VET ar trebui, de asemenea, să contribuie la realizarea celor două obiective principale stabilite în domeniul educației, și anume – până în 2020 – creșterea la cel puțin 40 % a procentului de persoane cu vârste cuprinse între 30 și 34 de ani absolvente de învățământ terțiar sau echivalent și reducerea procentului de abandon școlar prematur la mai puțin de 10 %.

Obiectivele din domeniul VET ar trebui să fie coerente cu obiectivele și prioritățile de ansamblu stabilite în cadrul strategic „ET 2020” pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale. Cooperarea europeană în temeiul procesului de la Copenhaga ar trebui să contribuie la dezvoltarea unui spațiu european al educației și formării, în care calificările obținute într-o țară să fie recunoscute în alte țări europene pentru a promova mobilitatea tinerilor și a adulților. Pe de o parte, diversitatea sistemelor europene de VET reprezintă un avantaj care servește drept bază pentru învățarea reciprocă. Pe de altă parte, sunt necesare transparența și o abordare comună în materie de asigurare a calității pentru a construi încrederea reciprocă între diferitele sisteme.

CONVIN CĂ:

Ar trebui să se acorde un nou impuls cooperării în temeiul procesului de la Copenhaga. Întrucât procesul de la Copenhaga reprezintă o parte integrantă a cadrului strategic „ET 2020”, obiectivele din domeniul VET ar trebui să fie în continuare coerente cu obiectivele de ansamblu prevăzute în cadrul respectiv. Mai mult, în momentul revizuirii procesului de la Copenhaga, ar trebui să se ia în considerare atât experiența până la acel moment și noile dificultăți, cât și contextul politic aflat în evoluție din următoarea decadă 2011-2020, în special în lumina Strategiei Europa 2020.

Respectând pe deplin principiul subsidiarității, statele membre sunt prin urmare invitate să examineze în vederea adoptării următoarele:

| I. | O viziune globală pentru VET în 2020; |
| --- | --- |

I.

O viziune globală pentru VET în 2020;

| II. | Obiectivele strategice pentru perioada 2011-2020, alături de o serie de obiective orizontale de susținere; |
| --- | --- |

II.

Obiectivele strategice pentru perioada 2011-2020, alături de o serie de obiective orizontale de susținere;

| III. | Principiile care privesc guvernanța și asumarea responsabilității în cadrul procesului de la Copenhaga; |
| --- | --- |

III.

Principiile care privesc guvernanța și asumarea responsabilității în cadrul procesului de la Copenhaga;

| IV. | Obiective concrete pe termen scurt pentru primii patru ani (2011-2014), |
| --- | --- |

IV.

Obiective concrete pe termen scurt pentru primii patru ani (2011-2014),

astfel cum sunt detaliate în cadrul secțiunilor I-IV de mai jos.

I.   O VIZIUNE GLOBALĂ ASUPRA EDUCAȚIEI ȘI FORMĂRII PROFESIONALE ÎN 2020

Până în 2020, sistemele europene de VET ar trebui să fie mai atractive, mai relevante, mai orientate spre carieră, mai inovatoare, mai accesibile și mai flexibile decât în 2010 și ar trebui să contribuie la excelența și echitatea din domeniul învățării de-a lungul vieții prin furnizarea de:

| — | VET atractivă și favorabilă incluziunii (atât I-VET, cât și C-VET), cu profesori și formatori calificați, metode de învățare inovatoare, infrastructură și facilități de calitate ridicată, relevanță ridicată pentru piața forței de muncă și direcții către educație și formare în continuare; |
| --- | --- |

—

VET atractivă și favorabilă incluziunii (atât I-VET, cât și C-VET), cu profesori și formatori calificați, metode de învățare inovatoare, infrastructură și facilități de calitate ridicată, relevanță ridicată pentru piața forței de muncă și direcții către educație și formare în continuare;

| — | VET inițială de înaltă calitate (I-VET), pe care cursanții, părinții și societatea în ansamblul său o pot privi ca pe o opțiune atrăgătoare, de aceeași valoare ca și învățământul general. I-VET ar trebui să ofere cursanților atât competențe-cheie, cât și aptitudini profesionale specifice; |
| --- | --- |

—

VET inițială de înaltă calitate (I-VET), pe care cursanții, părinții și societatea în ansamblul său o pot privi ca pe o opțiune atrăgătoare, de aceeași valoare ca și învățământul general. I-VET ar trebui să ofere cursanților atât competențe-cheie, cât și aptitudini profesionale specifice;

| — | VET continuă (C-VET) ușor accesibilă și orientată spre carieră pentru angajați, angajatori, antreprenori independenți și șomeri, care să faciliteze atât dezvoltarea competențelor, cât și schimbările de carieră; |
| --- | --- |

—

VET continuă (C-VET) ușor accesibilă și orientată spre carieră pentru angajați, angajatori, antreprenori independenți și șomeri, care să faciliteze atât dezvoltarea competențelor, cât și schimbările de carieră;

| — | sisteme flexibile de VET, bazate pe o abordare a rezultatelor învățării, care să sprijine parcursuri educaționale mai flexibile, care să permită permeabilitatea între diferitele subsisteme de educație și formare (învățământ școlar, VET, învățământ superior, educația adulților) și care să răspundă validării învățării informale și non-formale, inclusiv competențelor dobândite locul de muncă; |
| --- | --- |

—

sisteme flexibile de VET, bazate pe o abordare a rezultatelor învățării, care să sprijine parcursuri educaționale mai flexibile, care să permită permeabilitatea între diferitele subsisteme de educație și formare (învățământ școlar, VET, învățământ superior, educația adulților) și care să răspundă validării învățării informale și non-formale, inclusiv competențelor dobândite locul de muncă;

| — | unui spațiu european al educației și formării, cu un sistem transparent de calificări care să permită transferul și acumularea rezultatelor învățării, precum și recunoașterea calificărilor și a competențelor și care să sporească mobilitatea transnațională; |
| --- | --- |

—

unui spațiu european al educației și formării, cu un sistem transparent de calificări care să permită transferul și acumularea rezultatelor învățării, precum și recunoașterea calificărilor și a competențelor și care să sporească mobilitatea transnațională;

| — | oportunități crescute în mod semnificativ pentru mobilitatea transnațională a studenților VET și a profesioniștilor VET; |
| --- | --- |

—

oportunități crescute în mod semnificativ pentru mobilitatea transnațională a studenților VET și a profesioniștilor VET;

| — | servicii de informare, orientare și consiliere de-a lungul vieții ușor accesibile și de calitate ridicată, care să formeze o rețea coerentă și care să permită cetățenilor europeni să adopte decizii judicioase și să își gestioneze carierele de învățare și pe cele profesionale dincolo de profilurile de gen tradiționale. |
| --- | --- |

—

servicii de informare, orientare și consiliere de-a lungul vieții ușor accesibile și de calitate ridicată, care să formeze o rețea coerentă și care să permită cetățenilor europeni să adopte decizii judicioase și să își gestioneze carierele de învățare și pe cele profesionale dincolo de profilurile de gen tradiționale.

II.   OBIECTIVELE STRATEGICE PENTRU PERIOADA 2011-2020

1.   Îmbunătățirea calității și a eficienței VET – consolidarea atractivității și a relevanței acesteia
   (17)

VET ar trebui să aibă o relevanță ridicată pentru piața forței de muncă și pentru carierele individuale. Pentru a spori atractivitatea VET, statele membre ar trebui să urmărească obiectivele și acțiunile de mai jos:

1.1.   
  Transformarea I-VET într-o opțiune de învățare atractivă

| (a) | Sporirea calității I-VET (a se vedea de asemenea punctul 1.2 de mai jos) prin îmbunătățirea calității și competențelor profesorilor, ale formatorilor și ale directorilor de unități de învățământ, prin introducerea de parcursuri flexibile între toate nivelurile educaționale și prin creșterea sensibilizării publicului cu privire la posibilitățile pe care le oferă VET. Aceasta prezintă o importanță deosebită în statele membre unde VET tinde să fie subevaluată. |
| --- | --- |

(a)

Sporirea calității I-VET (a se vedea de asemenea punctul 1.2 de mai jos) prin îmbunătățirea calității și competențelor profesorilor, ale formatorilor și ale directorilor de unități de învățământ, prin introducerea de parcursuri flexibile între toate nivelurile educaționale și prin creșterea sensibilizării publicului cu privire la posibilitățile pe care le oferă VET. Aceasta prezintă o importanță deosebită în statele membre unde VET tinde să fie subevaluată.

| (b) | Încurajarea activităților practice și furnizarea de informații și de orientare de calitate ridicată care să permită elevilor tineri din ciclul obligatoriu de învățământ și părinților acestora să ia cunoștință de diferitele filiere profesionale și posibilități de carieră. |
| --- | --- |

(b)

Încurajarea activităților practice și furnizarea de informații și de orientare de calitate ridicată care să permită elevilor tineri din ciclul obligatoriu de învățământ și părinților acestora să ia cunoștință de diferitele filiere profesionale și posibilități de carieră.

| (c) | Garantarea integrării în programa I-VET a competențelor-cheie și a dezvoltarea unor mijloace de evaluare adecvată a acestora. |
| --- | --- |

(c)

Garantarea integrării în programa I-VET a competențelor-cheie și a dezvoltarea unor mijloace de evaluare adecvată a acestora.

| (d) | Organizarea activităților de predare și învățare care favorizează aptitudinile de gestionare a carierei în cadrul I-VET. |
| --- | --- |

(d)

Organizarea activităților de predare și învățare care favorizează aptitudinile de gestionare a carierei în cadrul I-VET.

| (e) | Oferirea cursanților din cadrul I-VET a accesului la echipament tehnic, materiale de predare și infrastructuri actualizate. Furnizorii de VET ar trebui să ia în considerare repartizarea costurilor și folosirea în comun a echipamentelor, între ei și în cooperare cu societățile comerciale. Ar trebui de asemenea promovată învățarea pe baza formării la locul de muncă în cadrul întreprinderilor care dispun de infrastructura necesară. |
| --- | --- |

(e)

Oferirea cursanților din cadrul I-VET a accesului la echipament tehnic, materiale de predare și infrastructuri actualizate. Furnizorii de VET ar trebui să ia în considerare repartizarea costurilor și folosirea în comun a echipamentelor, între ei și în cooperare cu societățile comerciale. Ar trebui de asemenea promovată învățarea pe baza formării la locul de muncă în cadrul întreprinderilor care dispun de infrastructura necesară.

| (f) | Monitorizarea tranziției absolvenților VET către piața muncii sau în direcția continuării educației și formării, prin utilizarea sistemelor naționale de monitorizare. |
| --- | --- |

(f)

Monitorizarea tranziției absolvenților VET către piața muncii sau în direcția continuării educației și formării, prin utilizarea sistemelor naționale de monitorizare.

1.2.   
  Favorizarea excelenței, a calității și a relevanței atât a I-VET, cât și a C-VET

1.2.1.   Asigurarea calității

| (a) | Calitatea ridicată a furnizării de VET reprezintă o condiție preliminară a atractivității acesteia. Pentru a garanta calitatea îmbunătățită, transparența sporită, încrederea reciprocă, mobilitatea lucrătorilor și a cursanților și învățarea de-a lungul vieții, statele membre ar trebui să stabilească cadre de asigurare a calității în conformitate cu recomandarea EQAVET. |
| --- | --- |

(a)

Calitatea ridicată a furnizării de VET reprezintă o condiție preliminară a atractivității acesteia. Pentru a garanta calitatea îmbunătățită, transparența sporită, încrederea reciprocă, mobilitatea lucrătorilor și a cursanților și învățarea de-a lungul vieții, statele membre ar trebui să stabilească cadre de asigurare a calității în conformitate cu recomandarea EQAVET.

| (b) | Statele membre ar trebui – până la sfârșitul anului 2015 – să instituie la nivel național un cadru comun de asigurare a calității pentru toți furnizorii de VET, care să se aplice de asemenea învățării asociate locului de muncă și care să fie compatibil cu cadrul EQAVET. |
| --- | --- |

(b)

Statele membre ar trebui – până la sfârșitul anului 2015 – să instituie la nivel național un cadru comun de asigurare a calității pentru toți furnizorii de VET, care să se aplice de asemenea învățării asociate locului de muncă și care să fie compatibil cu cadrul EQAVET.

1.2.2.   Calitatea profesorilor, a formatorilor și a altor profesioniști din domeniul VET

| (a) | Statele membre ar trebui să îmbunătățească formarea inițială și pe cea continuă a profesorilor, formatorilor, mentorilor și consilierilor, propunând o ofertă de formare și investiții în acest domeniu flexibile. Îmbătrânirea efectivelor europene de profesori și formatori, schimbarea piețelor forței de muncă și a mediilor de lucru, împreună cu nevoia de a atrage pe cei mai potriviți să predea fac acest obiectiv și mai critic. Ar trebui încurajate stagiile în întreprinderi pentru profesori și formatori. |
| --- | --- |

(a)

Statele membre ar trebui să îmbunătățească formarea inițială și pe cea continuă a profesorilor, formatorilor, mentorilor și consilierilor, propunând o ofertă de formare și investiții în acest domeniu flexibile. Îmbătrânirea efectivelor europene de profesori și formatori, schimbarea piețelor forței de muncă și a mediilor de lucru, împreună cu nevoia de a atrage pe cei mai potriviți să predea fac acest obiectiv și mai critic. Ar trebui încurajate stagiile în întreprinderi pentru profesori și formatori.

| (b) | Statele membre ar trebui să colaboreze în direcția identificării celor mai bune practici și principii de orientare în ceea ce privește schimbarea competențelor și a profilelor profesorilor și formatorilor VET. Acest lucru ar putea fi realizat cu sprijinul Comisiei Europene și al Cedefop, în colaborare cu rețeaua acesteia pentru profesori și formatori VET. |
| --- | --- |

(b)

Statele membre ar trebui să colaboreze în direcția identificării celor mai bune practici și principii de orientare în ceea ce privește schimbarea competențelor și a profilelor profesorilor și formatorilor VET. Acest lucru ar putea fi realizat cu sprijinul Comisiei Europene și al Cedefop, în colaborare cu rețeaua acesteia pentru profesori și formatori VET.

1.2.3.   Relevanța pentru piața forței de muncă

Relevanța VET (atât a I-VET, cât și a C-VET) pentru piața forței de muncă și capacitatea de ocupare a forței de muncă a absolvenților VET ar trebui consolidate prin diferite măsuri:

| (a) | autoritățile din statele membre (la nivel național, regional sau local) ar trebui să creeze oportunități de cooperare consolidată între școli și întreprinderi pentru a îmbunătăți cunoștințele profesorilor cu privire la practicile de lucru, pe de o parte, și aptitudinile și competențele pedagogice generale ale formatorilor, pe de altă parte; |
| --- | --- |

(a)

autoritățile din statele membre (la nivel național, regional sau local) ar trebui să creeze oportunități de cooperare consolidată între școli și întreprinderi pentru a îmbunătăți cunoștințele profesorilor cu privire la practicile de lucru, pe de o parte, și aptitudinile și competențele pedagogice generale ale formatorilor, pe de altă parte;

| (b) | statele membre ar trebui să promoveze parteneriatele între partenerii sociali, întreprinderi, furnizorii de educație și formare, serviciile de ocupare a forței de muncă, autoritățile publice, organizațiile de cercetare și alte părți interesate pentru a asigura un transfer mai bun al informațiilor privind nevoile pieței muncii și pentru a furniza o mai bună concordanță între respectivele nevoi și dezvoltarea cunoștințelor, a aptitudinilor și a competențelor. Angajatorii și partenerii sociali ar trebui să depună eforturi pentru a defini în mod clar de ce competențe și calificări au nevoie atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, atât în interiorul unui sector, cât și transsectorial. Ar trebui continuată dezvoltarea unui limbaj comun (18) care să urmărească conectarea sectorului educației și formării pe de o parte și al celui al muncii pe de altă parte, consecvent cu alte instrumente UE, precum CEC; |
| --- | --- |

(b)

statele membre ar trebui să promoveze parteneriatele între partenerii sociali, întreprinderi, furnizorii de educație și formare, serviciile de ocupare a forței de muncă, autoritățile publice, organizațiile de cercetare și alte părți interesate pentru a asigura un transfer mai bun al informațiilor privind nevoile pieței muncii și pentru a furniza o mai bună concordanță între respectivele nevoi și dezvoltarea cunoștințelor, a aptitudinilor și a competențelor. Angajatorii și partenerii sociali ar trebui să depună eforturi pentru a defini în mod clar de ce competențe și calificări au nevoie atât pe termen scurt, cât și pe termen lung, atât în interiorul unui sector, cât și transsectorial. Ar trebui continuată dezvoltarea unui limbaj comun (18) care să urmărească conectarea sectorului educației și formării pe de o parte și al celui al muncii pe de altă parte, consecvent cu alte instrumente UE, precum CEC;

| (c) | programa VET ar trebui să fie orientată spre rezultate și să răspundă mai bine nevoilor pieței forței de muncă. Modelele de cooperare cu societățile comerciale sau cu organizațiile profesionale de ramură ar trebui să abordeze această chestiune și să furnizeze instituțiilor VET informații privind atât capacitatea de ocupare a forței de muncă, cât și gradul de ocupare a forței de muncă al absolvenților VET; |
| --- | --- |

(c)

programa VET ar trebui să fie orientată spre rezultate și să răspundă mai bine nevoilor pieței forței de muncă. Modelele de cooperare cu societățile comerciale sau cu organizațiile profesionale de ramură ar trebui să abordeze această chestiune și să furnizeze instituțiilor VET informații privind atât capacitatea de ocupare a forței de muncă, cât și gradul de ocupare a forței de muncă al absolvenților VET;

| (d) | pentru a îmbunătăți calitatea și relevanța VET, statele membre și în special furnizorii de VET ar trebui să utilizeze informațiile din partea serviciilor de orientare referitoare la tranziția absolvenților VET către activități profesionale sau în direcția continuării învățării; |
| --- | --- |

(d)

pentru a îmbunătăți calitatea și relevanța VET, statele membre și în special furnizorii de VET ar trebui să utilizeze informațiile din partea serviciilor de orientare referitoare la tranziția absolvenților VET către activități profesionale sau în direcția continuării învățării;

| (e) | învățarea la locul de muncă desfășurată în parteneriat cu societăți comerciale și organizații nonprofit ar trebui să devină o caracteristică a tuturor cursurilor de VET inițială; |
| --- | --- |

(e)

învățarea la locul de muncă desfășurată în parteneriat cu societăți comerciale și organizații nonprofit ar trebui să devină o caracteristică a tuturor cursurilor de VET inițială;

| (f) | statele membre ar trebui să sprijine dezvoltarea formării de tipul uceniciei și să sporească sensibilizarea cu privire la aceasta. |
| --- | --- |

(f)

statele membre ar trebui să sprijine dezvoltarea formării de tipul uceniciei și să sporească sensibilizarea cu privire la aceasta.

2.   Realizarea în practică a învățării de-a lungul vieții și a mobilității
   (19)

2.1.   
  Facilitarea unui acces flexibil la formare și calificări

2.1.1.   În privința VET continue (C-VET)

Pentru a consolida contribuția VET la realizarea până în 2020 a criteriului de referință de 15 % dintre adulți care să participe în activități de educație și formare, statele membre ar trebui:

| (a) | să încurajeze în mod activ persoanele să participe și furnizorii VET să își sporească implicarea în C-VET, axându-se în special pe persoanele confruntate cu perioade de tranziție pe piața forței de muncă (precum lucrători cu risc și șomeri) și pe grupurile dezavantajate; |
| --- | --- |

(a)

să încurajeze în mod activ persoanele să participe și furnizorii VET să își sporească implicarea în C-VET, axându-se în special pe persoanele confruntate cu perioade de tranziție pe piața forței de muncă (precum lucrători cu risc și șomeri) și pe grupurile dezavantajate;

| (b) | să instituie un cadru adecvat care să urmărească încurajarea societăților comerciale să continue investițiile în dezvoltarea resurselor umane și în C-VET; |
| --- | --- |

(b)

să instituie un cadru adecvat care să urmărească încurajarea societăților comerciale să continue investițiile în dezvoltarea resurselor umane și în C-VET;

| (c) | să încurajeze acorduri flexibile de formare (învățământ online, cursuri serale, formare în timpul orelor de lucru etc.) în vederea promovării accesului la formare în diferite situații de viață și a adaptării la diferitele nevoi. Formarea continuă ar trebui să cuprindă toate tipurile de învățare, incluzând de asemenea formarea în cadrul societății comerciale și învățarea la locul de muncă și ar trebui să fie accesibilă atât femeilor, cât și bărbaților; |
| --- | --- |

(c)

să încurajeze acorduri flexibile de formare (învățământ online, cursuri serale, formare în timpul orelor de lucru etc.) în vederea promovării accesului la formare în diferite situații de viață și a adaptării la diferitele nevoi. Formarea continuă ar trebui să cuprindă toate tipurile de învățare, incluzând de asemenea formarea în cadrul societății comerciale și învățarea la locul de muncă și ar trebui să fie accesibilă atât femeilor, cât și bărbaților;

| (d) | să încurajeze instituțiile de formare și angajatorii să colaboreze, în special în formarea unui număr ridicat de lucrători slab-calificați, care au absolvit cel mult învățământul gimnazial și care vor beneficia de abordări în care aptitudinile de bază sunt înglobate în VET; |
| --- | --- |

(d)

să încurajeze instituțiile de formare și angajatorii să colaboreze, în special în formarea unui număr ridicat de lucrători slab-calificați, care au absolvit cel mult învățământul gimnazial și care vor beneficia de abordări în care aptitudinile de bază sunt înglobate în VET;

| (e) | să înceapă să dezvolte, cel mai târziu până în 2015, proceduri naționale pentru recunoașterea și validarea învățării non-formale și informale sprijinite, după caz, de cadre naționale privind calificările. Aceste proceduri ar trebui să se axeze pe cunoștințe, aptitudini și competențe, indiferent de contextul în care acestea au fost dobândite (de exemplu învățare extinsă pentru adulți, VET, experiență profesională și activități de voluntariat). Ar trebui luate mai mult în considerare cunoștințele, aptitudinile și competențele care nu conduc în mod necesar la calificări pe deplin formale. În acest sens, este importantă cooperarea strânsă în alte domenii de politică precum tineret, sport, cultură, afaceri sociale, ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

(e)

să înceapă să dezvolte, cel mai târziu până în 2015, proceduri naționale pentru recunoașterea și validarea învățării non-formale și informale sprijinite, după caz, de cadre naționale privind calificările. Aceste proceduri ar trebui să se axeze pe cunoștințe, aptitudini și competențe, indiferent de contextul în care acestea au fost dobândite (de exemplu învățare extinsă pentru adulți, VET, experiență profesională și activități de voluntariat). Ar trebui luate mai mult în considerare cunoștințele, aptitudinile și competențele care nu conduc în mod necesar la calificări pe deplin formale. În acest sens, este importantă cooperarea strânsă în alte domenii de politică precum tineret, sport, cultură, afaceri sociale, ocuparea forței de muncă;

| (f) | să adopte măsuri specifice care să consolideze rata de participare în cadrul C-VET a persoanelor confruntate cu perioade de tranziție în cadrul pieței forței de muncă și a grupurilor care au un grad scăzut de participare la activități de formare, precum femeile și lucrătorii slab calificați și cei în vârstă. În special, statele membre ar trebui, prin intermediul investițiilor, să încerce să aducă numărul persoanelor cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani care participă la învățarea de-a lungul vieții mai aproape de ratele medii de participare pentru respectivul grup de vârstă. |
| --- | --- |

(f)

să adopte măsuri specifice care să consolideze rata de participare în cadrul C-VET a persoanelor confruntate cu perioade de tranziție în cadrul pieței forței de muncă și a grupurilor care au un grad scăzut de participare la activități de formare, precum femeile și lucrătorii slab calificați și cei în vârstă. În special, statele membre ar trebui, prin intermediul investițiilor, să încerce să aducă numărul persoanelor cu vârste cuprinse între 25 și 64 de ani care participă la învățarea de-a lungul vieții mai aproape de ratele medii de participare pentru respectivul grup de vârstă.

2.1.2.   În privința I-VET și a C-VET

| (a) | Să faciliteze tranziția de la educație și formare la muncă și din perioadele dintre două locuri de muncă prin furnizarea unor servicii integrate de orientare (servicii de ocupare a forței de muncă și servicii de consiliere) și a aptitudinilor de gestionare a carierei, atât pentru tineri, cât și pentru adulți. Este crucial ca furnizorii de servicii implicați să fie capabili facă schimb de informații și să dezvolte calitatea serviciilor de orientare, ușor și în mod obiectiv. |
| --- | --- |

(a)

Să faciliteze tranziția de la educație și formare la muncă și din perioadele dintre două locuri de muncă prin furnizarea unor servicii integrate de orientare (servicii de ocupare a forței de muncă și servicii de consiliere) și a aptitudinilor de gestionare a carierei, atât pentru tineri, cât și pentru adulți. Este crucial ca furnizorii de servicii implicați să fie capabili facă schimb de informații și să dezvolte calitatea serviciilor de orientare, ușor și în mod obiectiv.

| (b) | Să dezvolte sau să mențină VET postliceală/superioară la nivelul CEC 5 sau mai ridicat, după caz, și să contribuie la realizarea obiectivului principal al UE de 40 % de persoane absolvente de învățământ terțiar sau echivalent. |
| --- | --- |

(b)

Să dezvolte sau să mențină VET postliceală/superioară la nivelul CEC 5 sau mai ridicat, după caz, și să contribuie la realizarea obiectivului principal al UE de 40 % de persoane absolvente de învățământ terțiar sau echivalent.

| (c) | Să promoveze parcursuri flexibile între VET, învățământul general și cel superior și să sporească permeabilitatea prin consolidarea legăturilor dintre acestea. Pentru realizarea acestui obiectiv, precum și a unei participări extinse la învățarea de-a lungul vieții, statele membre ar trebui să accelereze instituirea și punerea în aplicare a unor cadre naționale cuprinzătoare privind calificările, bazate pe rezultatele învățării. |
| --- | --- |

(c)

Să promoveze parcursuri flexibile între VET, învățământul general și cel superior și să sporească permeabilitatea prin consolidarea legăturilor dintre acestea. Pentru realizarea acestui obiectiv, precum și a unei participări extinse la învățarea de-a lungul vieții, statele membre ar trebui să accelereze instituirea și punerea în aplicare a unor cadre naționale cuprinzătoare privind calificările, bazate pe rezultatele învățării.

| (d) | Comisia și statele membre ar trebui să acționeze în direcția unei coerențe crescânde între cele două sisteme europene de credite – ECVET și ECTS. |
| --- | --- |

(d)

Comisia și statele membre ar trebui să acționeze în direcția unei coerențe crescânde între cele două sisteme europene de credite – ECVET și ECTS.

2.2.   
  Dezvoltarea unei abordări strategice a internaționalizării I-VET și a C-VET și promovarea mobilității internaționale

| (a) | Globalizarea economică încurajează angajatorii, angajații și antreprenorii independenți să își extindă câmpul de activitate dincolo de frontierele propriilor țări.
  Furnizorii de VET ar trebui să îi sprijine în cursul acestui proces prin oferirea unei dimensiuni internaționale conținutului învățării și instituirea de rețele internaționale cu instituțiile partenere. |
| --- | --- |

(a)

Globalizarea economică încurajează angajatorii, angajații și antreprenorii independenți să își extindă câmpul de activitate dincolo de frontierele propriilor țări.

Furnizorii de VET ar trebui să îi sprijine în cursul acestui proces prin oferirea unei dimensiuni internaționale conținutului învățării și instituirea de rețele internaționale cu instituțiile partenere.

| (b) | Statele membre ar trebui să încurajeze autoritățile locale și regionale și furnizorii VET – prin intermediul stimulentelor, al programelor de finanțare (inclusiv utilizarea fondurilor structurale europene) și al diseminării celor mai bune practici – să dezvolte strategii pentru cooperarea transfrontalieră în domeniul VET, în scopul favorizării unei mobilități sporite a cursanților, profesorilor și formatorilor și a altor profesioniști din domeniul VET. Statele membre ar trebui să promoveze VET care permite, încurajează și – de preferat – integrează perioade de mobilitate, inclusiv stagii într-un mediu profesional în străinătate. |
| --- | --- |

(b)

Statele membre ar trebui să încurajeze autoritățile locale și regionale și furnizorii VET – prin intermediul stimulentelor, al programelor de finanțare (inclusiv utilizarea fondurilor structurale europene) și al diseminării celor mai bune practici – să dezvolte strategii pentru cooperarea transfrontalieră în domeniul VET, în scopul favorizării unei mobilități sporite a cursanților, profesorilor și formatorilor și a altor profesioniști din domeniul VET. Statele membre ar trebui să promoveze VET care permite, încurajează și – de preferat – integrează perioade de mobilitate, inclusiv stagii într-un mediu profesional în străinătate.

| (c) | Statele membre ar trebui să utilizeze și să promoveze în mod sistematic instrumentele europene privind transparența precum CEC, ECVET și Europass pentru a promova mobilitatea transnațională. |
| --- | --- |

(c)

Statele membre ar trebui să utilizeze și să promoveze în mod sistematic instrumentele europene privind transparența precum CEC, ECVET și Europass pentru a promova mobilitatea transnațională.

| (d) | Statele membre ar trebui să promoveze oportunități atât pentru cursanții, cât și pentru profesorii din VET și furnizarea de formare în domeniul limbilor străine adaptate la nevoile specifice ale VET, cu un accent special pe importanța limbilor străine pentru cooperarea transfrontalieră în VET și în mobilitatea internațională. |
| --- | --- |

(d)

Statele membre ar trebui să promoveze oportunități atât pentru cursanții, cât și pentru profesorii din VET și furnizarea de formare în domeniul limbilor străine adaptate la nevoile specifice ale VET, cu un accent special pe importanța limbilor străine pentru cooperarea transfrontalieră în VET și în mobilitatea internațională.

3.   Consolidarea cretivității, a inovării și a spiritului antreprenorial
   (20)

Favorizarea inovării, a creativității și a spiritului antreprenorial, precum și a utilizării TIC (atât I-VET, cât și C-VET)

Creativitatea și inovarea în domeniul VET, precum și utilizarea metodelor inovatoare de învățare pot încuraja cursanții să se mențină în cadrul VET până la momentul calificării. Astfel, VET poate contribui la punerea în aplicare a concluziilor Consiliului din 22 mai 2008 privind promovarea creativității și a inovării (21).

| (a) | Statele membre ar trebui să încurajeze în mod activ furnizorii de VET să colaboreze cu întreprinderile inovatoare, centrele de design, sectorul cultural și instituțiile de învățământ superior în formarea unor „parteneriate de cunoaștere”. Acest lucru ar trebui să îi ajute să obțină informații interne valoroase cu privire la noile evoluții și nevoi în materie de competențe și să dezvolte excelența profesională și inovarea. Astfel de parteneriate ar trebui să fie, de asemenea, utile în introducerea unor metode de învățare bazate pe experiență, în încurajarea experimentelor și în adaptarea programei. |
| --- | --- |

(a)

Statele membre ar trebui să încurajeze în mod activ furnizorii de VET să colaboreze cu întreprinderile inovatoare, centrele de design, sectorul cultural și instituțiile de învățământ superior în formarea unor „parteneriate de cunoaștere”. Acest lucru ar trebui să îi ajute să obțină informații interne valoroase cu privire la noile evoluții și nevoi în materie de competențe și să dezvolte excelența profesională și inovarea. Astfel de parteneriate ar trebui să fie, de asemenea, utile în introducerea unor metode de învățare bazate pe experiență, în încurajarea experimentelor și în adaptarea programei.

| (b) | TIC ar trebui utilizată pentru a maximiza accesul la formare și a promova învățarea activă, precum și pentru a dezvolta noi metode, atât în cadrul VET din școli, cât și a celei de la locul de muncă. |
| --- | --- |

(b)

TIC ar trebui utilizată pentru a maximiza accesul la formare și a promova învățarea activă, precum și pentru a dezvolta noi metode, atât în cadrul VET din școli, cât și a celei de la locul de muncă.

| (c) | Statele membre ar trebui să sprijine inițiative care urmăresc promovarea spiritului antreprenorial atât în cadrul I-VET, cât și al C-VET, în strânsă cooperare cu angajatorii, furnizorii de VET și societățile comerciale naționale care asigură servicii de asistență. Pentru a atinge acest obiectiv, acestea ar trebuie să încurajeze o finanțare adecvată – de exemplu pentru materialele de învățare, instrumentele de susținere și instituirea de mini-societăți comerciale de către cursanți – și ar trebui să urmărească consolidarea cooperării la nivel regional. |
| --- | --- |

(c)

Statele membre ar trebui să sprijine inițiative care urmăresc promovarea spiritului antreprenorial atât în cadrul I-VET, cât și al C-VET, în strânsă cooperare cu angajatorii, furnizorii de VET și societățile comerciale naționale care asigură servicii de asistență. Pentru a atinge acest obiectiv, acestea ar trebuie să încurajeze o finanțare adecvată – de exemplu pentru materialele de învățare, instrumentele de susținere și instituirea de mini-societăți comerciale de către cursanți – și ar trebui să urmărească consolidarea cooperării la nivel regional.

| (d) | Statele membre ar trebui să îi susțină pe antreprenorii nou stabiliți și pe viitorii antreprenori prin încurajarea înființării de noi întreprinderi de către absolvenții VET și prin promovarea mobilității de învățare pentru tinerii antreprenori. |
| --- | --- |

(d)

Statele membre ar trebui să îi susțină pe antreprenorii nou stabiliți și pe viitorii antreprenori prin încurajarea înființării de noi întreprinderi de către absolvenții VET și prin promovarea mobilității de învățare pentru tinerii antreprenori.

4.   Promovarea echității, a coeziunii sociale și a cetățeniei active
   (22)

I-VET și C-VET favorabile incluziunii

Statele membre ar trebui să ofere VET care să sporească capacitatea de ocupare a forței de muncă a persoanelor (atât pe termen scurt, cât și pe termen lung), ceea ce permite acestora să dezvolte cariere de calitate, să dobândească o experiență de lucru satisfăcătoare, încredere în sine, mândrie profesională și integritate și le deschide noi oportunități de avansare în viața lor profesională și privată. Pentru a atinge acest obiectiv, statele membre ar trebui:

| (a) | să garanteze că VET inițială furnizează cursanților atât competențe profesionale specifice, cât și competențe-cheie mai extinse, inclusiv competențe transversale, care să le permită să continue educația și formarea profesională (în cadrul VET sau al învățământului superior) și să le susțină alegerile de carieră, participarea la piața forței de muncă și perioadele de tranziție din cadrul acesteia. Cunoștințele, aptitudinile și competențele pe care persoanele le dobândesc în cadrul VET ar trebui să le permită să își gestioneze carierele și să joace un rol activ în societate; |
| --- | --- |

(a)

să garanteze că VET inițială furnizează cursanților atât competențe profesionale specifice, cât și competențe-cheie mai extinse, inclusiv competențe transversale, care să le permită să continue educația și formarea profesională (în cadrul VET sau al învățământului superior) și să le susțină alegerile de carieră, participarea la piața forței de muncă și perioadele de tranziție din cadrul acesteia. Cunoștințele, aptitudinile și competențele pe care persoanele le dobândesc în cadrul VET ar trebui să le permită să își gestioneze carierele și să joace un rol activ în societate;

| (b) | să se asigure că sistemele de învățare pentru adulți favorizează dobândirea și dezvoltarea în continuare a competențelor-cheie. Acest lucru se poate face în cooperare cu furnizorii de VET, comunitățile locale, organizațiile societății civile etc; |
| --- | --- |

(b)

să se asigure că sistemele de învățare pentru adulți favorizează dobândirea și dezvoltarea în continuare a competențelor-cheie. Acest lucru se poate face în cooperare cu furnizorii de VET, comunitățile locale, organizațiile societății civile etc;

| (c) | să maximizeze contribuția VET la reducerea procentului de abandon școlar prematur la mai puțin de 10 % printr-o combinație de măsuri preventive și de remediere. Acest lucru poate fi realizat prin VET relevantă pentru piața forței de muncă, învățare la locul de muncă și ucenicie sporite, parcursuri de învățare flexibile, orientare și consiliere eficace și printr-o programă și metode care să țină cont de stilul de viață și de interesele tinerilor, menținând standarde de calitate de nivel înalt pentru VET; |
| --- | --- |

(c)

să maximizeze contribuția VET la reducerea procentului de abandon școlar prematur la mai puțin de 10 % printr-o combinație de măsuri preventive și de remediere. Acest lucru poate fi realizat prin VET relevantă pentru piața forței de muncă, învățare la locul de muncă și ucenicie sporite, parcursuri de învățare flexibile, orientare și consiliere eficace și printr-o programă și metode care să țină cont de stilul de viață și de interesele tinerilor, menținând standarde de calitate de nivel înalt pentru VET;

| (d) | să adopte măsurile adecvate pentru a asigura accesul egalitar, în special pentru persoanele și grupurile care riscă excluderea, mai ales cele slab calificate și necalificate, persoanele cu nevoi speciale sau care provin din medii dezavantajate și lucrătorii în vârstă. Participarea unor astfel de grupuri la VET ar trebui facilitată și încurajată prin mijloace financiare sau de altă natură și prin validarea învățării non-formale și informale, precum și prin furnizarea de parcursuri flexibile; |
| --- | --- |

(d)

să adopte măsurile adecvate pentru a asigura accesul egalitar, în special pentru persoanele și grupurile care riscă excluderea, mai ales cele slab calificate și necalificate, persoanele cu nevoi speciale sau care provin din medii dezavantajate și lucrătorii în vârstă. Participarea unor astfel de grupuri la VET ar trebui facilitată și încurajată prin mijloace financiare sau de altă natură și prin validarea învățării non-formale și informale, precum și prin furnizarea de parcursuri flexibile;

| (e) | să promoveze cetățenia activă în cadrul VET, de exemplu prin încurajarea parteneriatelor între furnizorii de VET și organizațiile societății civile sau, în conformitate cu legislația și practica naționale, prin promovarea reprezentării cursanților în cadrul instituțiilor VET. Promovarea de acest tip poate contribui la validarea aptitudinilor și a competențelor dobândite prin intermediul activităților voluntare. |
| --- | --- |

(e)

să promoveze cetățenia activă în cadrul VET, de exemplu prin încurajarea parteneriatelor între furnizorii de VET și organizațiile societății civile sau, în conformitate cu legislația și practica naționale, prin promovarea reprezentării cursanților în cadrul instituțiilor VET. Promovarea de acest tip poate contribui la validarea aptitudinilor și a competențelor dobândite prin intermediul activităților voluntare.

5.   Obiective transversale de sprijinire a celor patru obiective strategice

(a)   O mai mare implicare a părților interesate din domeniul VET și o mai mare vizibilitate pentru realizările înregistrate în materie de cooperare europeană în domeniul VET– O mai mare implicare a părților interesate din domeniul VET implică o mai mare vizibilitate pentru realizările înregistrate în materie de cooperare europeană în domeniul VET. Prin urmare, Comisia Europeană și statele membre ar trebui să ia în considerare investițiile într-o comunicare clară și orientată către diferitele grupuri de părți interesate la nivel național și european. Pentru a facilita utilizarea instrumentelor UE disponibile, cursanții și toate părțile implicate ar trebui să primească informații extensive și ajustate.

(b)   Guvernanța coordonată a instrumentelor europene și naționale din domeniul transparenței, recunoașterii, asigurării calității și mobilității– În conformitate cu cele patru obiective strategice, în anii următori, utilizarea coerentă și complementară a diferitelor instrumente europene și naționale din domeniul transparenței, recunoașterii, asigurării calității și mobilității ar trebui să reprezinte o prioritate de rang înalt pentru statele membre. Sunt necesare o guvernanță coordonată a acestor instrumente în temeiul procesului de la Copenhaga și o sinergie mai puternică cu instrumentele și principiile procesului de la Bologna.

(c)   Intensificarea cooperării dintre VET și alte domenii de politică relevante– Statele membre și Comisia Europeană ar trebui să intensifice cooperarea dintre politica în domeniul VET și alte domenii de politică (precum ocuparea forței de muncă, afaceri economici, afaceri sociale, tineret, sport și cultură) pentru a adera la orientările integrate ale Europa 2020 și pentru a consolida recunoașterea competențelor și a calificărilor.

(d)   Creșterea calității și a comparabilității datelor pentru elaborarea de politici la nivelul UE în domeniul VET– Elaborarea de politici la nivelul UE în domeniul VET ar trebui să se bazeze pe date comparabile. În acest scop, și prin utilizarea programului de învățare de-a lungul vieții, statele membre ar trebui să colecteze date relevante și fiabile cu privire la VET – inclusiv mobilitatea VET – și să le pună la dispoziția Eurostat. Statele membre si Comisia ar trebui să cadă de acord în comun asupra datelor care ar trebui să fie disponibile în primul rând.

(e)   Buna utilizare a sprijinului din partea UE– Fondurile structurale europene și programul de învățare de-a lungul vieții ar trebui utilizate pentru a susține prioritățile convenite în domeniul VET, inclusiv mobilitatea internațională și reformele din cadrul statelor membre.

III.   PRINCIPIILE CARE PRIVESC GUVERNANȚA ȘI ASUMAREA RESPONSABILITĂȚII ÎN CADRUL PROCESULUI DE LA COPENHAGA

| — | Statele membre ar trebui să se angajeze ferm să pună în aplicare prioritățile procesului de la Copenhaga în cadrul programului de reforme naționale care țin de Strategia Europa 2020. |
| --- | --- |

—

Statele membre ar trebui să se angajeze ferm să pună în aplicare prioritățile procesului de la Copenhaga în cadrul programului de reforme naționale care țin de Strategia Europa 2020.

| — | Prezentarea de rapoarte în cadrul procesului de la Copenhaga ar trebui să fie integrată în cea din cadrul strategic „ET 2020”. Acest lucru ar oferi cea mai eficientă modalitate de a contribui la prezentarea de rapoarte privind Strategia Europa 2020 și ar spori vizibilitatea VET în cadrul învățării de-a lungul vieții. |
| --- | --- |

—

Prezentarea de rapoarte în cadrul procesului de la Copenhaga ar trebui să fie integrată în cea din cadrul strategic „ET 2020”. Acest lucru ar oferi cea mai eficientă modalitate de a contribui la prezentarea de rapoarte privind Strategia Europa 2020 și ar spori vizibilitatea VET în cadrul învățării de-a lungul vieții.

| — | Ar trebui intensificată cooperarea în domeniul VET. Metoda deschisă de coordonare ar trebui să servească în continuare ca bază, în calitate de principal mecanism pentru o astfel de cooperare. Învățarea reciprocă și proiectele inovatoare ar trebui să ofere mijloacele de susținere a evoluțiilor din cadrul politicilor naționale. |
| --- | --- |

—

Ar trebui intensificată cooperarea în domeniul VET. Metoda deschisă de coordonare ar trebui să servească în continuare ca bază, în calitate de principal mecanism pentru o astfel de cooperare. Învățarea reciprocă și proiectele inovatoare ar trebui să ofere mijloacele de susținere a evoluțiilor din cadrul politicilor naționale.

| — | Directorii generali pentru formare profesională (DGFP) și partenerii sociali europeni și Comitetul consultativ pentru formare profesională (CCFP) ar trebui să joace în continuare un rol activ în guvernanța procesului de la Copenhaga. |
| --- | --- |

—

Directorii generali pentru formare profesională (DGFP) și partenerii sociali europeni și Comitetul consultativ pentru formare profesională (CCFP) ar trebui să joace în continuare un rol activ în guvernanța procesului de la Copenhaga.

| — | Cedefop și Fundația Europeană de Formare ar trebui să susțină în continuare dezvoltarea de politici și punerea în aplicare a acestora, să prezinte rapoarte privind obiectivele strategice și obiectivele concrete pe termen scurt și să furnizeze elementele necesare pentru elaborarea de politici în domeniul VET. |
| --- | --- |

—

Cedefop și Fundația Europeană de Formare ar trebui să susțină în continuare dezvoltarea de politici și punerea în aplicare a acestora, să prezinte rapoarte privind obiectivele strategice și obiectivele concrete pe termen scurt și să furnizeze elementele necesare pentru elaborarea de politici în domeniul VET.

| — | Organizațiile furnizorilor de VET ar trebui încurajate să coopereze la nivel european în vederea promovării obiectivelor sus-menționate. |
| --- | --- |

—

Organizațiile furnizorilor de VET ar trebui încurajate să coopereze la nivel european în vederea promovării obiectivelor sus-menționate.

| — | Dialogul politic și schimburile de experiență cu partenerii noștri mondiali pot contribui la soluționarea dificultăților prezente și viitoare. Ar trebui consolidate schimburile și cooperarea cu țările potențial candidate și cu cele învecinate, cu sprijinul Fundației Europene de Formare și al organizațiilor internaționale, în special OCDE, Consiliul Europei, Organizația Internațională a Muncii și UNESCO. Ar trebui să fie garantat dreptul de participare a tuturor statelor membre la aceste activități. |
| --- | --- |

—

Dialogul politic și schimburile de experiență cu partenerii noștri mondiali pot contribui la soluționarea dificultăților prezente și viitoare. Ar trebui consolidate schimburile și cooperarea cu țările potențial candidate și cu cele învecinate, cu sprijinul Fundației Europene de Formare și al organizațiilor internaționale, în special OCDE, Consiliul Europei, Organizația Internațională a Muncii și UNESCO. Ar trebui să fie garantat dreptul de participare a tuturor statelor membre la aceste activități.

| — | Pentru a facilita prezentarea periodică de rapoarte privind progresele de către guvernele naționale și partenerii sociali, ar trebui elaborată o listă de obiective concrete pe termen scurt. |
| --- | --- |

—

Pentru a facilita prezentarea periodică de rapoarte privind progresele de către guvernele naționale și partenerii sociali, ar trebui elaborată o listă de obiective concrete pe termen scurt.

IV.   OBIECTIVE CONCRETE PE TERMEN SCURT 2011-2014

Utilizând drept bază obiectivele sus-menționate și cu respectarea deplină a responsabilității statelor membre în ceea ce privește organizarea și conținutul sistemelor lor de educație și formare, au fost determinate un număr de obiective concrete pe termen scurt pentru următorii patru ani (2011-2014) (23). Acestea sunt prezentate în cele ce urmează:

1.   Îmbunătățirea calității și a eficienței VET – consolidarea atractivității și a relevanței acesteia

1.1.   
  Consolidarea atractivității și a excelenței

Acțiuni la nivel național:

| (a) | organizarea de activități destinate promovării atractivității și excelenței VET, care pot include campanii și concursuri de competențe; |
| --- | --- |

(a)

organizarea de activități destinate promovării atractivității și excelenței VET, care pot include campanii și concursuri de competențe;

| (b) | sprijinirea activităților care permit copiilor de vârstă mică înscriși în învățământul obligatoriu să ia cunoștință de filierele profesionale și posibilitățile de carieră. |
| --- | --- |

(b)

sprijinirea activităților care permit copiilor de vârstă mică înscriși în învățământul obligatoriu să ia cunoștință de filierele profesionale și posibilitățile de carieră.

Sprijin la nivelul UE:

| — | documentul de orientare privind rolul excelenței profesionale pentru o creștere inteligentă și durabilă; |
| --- | --- |

—

documentul de orientare privind rolul excelenței profesionale pentru o creștere inteligentă și durabilă;

| — | luarea în considerare a sprijinului european pentru campaniile de promovare a VET, inclusiv Eurobarometrul privind atractivitatea VET; |
| --- | --- |

—

luarea în considerare a sprijinului european pentru campaniile de promovare a VET, inclusiv Eurobarometrul privind atractivitatea VET;

| — | încurajarea concursurilor de aptitudini la nivel european și/sau global. |
| --- | --- |

—

încurajarea concursurilor de aptitudini la nivel european și/sau global.

1.2.   
  Îmbunătățirea calității și a relevanței

Acțiuni la nivel național:

| (a) | adoptarea de măsuri adecvate pentru a pune în aplicare recomandarea EQAVET și pentru a înregistra progrese în direcția unor cadre naționale de asigurare a calității pentru VET; |
| --- | --- |

(a)

adoptarea de măsuri adecvate pentru a pune în aplicare recomandarea EQAVET și pentru a înregistra progrese în direcția unor cadre naționale de asigurare a calității pentru VET;

| (b) | după caz, asigurarea integrării în mod adecvat a competențelor-cheie și a aptitudinilor de gestionare a carierei în programa I-VET și a faptului că acestea pot fi dobândite prin oportunități de formare în C-VET; |
| --- | --- |

(b)

după caz, asigurarea integrării în mod adecvat a competențelor-cheie și a aptitudinilor de gestionare a carierei în programa I-VET și a faptului că acestea pot fi dobândite prin oportunități de formare în C-VET;

| (c) | guvernele, partenerii sociali și furnizorii de VET ar trebui să adopte măsurile necesare pentru:






  — | maximizarea învățării la locul de muncă, inclusiv ucenicia, pentru a contribui la creșterea numărului de ucenici în Europa până în 2012; |
| --- | --- | --- |

(c)

guvernele, partenerii sociali și furnizorii de VET ar trebui să adopte măsurile necesare pentru:

—

maximizarea învățării la locul de muncă, inclusiv ucenicia, pentru a contribui la creșterea numărului de ucenici în Europa până în 2012;

| — | crearea de oportunități pentru cooperarea consolidată între instituțiile VET și întreprinderi (cu scop lucrativ sau nelucrativ), de exemplu prin intermediul stagiilor pentru profesori în întreprinderi; |
| --- | --- |

—

crearea de oportunități pentru cooperarea consolidată între instituțiile VET și întreprinderi (cu scop lucrativ sau nelucrativ), de exemplu prin intermediul stagiilor pentru profesori în întreprinderi;

| — | furnizarea de informații către instituțiile VET privind gradul de ocupare a forței de muncă al absolvenților VET; |
| --- | --- |

—

furnizarea de informații către instituțiile VET privind gradul de ocupare a forței de muncă al absolvenților VET;

| (d) | continuarea activității în vederea instituirii de sisteme de monitorizare a perioadelor de tranziție între învățare și încadrarea în muncă. |
| --- | --- |

(d)

continuarea activității în vederea instituirii de sisteme de monitorizare a perioadelor de tranziție între învățare și încadrarea în muncă.

Sprijin la nivelul UE:

| — | orientare și sprijin tehnic pentru punerea în aplicare a EQAVET; |
| --- | --- |

—

orientare și sprijin tehnic pentru punerea în aplicare a EQAVET;

| — | reexaminarea aplicării EQAVET la nivel național în 2013; |
| --- | --- |

—

reexaminarea aplicării EQAVET la nivel național în 2013;

| — | conectarea în rețele tematice a proiectelor de asigurare a calității din cadrul Programului Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

—

conectarea în rețele tematice a proiectelor de asigurare a calității din cadrul Programului Leonardo da Vinci;

| — | vademecum/studiu privind modelele de succes de învățare la locul de muncă (cu contribuții din partea Cedefop); |
| --- | --- |

—

vademecum/studiu privind modelele de succes de învățare la locul de muncă (cu contribuții din partea Cedefop);

| — | o consolidare a anticipării dezvoltării de aptitudini și competențe, în special prin previziuni privind aptitudinile (Cedefop) și prin instituirea de Consilii europene pentru aptitudini; |
| --- | --- |

—

o consolidare a anticipării dezvoltării de aptitudini și competențe, în special prin previziuni privind aptitudinile (Cedefop) și prin instituirea de Consilii europene pentru aptitudini;

| — | dezvoltarea unui limbaj comun care să urmărească conectarea sectorului educației și formării cu cel al muncii (ESCO), consecvent cu alte instrumente ale UE, precum CEC; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unui limbaj comun care să urmărească conectarea sectorului educației și formării cu cel al muncii (ESCO), consecvent cu alte instrumente ale UE, precum CEC;

| — | examinarea adoptării unui criteriu de referință al UE privind capacitatea de ocupare a forței de muncă pe baza unei propuneri a Comisiei; |
| --- | --- |

—

examinarea adoptării unui criteriu de referință al UE privind capacitatea de ocupare a forței de muncă pe baza unei propuneri a Comisiei;

| — | dezvoltarea de bune practici și principii de orientare în ceea ce privește schimbarea profilelor profesorilor și formatorilor VET (împreună cu Cedefop). |
| --- | --- |

—

dezvoltarea de bune practici și principii de orientare în ceea ce privește schimbarea profilelor profesorilor și formatorilor VET (împreună cu Cedefop).

2.   Realizarea în practică a învățării de-a lungul vieții și a mobilității

2.1.   
  Sprijinirea învățării de-a lungul vieții

Acțiuni la nivel național:

| (a) | pentru a maximiza contribuția VET la criteriul de referință din „ET 2020” de 15 % dintre adulți care să participe în activități de învățare de-a lungul vieții, reexaminarea utilizării stimulentelor, a drepturilor și obligațiilor tuturor factorilor implicați și adoptarea măsurilor adecvate pentru a încuraja participarea la C-VET; |
| --- | --- |

(a)

pentru a maximiza contribuția VET la criteriul de referință din „ET 2020” de 15 % dintre adulți care să participe în activități de învățare de-a lungul vieții, reexaminarea utilizării stimulentelor, a drepturilor și obligațiilor tuturor factorilor implicați și adoptarea măsurilor adecvate pentru a încuraja participarea la C-VET;

| (b) | punerea în aplicare a recomandării CEC:






  — | dezvoltarea de CNC cuprinzătoare pe baza abordării rezultatelor învățării. utilizarea CNC drept catalizator pentru crearea unui grad mai mare de permeabilitate între VET și învățământul superior, pentru dezvoltarea sau menținerea VET la niveluri CEC postliceale/superioare și pentru realizarea de parcursuri de învățare flexibile; |
| --- | --- | --- |

(b)

punerea în aplicare a recomandării CEC:

—

dezvoltarea de CNC cuprinzătoare pe baza abordării rezultatelor învățării. utilizarea CNC drept catalizator pentru crearea unui grad mai mare de permeabilitate între VET și învățământul superior, pentru dezvoltarea sau menținerea VET la niveluri CEC postliceale/superioare și pentru realizarea de parcursuri de învățare flexibile;

| — | stabilirea referințelor între nivelurile CNC și cele CEC până în 2012; |
| --- | --- |

—

stabilirea referințelor între nivelurile CNC și cele CEC până în 2012;

| (c) | dezvoltarea și promovarea utilizării de proceduri pentru validarea învățării non-formale și informale sprijinite de CNC/CEC și orientare; |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea și promovarea utilizării de proceduri pentru validarea învățării non-formale și informale sprijinite de CNC/CEC și orientare;

| (d) | furnizarea de servicii de orientare integrate (educație, formare, încadrare în muncă) în strânsă legătură cu nevoile pieții muncii; |
| --- | --- |

(d)

furnizarea de servicii de orientare integrate (educație, formare, încadrare în muncă) în strânsă legătură cu nevoile pieții muncii;

| (e) | punerea în aplicare a ECVET: A se vedea secțiunea 2.2 de mai jos. |
| --- | --- |

(e)

punerea în aplicare a ECVET: A se vedea secțiunea 2.2 de mai jos.

Sprijin la nivelul UE:

| — | manual de politică privind accesul la C-VET și participarea la aceasta; |
| --- | --- |

—

manual de politică privind accesul la C-VET și participarea la aceasta;

| — | orientare și sprijin tehnic pentru punerea în aplicare a CEC, în special în vederea aplicării unei abordări bazate pe rezultatele învățării; |
| --- | --- |

—

orientare și sprijin tehnic pentru punerea în aplicare a CEC, în special în vederea aplicării unei abordări bazate pe rezultatele învățării;

| — | scoaterea în evidență a evoluțiilor CNC de către Cedefop și Fundația Europeană de Formare; |
| --- | --- |

—

scoaterea în evidență a evoluțiilor CNC de către Cedefop și Fundația Europeană de Formare;

| — | Recomandarea Consiliului privind validarea învățării non-formale și informale (2011); |
| --- | --- |

—

Recomandarea Consiliului privind validarea învățării non-formale și informale (2011);

| — | Raportul privind progresele înregistrate în dezvoltarea politicilor, sistemelor și practicilor de orientare de-a lungul vieții – 2011 (Cedefop, Fundația Europeană de Formare și REPOLV). |
| --- | --- |

—

Raportul privind progresele înregistrate în dezvoltarea politicilor, sistemelor și practicilor de orientare de-a lungul vieții – 2011 (Cedefop, Fundația Europeană de Formare și REPOLV).

2.2.   
  Creșterea mobilității

Acțiuni la nivel național:

| (a) | înregistrarea de progrese în ceea ce privește aplicarea ECVET în conformitate cu recomandarea și participarea la testarea ECVET pentru mobilitate; |
| --- | --- |

(a)

înregistrarea de progrese în ceea ce privește aplicarea ECVET în conformitate cu recomandarea și participarea la testarea ECVET pentru mobilitate;

| (b) | adoptarea de măsuri adecvate pentru a crește mobilitatea în cadrul VET, inclusiv:






  — | încurajarea unui număr sporit de a studenți I-VET și de profesioniști VET de a participa la mobilitatea transnațională; |
| --- | --- | --- |

(b)

adoptarea de măsuri adecvate pentru a crește mobilitatea în cadrul VET, inclusiv:

—

încurajarea unui număr sporit de a studenți I-VET și de profesioniști VET de a participa la mobilitatea transnațională;

| — | încurajarea autorităților locale și regionale, precum și a furnizorilor VET, să dezvolte o cultură a internaționalizării și strategii de internaționalizare, inclusiv mobilitatea transfrontalieră; |
| --- | --- |

—

încurajarea autorităților locale și regionale, precum și a furnizorilor VET, să dezvolte o cultură a internaționalizării și strategii de internaționalizare, inclusiv mobilitatea transfrontalieră;

| — | abordarea barierelor juridice și administrative legate de mobilitatea transnațională a ucenicilor și a stagiarilor; |
| --- | --- |

—

abordarea barierelor juridice și administrative legate de mobilitatea transnațională a ucenicilor și a stagiarilor;

| — | încurajarea camerelor profesioniștilor, a organizațiilor de afaceri și a altor organizații relevante pentru a sprijini întreprinderile gazdă și pe cele de origine oferind ucenicilor și stagiarilor condiții adecvate în cadrul mobilității transnaționale; |
| --- | --- |

—

încurajarea camerelor profesioniștilor, a organizațiilor de afaceri și a altor organizații relevante pentru a sprijini întreprinderile gazdă și pe cele de origine oferind ucenicilor și stagiarilor condiții adecvate în cadrul mobilității transnaționale;

| — | asigurarea furnizării de cursuri de limbi străine și competențe interculturale în cadrul programei VET; |
| --- | --- |

—

asigurarea furnizării de cursuri de limbi străine și competențe interculturale în cadrul programei VET;

| — | utilizarea optimă a instrumentelor UE (de ex. CEC, EQAVET, Europass) pentru consolidarea recunoașterii reciproce a calificărilor și a competențelor. |
| --- | --- |

—

utilizarea optimă a instrumentelor UE (de ex. CEC, EQAVET, Europass) pentru consolidarea recunoașterii reciproce a calificărilor și a competențelor.

Sprijin la nivelul UE:

| — | orientare și sprijin tehnic pentru punerea în aplicare a ECVET; |
| --- | --- |

—

orientare și sprijin tehnic pentru punerea în aplicare a ECVET;

| — | reexaminarea periodică a aplicării ECVET (împreună cu Cedefop); |
| --- | --- |

—

reexaminarea periodică a aplicării ECVET (împreună cu Cedefop);

| — | conectarea în rețele tematice a proiectelor ECVET din cadrul Programului Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

—

conectarea în rețele tematice a proiectelor ECVET din cadrul Programului Leonardo da Vinci;

| — | recomandarea privind mobilitatea învățării (2011); |
| --- | --- |

—

recomandarea privind mobilitatea învățării (2011);

| — | examinarea adoptării unui criteriu de referință al UE privind mobilitatea VET pe baza unei propuneri a Comisiei (2011); |
| --- | --- |

—

examinarea adoptării unui criteriu de referință al UE privind mobilitatea VET pe baza unei propuneri a Comisiei (2011);

| — | propunerea unui cadru de calitate pentru stagii; |
| --- | --- |

—

propunerea unui cadru de calitate pentru stagii;

| — | promovarea mobilității pentru ucenici, inclusiv prin intermediul unui portal dedicat, în cadrul Programului de învățare de-a lungul vieții/Programului Leonardo da Vinci; |
| --- | --- |

—

promovarea mobilității pentru ucenici, inclusiv prin intermediul unui portal dedicat, în cadrul Programului de învățare de-a lungul vieții/Programului Leonardo da Vinci;

| — | dezvoltarea unui pașaport european al aptitudinilor ca parte a Europass până în 2012. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unui pașaport european al aptitudinilor ca parte a Europass până în 2012.

3.   Consolidarea cretivității, a inovării și a spiritului antreprenorial

Acțiuni la nivel național:

| (a) | încurajarea parteneriatelor pentru creativitate și inovare (furnizori VET, instituții de învățământ superior și centre de design, artă, cercetare și inovare); |
| --- | --- |

(a)

încurajarea parteneriatelor pentru creativitate și inovare (furnizori VET, instituții de învățământ superior și centre de design, artă, cercetare și inovare);

| (b) | încurajarea utilizării eficace și eficiente a tehnologiei de către toți furnizorii VET (inclusiv rețelele și parteneriatele public-privat), pe baza echipamentului, a infrastructurii și a rețelelor necesare, cu îmbunătățiri continue care să reflecte dezvoltările din domeniul tehnologiei și înțelegerea pedagogică; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea utilizării eficace și eficiente a tehnologiei de către toți furnizorii VET (inclusiv rețelele și parteneriatele public-privat), pe baza echipamentului, a infrastructurii și a rețelelor necesare, cu îmbunătățiri continue care să reflecte dezvoltările din domeniul tehnologiei și înțelegerea pedagogică;

| (c) | adoptarea unor măsuri de promovare a spiritului antreprenorial, de ex. prin promovarea dobândirii de competențe-cheie relevante, facilitarea experiențelor practice în întreprinderi și implicarea unor experți din mediul de afaceri. |
| --- | --- |

(c)

adoptarea unor măsuri de promovare a spiritului antreprenorial, de ex. prin promovarea dobândirii de competențe-cheie relevante, facilitarea experiențelor practice în întreprinderi și implicarea unor experți din mediul de afaceri.

Sprijin la nivelul UE:

| — | instituirea unui forum VET/mediul de afaceri la nivelul UE concentrat pe următoarele teme:






  — | rolul VET în triunghiul cunoașterii; |
| --- | --- | --- |

—

instituirea unui forum VET/mediul de afaceri la nivelul UE concentrat pe următoarele teme:

—

rolul VET în triunghiul cunoașterii;

| — | tranzițiile de la VET la mediul de afaceri: cum pot fi sprijiniți absolvenții VET să creeze o întreprindere. |
| --- | --- |

—

tranzițiile de la VET la mediul de afaceri: cum pot fi sprijiniți absolvenții VET să creeze o întreprindere.

4.   Promovarea echității, a coeziunii sociale și a cetățeniei active

Acțiuni la nivel național:

| (a) | adoptarea de măsuri preventive și de remediere pentru a maximiza contribuția VET la combaterea abandonului școlar timpuriu; |
| --- | --- |

(a)

adoptarea de măsuri preventive și de remediere pentru a maximiza contribuția VET la combaterea abandonului școlar timpuriu;

| (b) | analizarea măsurilor specifice destinate creșterii nivelului de participare a persoanelor slab calificate și a altor grupuri „de risc” la educație și formare profesională, inclusiv prin dezvoltarea de parcursuri flexibile în C-VET și utilizarea unor servicii de orientare și asistență adecvate; |
| --- | --- |

(b)

analizarea măsurilor specifice destinate creșterii nivelului de participare a persoanelor slab calificate și a altor grupuri „de risc” la educație și formare profesională, inclusiv prin dezvoltarea de parcursuri flexibile în C-VET și utilizarea unor servicii de orientare și asistență adecvate;

| (c) | utilizarea TIC pentru a maximiza accesul la formare și a promova învățarea activă, precum și pentru a dezvolta noi metode, atât în cadrul VET din școli, cât și a celei de la locul de muncă pentru a facilita participarea grupurilor „de risc”; |
| --- | --- |

(c)

utilizarea TIC pentru a maximiza accesul la formare și a promova învățarea activă, precum și pentru a dezvolta noi metode, atât în cadrul VET din școli, cât și a celei de la locul de muncă pentru a facilita participarea grupurilor „de risc”;

| (d) | utilizarea sistemelor de monitorizare existente pentru a susține participarea grupurilor „de risc” la VET: A se vedea punctul 1.2 litera (d) de mai sus; |
| --- | --- |

(d)

utilizarea sistemelor de monitorizare existente pentru a susține participarea grupurilor „de risc” la VET: A se vedea punctul 1.2 litera (d) de mai sus;

Sprijin la nivelul UE:

| — | vademecum de bune practici cu privire la incluziunea grupurilor „de risc” printr-o combinație de învățare la locul de muncă și competențe-cheie; |
| --- | --- |

—

vademecum de bune practici cu privire la incluziunea grupurilor „de risc” printr-o combinație de învățare la locul de muncă și competențe-cheie;

| — | Recomandarea Consiliului privind reducerea abandonului școlar timpuriu (2011). |
| --- | --- |

—

Recomandarea Consiliului privind reducerea abandonului școlar timpuriu (2011).

5.   Obiective transversale, guvernanța și asumarea responsabilității în cadrul procesului de la Copenhaga

Acțiuni la nivel național:

| (a) | elaborarea unor strategii de comunicare pentru grupuri diferite de părți interesate, concentrate pe aplicarea și valoarea adăugată a instrumentelor (ECVET, ECTS, stabilirea referințelor între CNC și CEC, sistemele de asigurare a calității în conformitate cu EQAVET); |
| --- | --- |

(a)

elaborarea unor strategii de comunicare pentru grupuri diferite de părți interesate, concentrate pe aplicarea și valoarea adăugată a instrumentelor (ECVET, ECTS, stabilirea referințelor între CNC și CEC, sistemele de asigurare a calității în conformitate cu EQAVET);

| (b) | instituirea de mecanisme de cooperare structurate între sectorul VET și serviciile de ocupare a forței de muncă la toate nivelurile (politici și punere în aplicare), incluzând partenerii sociali; |
| --- | --- |

(b)

instituirea de mecanisme de cooperare structurate între sectorul VET și serviciile de ocupare a forței de muncă la toate nivelurile (politici și punere în aplicare), incluzând partenerii sociali;

| (c) | participarea la îmbunătățirea datelor de la nivelul UE referitoare la studenții I-VET, inclusiv cu privire la mobilitate și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(c)

participarea la îmbunătățirea datelor de la nivelul UE referitoare la studenții I-VET, inclusiv cu privire la mobilitate și ocuparea forței de muncă.

Sprijin la nivelul UE:

| — | sprijin în vederea îndeplinirii obiectivelor sus-menționate prin intermediul Programului de învățare de-a lungul vieții și, după caz, a fondurilor structurale europene; |
| --- | --- |

—

sprijin în vederea îndeplinirii obiectivelor sus-menționate prin intermediul Programului de învățare de-a lungul vieții și, după caz, a fondurilor structurale europene;

| — | sprijinirea învățării reciproce între statele membre și a proiectelor inovatoare; |
| --- | --- |

—

sprijinirea învățării reciproce între statele membre și a proiectelor inovatoare;

| — | instituirea unei proceduri de coordonare consolidate pentru punerea în aplicare a instrumentelor europene comune în domeniul educației și al formării; |
| --- | --- |

—

instituirea unei proceduri de coordonare consolidate pentru punerea în aplicare a instrumentelor europene comune în domeniul educației și al formării;

| — | strategia de comunicare europeană în ceea ce privește instrumentele europene privind transparența; |
| --- | --- |

—

strategia de comunicare europeană în ceea ce privește instrumentele europene privind transparența;

| — | dezvoltarea unei cooperări structurate cu asociațiile de furnizori de VET la nivelul UE; |
| --- | --- |

—

dezvoltarea unei cooperări structurate cu asociațiile de furnizori de VET la nivelul UE;

| — | consolidarea cooperării structurate între politicile din domeniile educației, formării profesionale și ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

—

consolidarea cooperării structurate între politicile din domeniile educației, formării profesionale și ocupării forței de muncă;

| — | îmbunătățirea datelor de la nivelul UE referitoare la studenții I-VET, inclusiv cu privire la mobilitate și gradul de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea datelor de la nivelul UE referitoare la studenții I-VET, inclusiv cu privire la mobilitate și gradul de ocupare a forței de muncă;

| — | partenerii sociali de la toate nivelurile ar trebui să continue să joace un rol activ în cadrul procesului de la Copenhaga (guvernanță și asumarea responsabilității) și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor concrete pe termen scurt sus-menționate; |
| --- | --- |

—

partenerii sociali de la toate nivelurile ar trebui să continue să joace un rol activ în cadrul procesului de la Copenhaga (guvernanță și asumarea responsabilității) și să contribuie la îndeplinirea obiectivelor concrete pe termen scurt sus-menționate;

| — | raportarea cu privire la evoluțiile VET din statele membre și țările partenere; |
| --- | --- |

—

raportarea cu privire la evoluțiile VET din statele membre și țările partenere;

| — | consolidarea schimburilor cu țările candidate și cu cele învecinate. |
| --- | --- |

—

consolidarea schimburilor cu țările candidate și cu cele învecinate.

PRIN URMARE, INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR CARE LE REVIN,

| 1. | Să pună în aplicare măsuri care urmăresc:






  (i) | îndeplinirea viziunii globale privind VET în 2020, astfel cum se subliniază în secțiunea I de mai sus; |
| --- | --- | --- |

1.

Să pună în aplicare măsuri care urmăresc:

(i)

îndeplinirea viziunii globale privind VET în 2020, astfel cum se subliniază în secțiunea I de mai sus;

| (ii) | îndeplinirea obiectivelor strategice pentru perioada 2011-2020, astfel cum se descrie în secțiunea II, precum și a unui număr de obiective concrete pe termen scurt pentru următorii 4 ani (2011-2014), astfel cum se propune în secțiunea IV; |
| --- | --- |

(ii)

îndeplinirea obiectivelor strategice pentru perioada 2011-2020, astfel cum se descrie în secțiunea II, precum și a unui număr de obiective concrete pe termen scurt pentru următorii 4 ani (2011-2014), astfel cum se propune în secțiunea IV;

| (iii) | consolidarea guvernanței și a asumării responsabilității în cadrul procesului de la Copenhaga în conformitate cu principiile prevăzute în secțiunea III. |
| --- | --- |

(iii)

consolidarea guvernanței și a asumării responsabilității în cadrul procesului de la Copenhaga în conformitate cu principiile prevăzute în secțiunea III.

| 2. | Să promoveze viziunea, obiectivele și principiile enumerate în aceste concluzii în contextul mai larg al procesului de la Copenhaga, prin intermediul cooperării reciproce dintre statele membre, autoritățile regionale și locale, Comisie, țările candidate, țările AELS/SEE și partenerii sociali. |
| --- | --- |

2.

Să promoveze viziunea, obiectivele și principiile enumerate în aceste concluzii în contextul mai larg al procesului de la Copenhaga, prin intermediul cooperării reciproce dintre statele membre, autoritățile regionale și locale, Comisie, țările candidate, țările AELS/SEE și partenerii sociali.

---

(1)  JO C 13, 18.1.2003, p. 2.

(2)  JO L 394, 30.12.2006, p. 10.

(3)  JO C 290, 4.12.2007, p. 1.

(4)  JO C 140, 6.6.2008, p. 10.

(5)  JO C 320, 16.12.2008, p. 6.

(6)  JO C 319, 13.12.2008, p. 4.

(7)  Documentul 9876/09.

(8)  JO C 119, 28.5.2009, p. 2.

(9)  Documentele EUCO 7/1/10 REV 1 și respectiv EUCO 13/1/10 REV 1.

(10)  JO C 135, 26.5.2010, p. 2.

(11)  A se vedea nota de subsol nr. 10.

(12)  A se vedea raportul intermediar privind progresele pentru 2010 al Cedefop și al Fundației Europene de Formare.

(13)  Decizia nr. 2241/2004/CE – JO L 390, 31.12.2004, p. 6.

(14)  A se vedea JO C 111, 6.5.2008, p. 1.

(15)  A se vedea JO C 155, 8.7.2009, p. 11.

(16)  A se vedea JO C 155, 8.7.2009, p. 1.

(17)  În concordanță cu obiectivul strategic 2 din cadrul „ET 2020”.

(18)  Taxonomia europeană pentru aptitudini, competențe și profesii (ESCO).

(19)  În concordanță cu obiectivul strategic 1 din cadrul ET 2020.

(20)  În concordanță cu obiectivul strategic 4 din cadrul ET 2020.

(21)  JO C 141, 7.6.2008, pp. 17-20.

(22)  În concordanță cu obiectivul strategic 3 din cadrul „ET 2020”.

(23)  În urma discuțiilor purtate de directorii generali pentru formare profesională (DGFP) și Comitetul consultativ pentru formare profesională (CCFP).

---

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/16

---

Proiect de concluzii ale Consiliului privind rolul culturii în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale

2010/C 324/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (1),

având în vedere adoptarea de către Consiliul European, cu ocazia reuniunii sale din 17 iunie 2010, a Strategiei Europa 2020 pentru ocuparea forței de muncă și o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii (2) și, în special, angajamentul său pentru „promovarea incluziunii sociale, în special prin reducerea sărăciei, stabilind obiectivul de a elimina pentru cel puțin 20 de milioane de persoane riscul de sărăcie sau excluziune”,

primind cu interes Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2007 privind bilanțul realității sociale, care precizează că întărirea coeziunii sociale și eradicarea sărăciei și a excluziunii sociale trebuie să devină o prioritate politică pentru Uniunea Europeană,

întrucât:

| — | orice persoană are dreptul de a avea acces și de a participa la viața culturală, de a aspira la educație și formare pe tot parcursul vieții, de a-și dezvolta potențialul creativ și de a alege și de a i se respecta identitatea și apartenența culturală în diversitatea modurilor de exprimare a acesteia; |
| --- | --- |

—

orice persoană are dreptul de a avea acces și de a participa la viața culturală, de a aspira la educație și formare pe tot parcursul vieții, de a-și dezvolta potențialul creativ și de a alege și de a i se respecta identitatea și apartenența culturală în diversitatea modurilor de exprimare a acesteia;

| — | dimensiunea transversală a culturii justifică mobilizarea politicilor culturale în vederea combaterii sărăciei și excluziunii sociale; |
| --- | --- |

—

dimensiunea transversală a culturii justifică mobilizarea politicilor culturale în vederea combaterii sărăciei și excluziunii sociale;

| — | accesul și participarea la cultură, precum și educația culturală pot să joace într-adevăr un rol-cheie în combaterea sărăciei și în promovarea unei mai mari incluziuni sociale, prin faptul că pot favoriza în special:






  — | dezvoltarea personală, exprimarea, conștientizarea, libertatea și emanciparea persoanelor, precum și participarea lor activă la viața în societate; |
| --- | --- | --- |

—

accesul și participarea la cultură, precum și educația culturală pot să joace într-adevăr un rol-cheie în combaterea sărăciei și în promovarea unei mai mari incluziuni sociale, prin faptul că pot favoriza în special:

—

dezvoltarea personală, exprimarea, conștientizarea, libertatea și emanciparea persoanelor, precum și participarea lor activă la viața în societate;

| — | integrarea socială a grupurilor izolate, cum ar fi persoanele în vârstă, și a grupurilor care se confruntă cu situații de sărăcie sau de excluziune socială, precum și conștientizarea și combaterea stereotipurilor și a prejudecăților la adresa anumitor grupuri sociale și culturale; |
| --- | --- |

—

integrarea socială a grupurilor izolate, cum ar fi persoanele în vârstă, și a grupurilor care se confruntă cu situații de sărăcie sau de excluziune socială, precum și conștientizarea și combaterea stereotipurilor și a prejudecăților la adresa anumitor grupuri sociale și culturale;

| — | promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural, respectarea diferențelor și capacitatea de a preveni și de a soluționa obstacolele interculturale; |
| --- | --- |

—

promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural, respectarea diferențelor și capacitatea de a preveni și de a soluționa obstacolele interculturale;

| — | accesul la informații și la servicii, în ceea ce privește spațiile culturale care oferă acces la noile tehnologii ale informației și comunicațiilor și în special la internet; |
| --- | --- |

—

accesul la informații și la servicii, în ceea ce privește spațiile culturale care oferă acces la noile tehnologii ale informației și comunicațiilor și în special la internet;

| — | dezvoltarea potențialului creativ și a competențelor dobândite în cadrul educației non-formale și informale care pot fi valorificate pe piața muncii și în viața socială și civică. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea potențialului creativ și a competențelor dobândite în cadrul educației non-formale și informale care pot fi valorificate pe piața muncii și în viața socială și civică.

CONSIDERÂND, prin urmare, că este important ca dimensiunea culturală să fie integrată în politicile naționale și europene de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale,

în această perspectivă, INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, în limitele competențelor care le revin, cu respectarea principiului subsidiarității și ținând seama de structura lor instituțională:

| A. | Pentru a promova dimensiunea transversală a culturii, să pună în aplicare o abordare globală, coerentă și participativă, prin:






  1. | integrarea dimensiunii culturale în strategiile de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale și promovarea incluziunii sociale prin intermediul politicilor culturale; |
| --- | --- | --- |

A.

Pentru a promova dimensiunea transversală a culturii, să pună în aplicare o abordare globală, coerentă și participativă, prin:

1.

integrarea dimensiunii culturale în strategiile de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale și promovarea incluziunii sociale prin intermediul politicilor culturale;

| 2. | aplicarea politicilor care vizează favorizarea unui acces eficient și a participării fiecărei persoane la activitățile culturale; |
| --- | --- |

2.

aplicarea politicilor care vizează favorizarea unui acces eficient și a participării fiecărei persoane la activitățile culturale;

| 3. | implicarea părților interesate, inclusiv a persoanelor aflate în situații de sărăcie și de excluziune socială și a asociațiilor acestora, în definirea și punerea în aplicare a strategiilor și a politicilor; |
| --- | --- |

3.

implicarea părților interesate, inclusiv a persoanelor aflate în situații de sărăcie și de excluziune socială și a asociațiilor acestora, în definirea și punerea în aplicare a strategiilor și a politicilor;

| 4. | încurajarea elaborării, la nivel local, a unor proiecte specifice care să asigure legătura dintre programele de incluziune socială și programele culturale; |
| --- | --- |

4.

încurajarea elaborării, la nivel local, a unor proiecte specifice care să asigure legătura dintre programele de incluziune socială și programele culturale;

| 5. | încurajarea colaborării, a realizării proiectelor comune și a schimburilor de experiență și de bune practici între diferitele niveluri ale autorităților, inclusiv la nivel european, între actorii din sectoarele sociale, economice, culturale, educaționale și de tineret, precum și între autoritățile publice și acești actori; |
| --- | --- |

5.

încurajarea colaborării, a realizării proiectelor comune și a schimburilor de experiență și de bune practici între diferitele niveluri ale autorităților, inclusiv la nivel european, între actorii din sectoarele sociale, economice, culturale, educaționale și de tineret, precum și între autoritățile publice și acești actori;

| 6. | promovarea cercetării și a analizei cu privire la rolul culturii în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale. |
| --- | --- |

6.

promovarea cercetării și a analizei cu privire la rolul culturii în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale.

| B. | Să consolideze legăturile dintre educație, formare, economie, ocuparea forței de muncă și cultură prin:






  1. | încurajarea, îndeosebi cu participarea artiștilor și a instituțiilor culturale, a activităților culturale în cadrul dispozitivelor sociale, educaționale și de tineret, pentru a consolida competențele culturale și interculturale și pentru a stimula potențialul de creativitate și de inovare, în special al copiilor și al tinerilor; |
| --- | --- | --- |

B.

Să consolideze legăturile dintre educație, formare, economie, ocuparea forței de muncă și cultură prin:

1.

încurajarea, îndeosebi cu participarea artiștilor și a instituțiilor culturale, a activităților culturale în cadrul dispozitivelor sociale, educaționale și de tineret, pentru a consolida competențele culturale și interculturale și pentru a stimula potențialul de creativitate și de inovare, în special al copiilor și al tinerilor;

| 2. | recunoașterea importanței medierii culturale (3) în cadrul participării la cultură și a necesității de a institui, în acest sens, activități de formare adaptate și de a spori profesionalizarea mediatorilor culturali; |
| --- | --- |

2.

recunoașterea importanței medierii culturale (3) în cadrul participării la cultură și a necesității de a institui, în acest sens, activități de formare adaptate și de a spori profesionalizarea mediatorilor culturali;

| 3. | promovarea valorificării competențelor dobândite în sectorul culturii, pentru a favoriza inserția pe piața forței de muncă și în viața socială și civică; |
| --- | --- |

3.

promovarea valorificării competențelor dobândite în sectorul culturii, pentru a favoriza inserția pe piața forței de muncă și în viața socială și civică;

| 4. | urmărirea politicilor adoptate în favoarea educației în domeniul mass-media și a celor care vizează dezvoltarea competențelor digitale și educarea grupurilor vulnerabile sau aflate în situații de sărăcie sau de excluziune socială pentru a deprinde utilizarea noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor, care permit facilitarea accesului la cultură și a dezvoltării exprimării culturale și a creativității artistice; |
| --- | --- |

4.

urmărirea politicilor adoptate în favoarea educației în domeniul mass-media și a celor care vizează dezvoltarea competențelor digitale și educarea grupurilor vulnerabile sau aflate în situații de sărăcie sau de excluziune socială pentru a deprinde utilizarea noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor, care permit facilitarea accesului la cultură și a dezvoltării exprimării culturale și a creativității artistice;

| 5. | sensibilizarea actorilor din sectoarele culturale, sociale, economice, educaționale și de tineret în ceea ce privește relațiile cu persoane aflate în situații de sărăcie sau de excluziune socială, dialogul intercultural, rolul culturii ca vector de incluziune socială și dimensiunea civică a culturii. |
| --- | --- |

5.

sensibilizarea actorilor din sectoarele culturale, sociale, economice, educaționale și de tineret în ceea ce privește relațiile cu persoane aflate în situații de sărăcie sau de excluziune socială, dialogul intercultural, rolul culturii ca vector de incluziune socială și dimensiunea civică a culturii.

| C. | Să mobilizeze potențialul culturii pentru combaterea stereotipurilor și a prejudecăților la adresa anumitor grupuri sociale și culturale care se confruntă cu situații de sărăcie sau de excluziune socială, prin:






  1. | promovarea programelor și acțiunilor care pun în valoare diversitatea culturală și dialogul intercultural, acordând o atenție deosebită schimburilor culturale între aceste grupuri, cum ar fi migranții, și societatea în general; |
| --- | --- | --- |

C.

Să mobilizeze potențialul culturii pentru combaterea stereotipurilor și a prejudecăților la adresa anumitor grupuri sociale și culturale care se confruntă cu situații de sărăcie sau de excluziune socială, prin:

1.

promovarea programelor și acțiunilor care pun în valoare diversitatea culturală și dialogul intercultural, acordând o atenție deosebită schimburilor culturale între aceste grupuri, cum ar fi migranții, și societatea în general;

| 2. | valorizarea rolului pozitiv pe care mass-media îl poate juca în acest domeniu; |
| --- | --- |

2.

valorizarea rolului pozitiv pe care mass-media îl poate juca în acest domeniu;

| 3. | încurajarea acțiunilor întreprinse în acest sens destinate copiilor și tinerilor, în școli și în afara acestora, în special de către asociațiile și mișcările de tineret. |
| --- | --- |

3.

încurajarea acțiunilor întreprinse în acest sens destinate copiilor și tinerilor, în școli și în afara acestora, în special de către asociațiile și mișcările de tineret.

INVITĂ STATELE MEMBRE, ținând seama de structura lor instituțională:

| A. | Să înlăture obstacolele în calea accesului la cultură prin:






  1. | sensibilizarea sectorului cultural în sensul deschiderii către toate tipurile de public și al recunoașterii diversității nevoilor acestora; |
| --- | --- | --- |

A.

Să înlăture obstacolele în calea accesului la cultură prin:

1.

sensibilizarea sectorului cultural în sensul deschiderii către toate tipurile de public și al recunoașterii diversității nevoilor acestora;

| 2. | difuzarea unor informații culturale adaptate și ușor accesibile și punerea în aplicare a unor metode specifice de informare și de sensibilizare pentru a ajunge la persoanele vulnerabile, acordând o atenție deosebită persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

2.

difuzarea unor informații culturale adaptate și ușor accesibile și punerea în aplicare a unor metode specifice de informare și de sensibilizare pentru a ajunge la persoanele vulnerabile, acordând o atenție deosebită persoanelor cu handicap;

| 3. | îmbunătățirea accesului la noile tehnologii ale informației și comunicațiilor, în special la internet și, în acest context, consolidarea și reînnoirea rolului jucat de bibliotecile publice, centrele culturale locale și punctele de acces public la internet, ca elemente esențiale ale peisajului digital al cunoașterii și ca spații pentru întâlniri și activități culturale deschise tuturor; |
| --- | --- |

3.

îmbunătățirea accesului la noile tehnologii ale informației și comunicațiilor, în special la internet și, în acest context, consolidarea și reînnoirea rolului jucat de bibliotecile publice, centrele culturale locale și punctele de acces public la internet, ca elemente esențiale ale peisajului digital al cunoașterii și ca spații pentru întâlniri și activități culturale deschise tuturor;

| 4. | urmărirea politicilor vizând reducerea costului accesului la cultură, adoptate în beneficiul grupurilor-țintă menționate; |
| --- | --- |

4.

urmărirea politicilor vizând reducerea costului accesului la cultură, adoptate în beneficiul grupurilor-țintă menționate;

| 5. | îmbunătățirea și diversificarea ofertei culturale locale accesibile tuturor. |
| --- | --- |

5.

îmbunătățirea și diversificarea ofertei culturale locale accesibile tuturor.

| B. | Să îmbunătățească participarea la viața culturală și exprimarea culturală prin:






  1. | valorizarea participării culturale, a exprimării culturale și a creativității artistice a persoanelor aflate în situații de sărăcie sau de excluziune socială, în special prin intensificarea activităților în materie de educație culturală, de mediere culturală sau de practică artistică; |
| --- | --- | --- |

B.

Să îmbunătățească participarea la viața culturală și exprimarea culturală prin:

1.

valorizarea participării culturale, a exprimării culturale și a creativității artistice a persoanelor aflate în situații de sărăcie sau de excluziune socială, în special prin intensificarea activităților în materie de educație culturală, de mediere culturală sau de practică artistică;

| 2. | aplicarea în continuare a politicilor adoptate în domeniul alfabetizării, inclusiv al alfabetizării digitale, al educației de bază și al învățării limbilor naționale; |
| --- | --- |

2.

aplicarea în continuare a politicilor adoptate în domeniul alfabetizării, inclusiv al alfabetizării digitale, al educației de bază și al învățării limbilor naționale;

| 3. | încurajarea proiectelor, inclusiv a studiourilor de creație pentru artiști, care permit promovarea colaborărilor între artiști și persoanele aflate în situații de sărăcie sau de excluziune socială; |
| --- | --- |

3.

încurajarea proiectelor, inclusiv a studiourilor de creație pentru artiști, care permit promovarea colaborărilor între artiști și persoanele aflate în situații de sărăcie sau de excluziune socială;

| 4. | optimizarea potențialului sectoarelor educației și tineretului și încurajarea eforturilor asumate de instituțiile culturale pentru promovarea participării la viața culturală și a exprimării culturale a copiilor și a tinerilor. |
| --- | --- |

4.

optimizarea potențialului sectoarelor educației și tineretului și încurajarea eforturilor asumate de instituțiile culturale pentru promovarea participării la viața culturală și a exprimării culturale a copiilor și a tinerilor.

În consecință, invită STATELE MEMBRE ȘI COMISIA:

| 1. | să valorifice la maximum instrumentele politicii de coeziune a Uniunii pentru susținerea inițiativelor culturale vizând combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

1.

să valorifice la maximum instrumentele politicii de coeziune a Uniunii pentru susținerea inițiativelor culturale vizând combaterea sărăciei și a excluziunii sociale;

| 2. | să valorizeze contribuția culturii la dezvoltarea și la punerea în aplicare a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului; |
| --- | --- |

2.

să valorizeze contribuția culturii la dezvoltarea și la punerea în aplicare a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului;

| 3. | să țină seama de prezentele concluzii în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020. |
| --- | --- |

3.

să țină seama de prezentele concluzii în realizarea obiectivelor Strategiei Europa 2020.

---

(1)  JO L 298, 7.11.2008, p. 20.

(2)  Doc. EUCO 13/1/10 REV 1.

(3)  Medierea culturală este disciplina care constă în crearea de legături între public și cultură.

---

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/18

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rolul UE în combaterea dopajului la nivel internațional

2010/C 324/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE șI REPREZENTANțII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE,

1.   REAMINTIND că:

| — | Consiliul a adoptat concluziile din 4 decembrie 2000 (pe care prezentele concluzii le completează) privind combaterea dopajului (1), evidențiind necesitatea coordonării Comunității Europene și a statelor membre, în cadrul unei perioade de timp rezonabile înainte de fiecare reuniune a Agenției Mondiale Antidoping (WADA), care urmează a fi organizată sub responsabilitatea președinției; |
| --- | --- |

—

Consiliul a adoptat concluziile din 4 decembrie 2000 (pe care prezentele concluzii le completează) privind combaterea dopajului (1), evidențiind necesitatea coordonării Comunității Europene și a statelor membre, în cadrul unei perioade de timp rezonabile înainte de fiecare reuniune a Agenției Mondiale Antidoping (WADA), care urmează a fi organizată sub responsabilitatea președinției;

| — | ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (2) la 1 decembrie 2009, Uniunea Europeană a dobândit o competență în domeniul sportului, permițând Uniunii să organizeze acțiuni de sprijinire, de coordonare și completare a acțiunii statelor membre, să contribuie la promovarea aspectelor europene ale sportului, ținând seama în același timp de natura specifică a sportului, de structurile sale bazate pe voluntariat și pe funcția socială și educațională a acestuia. Prin urmare, dimensiunea europeană a sportului urmează a fi dezvoltată prin promovarea spiritului de echitate și de deschidere în competițiile sportive și a cooperării între organizațiile cu responsabilități în domeniul sportului, precum și prin protejarea integrității fizice și morale a sportivilor, îndeosebi a celor mai tineri dintre aceștia. Trebuie încurajată cooperarea cu țările terțe și organizațiile internaționale competente, în special Consiliul Europei. |
| --- | --- |

—

ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona (2) la 1 decembrie 2009, Uniunea Europeană a dobândit o competență în domeniul sportului, permițând Uniunii să organizeze acțiuni de sprijinire, de coordonare și completare a acțiunii statelor membre, să contribuie la promovarea aspectelor europene ale sportului, ținând seama în același timp de natura specifică a sportului, de structurile sale bazate pe voluntariat și pe funcția socială și educațională a acestuia. Prin urmare, dimensiunea europeană a sportului urmează a fi dezvoltată prin promovarea spiritului de echitate și de deschidere în competițiile sportive și a cooperării între organizațiile cu responsabilități în domeniul sportului, precum și prin protejarea integrității fizice și morale a sportivilor, îndeosebi a celor mai tineri dintre aceștia. Trebuie încurajată cooperarea cu țările terțe și organizațiile internaționale competente, în special Consiliul Europei.

2.   FIIND CONȘTIENȚI că:

| — | unele dintre aspectele abordate de WADA țin de sfera de competență a UE, în timp ce altele reprezintă responsabilitatea statelor membre; |
| --- | --- |

—

unele dintre aspectele abordate de WADA țin de sfera de competență a UE, în timp ce altele reprezintă responsabilitatea statelor membre;

| — | dat fiind faptul că WADA este structurată la nivel continental, este necesară o strânsă cooperare cu Consiliul Europei în vederea ajungerii la o înțelegere comună cu privire la toate aspectele de interes european. |
| --- | --- |

—

dat fiind faptul că WADA este structurată la nivel continental, este necesară o strânsă cooperare cu Consiliul Europei în vederea ajungerii la o înțelegere comună cu privire la toate aspectele de interes european.

3.   CONSIDERĂ că:

| — | este extrem de important să se garanteze faptul că opiniilor UE și ale statelor membre li se acordă importanța cuvenită în cadrul deliberărilor WADA; |
| --- | --- |

—

este extrem de important să se garanteze faptul că opiniilor UE și ale statelor membre li se acordă importanța cuvenită în cadrul deliberărilor WADA;

| — | acolo unde este cazul, de exemplu din perspectiva acquis-ului UE și a datoriei unei cooperări sincere, poziția UE și cea a statelor membre vor fi coordonate într-un timp adecvat și în mod eficient, înainte de reuniunile cu WADA, aceasta fiind responsabilitatea președinției. |
| --- | --- |

—

acolo unde este cazul, de exemplu din perspectiva acquis-ului UE și a datoriei unei cooperări sincere, poziția UE și cea a statelor membre vor fi coordonate într-un timp adecvat și în mod eficient, înainte de reuniunile cu WADA, aceasta fiind responsabilitatea președinției.

---

(1)  JO C 356, 12.12.2000, p. 1.

(2)  Articolele 6 și 165 din TFUE.

---

Comisia Europeană

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/19

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

30 noiembrie 2010

2010/C 324/05

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,2998 |
| JPY | yen japonez | 109,00 |
| DKK | coroana daneză | 7,4529 |
| GBP | lira sterlină | 0,83765 |
| SEK | coroana suedeză | 9,1715 |
| CHF | franc elvețian | 1,2990 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0910 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,915 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 284,18 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7093 |
| PLN | zlot polonez | 4,0692 |
| RON | leu românesc nou | 4,2925 |
| TRY | lira turcească | 1,9645 |
| AUD | dolar australian | 1,3595 |
| CAD | dolar canadian | 1,3306 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,0979 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7557 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7219 |
| KRW | won sud-coreean | 1 510,51 |
| ZAR | rand sud-african | 9,2714 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,6658 |
| HRK | kuna croată | 7,4260 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 765,09 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1171 |
| PHP | peso Filipine | 57,361 |
| RUB | rubla rusească | 40,9545 |
| THB | baht thailandez | 39,254 |
| BRL | real brazilian | 2,2373 |
| MXN | peso mexican | 16,3190 |
| INR | rupie indiană | 59,7400 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,2998

JPY

yen japonez

109,00

DKK

coroana daneză

7,4529

GBP

lira sterlină

0,83765

SEK

coroana suedeză

9,1715

CHF

franc elvețian

1,2990

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0910

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,915

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

284,18

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7093

PLN

zlot polonez

4,0692

RON

leu românesc nou

4,2925

TRY

lira turcească

1,9645

AUD

dolar australian

1,3595

CAD

dolar canadian

1,3306

HKD

dolar Hong Kong

10,0979

NZD

dolar neozeelandez

1,7557

SGD

dolar Singapore

1,7219

KRW

won sud-coreean

1 510,51

ZAR

rand sud-african

9,2714

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,6658

HRK

kuna croată

7,4260

IDR

rupia indoneziană

11 765,09

MYR

ringgit Malaiezia

4,1171

PHP

peso Filipine

57,361

RUB

rubla rusească

40,9545

THB

baht thailandez

39,254

BRL

real brazilian

2,2373

MXN

peso mexican

16,3190

INR

rupie indiană

59,7400

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/20

---

Anunț referitor la implementarea articolului 9a alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european

(Publicarea deciziilor statelor membre de stabilire a blocurilor funcționale de spațiu aerian)

2010/C 324/06

| Stat membru (state membre) | Trimitere | Denumirea blocului funcțional de spațiu aerian | Intrare în vigoare |
| --- | --- | --- | --- |
| Danemarca, Suedia | Acord la nivel de stat, semnat la 17 decembrie 2009 | Blocul funcțional de spațiu aerian danez-suedez | 1 iulie 2010 |

Stat membru (state membre)

Trimitere

Denumirea blocului funcțional de spațiu aerian

Intrare în vigoare

Danemarca, Suedia

Acord la nivel de stat, semnat la 17 decembrie 2009

Blocul funcțional de spațiu aerian danez-suedez

1 iulie 2010

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/21

---

Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite piese turnate originare din Republica Populară Chineză

2010/C 324/07

Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

1.   Cererea de reexaminare

Cererea a fost depusă de Shandong Lulong Group Co. Ltd (denumit în continuare „solicitantul”), un producător-exportator din Republica Populară Chineză.

Domeniul reexaminării se limitează la analiza dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant.

2.   Produsul

Produsul care face obiectul reexaminării constă în piese turnate din fontă nemaleabilă și din fontă cu grafit sferoidal (fontă ductilă), de tipul celor utilizate pentru a acoperi și/sau a asigura accesul la sisteme de suprafață sau subterane și părți ale acestora, prelucrate sau nu, grunduite sau vopsite ori asociate cu alte materiale, cu excepția hidranților de incendiu, originare din Republica Populară Chineză (denumite în continuare „produsul în cauză”), încadrate în prezent la codurile NC 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 (cod Taric 7325109910) și ex 7325 99 10 (cod Taric 7325991010).

3.   Măsurile existente

Măsura actuală în vigoare este o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 1212/2005 (2) al Consiliului privind importurile de anumite articole turnate din fontă originare din Republica Populară Chineză, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 500/2009 al Consiliului (3).

4.   Motivele reexaminării

Cererea formulată în temeiul articolului 11 alineatul (3) se bazează pe elemente de probă prima facie furnizate de solicitant conform cărora, în ceea ce privește solicitantul, circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au modificat și aceste modificări sunt durabile.

Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie conform cărora acesta se califică pentru tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață („TEP”) și că, în ceea ce îl privește pe solicitant, menținerea măsurii la nivelul său actual nu este necesară pentru a compensa dumpingul. O comparație între prețurile practicate de solicitant pe piața autohtonă și prețurile practicate la exportul către Uniune arată că marja de dumping pare a fi substanțial mai mică față de nivelul actual la care se aplică măsura.

Prin urmare, menținerea măsurilor la nivelul actual, determinat în funcție de nivelul de dumping stabilit anterior, nu mai pare a fi necesară pentru a compensa dumpingul.

5.   Procedura de determinare a dumpingului

Întrucât a stabilit, în urma consultării Comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru a justifica deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia deschide, prin prezentul aviz, o reexaminare în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Ancheta va evalua necesitatea de a continua, de a elimina sau de a modifica măsurile existente în ceea ce îl privește pe solicitant.

În cazul în care se constată că măsurile ar trebui eliminate sau modificate în ceea ce îl privește pe solicitant, poate fi necesar să se modifice nivelul taxei aplicate în prezent importurilor produsului în cauză provenind de la alte societăți din Republica Populară Chineză care nu sunt menționate în mod specific în articolul 1 alineatul (2) la Regulamentul (CE) nr. 1212/2005.

(a)   Chestionare

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru anchetă, Comisia va trimite chestionare solicitantului și autorităților din țara exportatoare în cauză. Aceste informații, precum și elementele de probă în sprijinul acestora, ar trebui să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) punctul (i).

(b)   Colectarea informațiilor și desfășurarea audierilor

Toate părțile interesate sunt invitate, prin prezentul aviz, să își prezinte punctele de vedere, să comunice și alte informații pe lângă răspunsurile oferite în chestionar și să pună la dispoziție elemente de probă în sprijinul acestora. Aceste informații, precum și elementele de probă în sprijinul acestora, trebuie să parvină Comisiei în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) punctul (i).

În plus, Comisia poate audia părțile interesate, cu condiția ca acestea să formuleze o cerere din care să reiasă că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. Această cerere trebuie să fie făcută în termenul prevăzut la punctul 6 litera (a) punctul (ii).

(c)   Tratament de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață/tratament individual

În cazul în care solicitantul aduce suficiente elemente de probă care arată că își desfășoară activitatea în condițiile unei economii de piață, adică îndeplinește criteriile stabilite la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, valoarea normală va fi stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază. În acest scop, o cerere motivată în mod corespunzător trebuie trimisă în termenul prevăzut la punctul 6 litera (b) din prezentul aviz. Comisia va trimite un formular de cerere atât solicitantului, cât și autorităților din Republica Populară Chineză. Acest formular de cerere poate fi, de asemenea, folosit de către solicitant pentru a cere tratament individual, în cazul în care îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază.

(d)   Alegerea țării cu economie de piață

În cazul în care solicitantului nu i se acordă tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, însă întrunește condițiile necesare pentru a beneficia de o taxă individuală stabilită în conformitate cu articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, se va utiliza ca țară de referință o țară adecvată cu economie de piață în vederea stabilirii valorii normale pentru Republica Populară Chineză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază. Comisia are în vedere să folosească din nou India în acest scop, ca și în cazul anchetei în urma căreia s-au impus măsuri privind importul produselor în cauză din Republica Populară Chineză. Părțile interesate sunt invitate, prin prezentul aviz, să își prezinte observațiile privind oportunitatea acestei alegeri, în termenul prevăzut la punctul 6 litera (c) din prezentul aviz.

În plus, în cazul în care solicitantului îi este acordat tratamentul de societate care funcționează în condițiile economiei de piață, Comisia poate, de asemenea, dacă este necesar, să folosească constatările privind valoarea normală stabilită într-o țară cu o economie de piață adecvată, de exemplu pentru a înlocui orice element de cost sau de preț nesigur în Republica Populară Chineză care este necesar pentru stabilirea valorii normale, dacă datele sigure necesare nu sunt disponibile în Republica Populară Chineză. Comisia intenționează să folosească India și în acest scop.

6.   Termenele

(a)   Termenele generale

(i)   Pentru ca părțile să se facă cunoscute, să transmită răspunsurile la chestionar și să furnizeze orice altă informație

Pentru a le fi luate în considerare observațiile în timpul anchetei, toate părțile interesate trebuie să se facă cunoscute contactând Comisia, să-și exprime punctele de vedere și să depună răspunsurile la chestionare sau orice altă informație în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, în lipsa unor dispoziții contrare. Se atrage atenția asupra faptului că exercitarea majorității drepturilor procedurale prevăzute în regulamentul de bază depinde de respectarea de către părți a termenului menționat anterior pentru a se face cunoscute.

(ii)   Audierile

Toate părțile interesate pot, de asemenea, solicita să fie audiate de către Comisie în același termen de 37 de zile.

(b)   Termenul specific pentru transmiterea cererilor de acordare a tratamentului de societate care funcționează în condițiile economiei de piață și/sau a cererilor de tratament

Cererea solicitantului, motivată în mod corespunzător, de acordare a statutului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, așa cum este menționat la punctul 5 litera (c) din prezentul aviz, trebuie comunicată Comisiei în termen de 15 zile de la data publicării avizului în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(c)   Termenul specific pentru alegerea țării cu economie de piață

Părțile implicate în anchetă pot prezenta observații cu privire la relevanța alegerii Indiei care, în conformitate cu punctul 5 litera (d), este considerată țară cu economie de piață, în vederea stabilirii valorii normale pentru Republica Populară Chineză. Observațiile trebuie să parvină Comisiei în termen de 10 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

7.   Observațiile în scris, răspunsurile la chestionar și corespondența

Toate observațiile și cererile părților interesate trebuie prezentate în scris (nu în format electronic, cu excepția cazului în care se prevede altfel) și trebuie să indice numele, adresa, adresa de e-mail, numerele de telefon și de fax ale părții interesate. Toate observațiile prezentate în scris, inclusiv informațiile solicitate în prezentul aviz, răspunsurile la chestionar și corespondența părților interesate, furnizate cu titlu confidențial, trebuie să poarte mențiunea „Limited” (Acces limitat) (4) și să fie însoțite, în conformitate cu articolul 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, de o versiune neconfidențială purtând mențiunea „For inspection by interested parties” (Versiune destinată consultării de către părțile interesate).

Adresa Comisiei pentru corespondență:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Lipsa cooperării

În cazul în care o parte interesată nu permite accesul la informațiile necesare, nu le furnizează în termenele prevăzute sau obstrucționează în mod semnificativ ancheta, se pot stabili, pe baza datelor disponibile, concluzii pozitive sau negative, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază.

În cazul în care se constată că o parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, informațiile nu sunt luate în considerare și se pot utiliza datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază. În cazul în care o parte interesată nu cooperează sau cooperează doar parțial și se utilizează datele disponibile, este posibil ca situația care rezultă să fie mai puțin favorabilă acelei părți decât în cazul în care aceasta ar fi cooperat.

9.   Calendarul anchetei

În conformitate cu articolul 11 alineatul (5) din regulamentul de bază, ancheta trebuie încheiată în termen de 15 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

10.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Se menționează faptul că toate datele cu caracter personal colectate pe parcursul prezentei anchete vor fi utilizate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (5).

11.   Consilierul-auditor

Se menționează, de asemenea, faptul că, în cazul în care părțile interesate consideră că întâmpină dificultăți în exercitarea dreptului lor la apărare, acestea pot solicita intervenția consilierului-auditor din cadrul Direcției Generale Comerț. Consilierul-auditor acționează în calitate de intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei, oferind, acolo unde este necesar, mediere privind aspectele procedurale care aduc atingere apărării intereselor părților respective în cadrul prezentei proceduri, în special cu privire la aspecte legate de accesul la dosar, confidențialitate, prelungirea termenelor și tratarea opiniilor exprimate în scris și/sau oral. Pentru mai multe informații și detalii de contact, părțile interesate sunt invitate să consulte paginile web de pe site-ul internet al Direcției Generale Comerț dedicate consilierului-auditor (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2)  JO L 199, 29.7.2005, p. 1.

(3)  JO L 151, 16.6.2009, p. 6.

(4)  Aceasta înseamnă că documentul este destinat exclusiv uzului intern. Documentul este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43). Acesta este un document confidențial în temeiul articolului 19 din regulamentul de bază și în temeiul articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping).

(5)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/24

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 324/08

| 1. | La data de 22 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 (1), prin care întreprinderile Companhia de Seguros Tranquilidade, S.A. („Tranquilidade”, Portugalia), controlată de Espírito Santo Financial Group, SA („ESFG”, Luxemburg), și Banco Pastor, SA („Banco Pastor”, Spania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros („Pastor Vida”, Spania), până în prezent aflată sub controlul unic al Banco Pastor, și întreprinderea Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. („ESG”, Spania), aflată sub controlul ESFG, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Gespastor S.G.I.I.C, SA („Gespastor”, Spania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 22 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 (1), prin care întreprinderile Companhia de Seguros Tranquilidade, S.A. („Tranquilidade”, Portugalia), controlată de Espírito Santo Financial Group, SA („ESFG”, Luxemburg), și Banco Pastor, SA („Banco Pastor”, Spania) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros („Pastor Vida”, Spania), până în prezent aflată sub controlul unic al Banco Pastor, și întreprinderea Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. („ESG”, Spania), aflată sub controlul ESFG, dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul asupra întregii întreprinderi Gespastor S.G.I.I.C, SA („Gespastor”, Spania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii tranquilidade: produse în domeniul asigurărilor și al planurilor de pensii, operând mai ales în Portugalia, precum și în Spania; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii tranquilidade: produse în domeniul asigurărilor și al planurilor de pensii, operând mai ales în Portugalia, precum și în Spania;

| — | în cazul întreprinderii ESG: activități pe piața sectorului financiar spaniol, gestionând fonduri de investiții; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii ESG: activități pe piața sectorului financiar spaniol, gestionând fonduri de investiții;

| — | în cazul întreprinderii ESFG: servicii bancare, asigurări, servicii de gestionare de active și fonduri în Portugalia și în întreaga lume; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii ESFG: servicii bancare, asigurări, servicii de gestionare de active și fonduri în Portugalia și în întreaga lume;

| — | în cazul întreprinderii Banco Pastor: grup de societăți care efectuează operațiuni bancare și distribuție de produse de asigurare în Spania; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Banco Pastor: grup de societăți care efectuează operațiuni bancare și distribuție de produse de asigurare în Spania;

| — | în cazul întreprinderii Pastor Vida: asigurări de viață și planuri de pensii în Spania; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Pastor Vida: asigurări de viață și planuri de pensii în Spania;

| — | în cazul întreprinderii Gespastor: activități pe piața sectorului financiar spaniol, gestionând fonduri de investiții. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Gespastor: activități pe piața sectorului financiar spaniol, gestionând fonduri de investiții.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) privind concentrările economice (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32 („Comunicarea privind o procedură simplificată”).

---

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/26

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 324/09

| 1. | La 24 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Votorantim Group (Brazilia) și Fischer Group (Brazilia) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra unei societăți nou create care constituie o întreprindere comună, prin concentrarea filialelor lor respective Citrovita și Citrosuco. |
| --- | --- |

1.

La 24 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Votorantim Group (Brazilia) și Fischer Group (Brazilia) dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra unei societăți nou create care constituie o întreprindere comună, prin concentrarea filialelor lor respective Citrovita și Citrosuco.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Votorantim: ciment și beton, minerit și metalurgie, celuloză și hârtie, suc de fructe, piețe specializate în sectorul chimic, producerea de energie electrică din surse proprii și activități financiare; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Votorantim: ciment și beton, minerit și metalurgie, celuloză și hârtie, suc de fructe, piețe specializate în sectorul chimic, producerea de energie electrică din surse proprii și activități financiare;

| — | în cazul întreprinderii Fischer: servicii maritime pentru platformele petrolifere, producție de suc de fructe; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Fischer: servicii maritime pentru platformele petrolifere, producție de suc de fructe;

| — | în cazul întreprinderii comune: producție și export de suc de portocale. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii comune: producție și export de suc de portocale.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 1.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 324/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 324/27

---

Aviz privind o cerere formulată în temeiul articolului 30 din Directiva 2004/17/CE

Solicitare a unui stat membru

2010/C 324/10

La data de 22 noiembrie 2010, Comisia a primit o cerere formulată în temeiul articolului 30 alineatul (4) din Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale. Prima zi lucrătoare după primirea cererii este 23 noiembrie 2010.

Cererea menționată, formulată de Republica Cehă, are ca obiect activitățile de prospectare și de extracție de cărbune din această țară. Articolul 30 menționat anterior prevede că Directiva 2004/17/CE nu se aplică în cazul în care activitatea în cauză este expusă direct concurenței pe piețe la care accesul nu este restricționat. Evaluarea acestor condiții se face exclusiv în temeiul Directivei 2004/17/CE și nu aduce atingere aplicării regulilor concurenței.

Comisia are la dispoziție un termen de trei luni, începând din ziua lucrătoare menționată mai sus, pentru a lua o decizie în privința acestei cereri. Prin urmare, termenul expiră la 23 februarie 2011.

Dispozițiile alineatului (4) paragraful al treilea, amintite mai sus, nu se aplică. Prin urmare, termenul de care dispune Comisia ar putea fi prelungit cu încă trei luni. În acest caz, prelungirea va face obiectul unei publicări.

---