# Eiropas Savienības C 334/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.334.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 334 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 10. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.334.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 334

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 10. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | Revīzijas palāta |
| 2010/C 334/01 | Atzinums Nr. 6/2010 (saskaņā ar LESD 322. pantu) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Revīzijas palāta

2010/C 334/01

Atzinums Nr. 6/2010 (saskaņā ar LESD 322. pantu) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam

(saskaņā ar LESD 322. pantu)

1

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2010/C 334/02 | Labojums Revīzijas palātas gada pārskatā par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (OV C 303, 9.11.2010.) | 18 |

Labojumi

2010/C 334/02

Labojums Revīzijas palātas gada pārskatā par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm (OV C 303, 9.11.2010.)

18

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Revīzijas palāta

| 10.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/1

---

ATZINUMS Nr. 6/2010

(saskaņā ar LESD 322. pantu)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Finanšu regulai, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam

2010/C 334/01

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| Kopsavilkums
  ... | I–XV | 3 |
| Ievads
  ... | 1.–4. | 4 |
| Budžeta principi
  ... | 5. | 4 |
| Piešķirtie ieņēmumi
  ... | 6.–9. | 4 |
| Komisijas priekšlikums... | 6. | 4 |
| Analīze... | 7.–8. | 4 |
| Ieteikums... | 9. | 5 |
| Pieļaujamais kļūdas risks
  ... | 10.–23. | 5 |
| Komisijas priekšlikums... | 10.–11. | 5 |
| Analīze... | 12.–22. | 5 |
| Mērķis... | 13.–15. | 5 |
| Definīcija un aplēses... | 16.–17. | 5 |
| Pieļaujamā riska līmeņa mērīšana... | 18. | 6 |
| Uzdevumi un pienākumi... | 19.–22. | 6 |
| Ieteikums... | 23. | 6 |
| Izpildes paņēmieni un dalībvalstu pienākumi
  ... | 24.–36. | 6 |
| Komisijas priekšlikums... | 24.–25. | 6 |
| Analīze... | 26.–35. | 6 |
| Komisijas un dalībvalstu pienākumi... | 28. | 7 |
| Lauksaimniecības jomā panākto administratīvo noteikumu piemērošana citviet... | 29.–32. | 7 |
| Priekšlikumu izmaksas... | 33. | 7 |
| Savietojamība ar izpildē balstītu līdzekļu atmaksāšanas sistēmu... | 34. | 7 |
| Kā Komisija izmantos informāciju... | 35. | 7 |
| Ieteikums... | 36. | 7 |
| Maksājumi, līdzekļu atgūšana un iepirkums
  ... | 37. | 7 |
| Fiduciārie konti
  ... | 38.–41. | 8 |
| Komisijas priekšlikums... | 38. | 8 |
| Analīze... | 39.–40. | 8 |
| Ieteikums... | 41. | 8 |
| Dotācijas un godalgas
  ... | 42. | 8 |
| Finanšu instrumenti
  ... | 43.–47. | 8 |
| Komisijas priekšlikums... | 43. | 8 |
| Analīze... | 44.–46. | 8 |
| Ieteikums... | 47. | 9 |
| Ārējā revīzija
  ... | 48.–69. | 9 |
| Gada pārskats... | 49.–63. | 9 |
| Komisijas priekšlikums... | 49. | 9 |
| Analīze... | 50.–62. | 9 |
| Ieteikums... | 63. | 10 |
| Īpašie ziņojumi... | 64.–68. | 10 |
| Komisijas priekšlikums... | 64. | 10 |
| Analīze... | 65.–67. | 11 |
| Ieteikums... | 68. | 11 |
| Citi jautājumi saistībā ar ārējo revīziju... | 69. | 11 |
| Savienības ieguldījumu fondi
  ... | 70.–78. | 11 |
| Komisijas priekšlikums... | 70. | 11 |
| Analīze... | 71.–77. | 11 |
| Ar administrēšanu saistītie jautājumi... | 72.–73. | 11 |
| Izmaksas... | 74.–75. | 11 |
| Pārskatatbildība un revīzijas īstenošanas kārtība... | 76.–77. | 12 |
| Ieteikums... | 78. | 12 |
| Finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām
  ... | 79.–82. | 12 |
| Komisijas priekšlikums... | 79. | 12 |
| Analīze... | 80.–81. | 12 |
| Ieteikums... | 82. | 12 |
| Ēku iegādes finansēšana
  ... | 83. | 12 |
| Nobeiguma noteikumi
  ... | 84. | 12 |
| Jautājumi, kuri Komisijas paskaidrojuma rakstā nav izcelti
  ... | 85. | 12 |
| Iepriekšējā finansējuma ieskaits
  ... | 86.–89. | 12 |
| Komisijas priekšlikums... | 86. | 12 |
| Analīze... | 87. | 12 |
| Ieteikums... | 88.–89. | 13 |
| Pārskatu un uzskaites izveide
  ... | 90.–93. | 13 |
| Komisijas priekšlikums... | 90. | 13 |
| Analīze... | 91.–92. | 13 |
| Ieteikums... | 93. | 13 |
| Finanšu regulas aģentūrām un citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumu
  ... | 94.–100. | 13 |
| Komisijas priekšlikums... | 94. | 13 |
| Analīze... | 95.–98. | 13 |
| Ieteikums... | 99.–100. | 14 |
| Ziņojumu sagatavošanas prasības
  ... | 101.–102. | 14 |
| PIELIKUMS. Komisijas grozītais teksts un Palātas ierosinājumi | | |

Punkts

Lappuse

Kopsavilkums
  ...

I–XV

3

Ievads
  ...

1.–4.

4

Budžeta principi
  ...

5.

4

Piešķirtie ieņēmumi
  ...

6.–9.

4

Komisijas priekšlikums...

6.

4

Analīze...

7.–8.

4

Ieteikums...

9.

5

Pieļaujamais kļūdas risks
  ...

10.–23.

5

Komisijas priekšlikums...

10.–11.

5

Analīze...

12.–22.

5

Mērķis...

13.–15.

5

Definīcija un aplēses...

16.–17.

5

Pieļaujamā riska līmeņa mērīšana...

18.

6

Uzdevumi un pienākumi...

19.–22.

6

Ieteikums...

23.

6

Izpildes paņēmieni un dalībvalstu pienākumi
  ...

24.–36.

6

Komisijas priekšlikums...

24.–25.

6

Analīze...

26.–35.

6

Komisijas un dalībvalstu pienākumi...

28.

7

Lauksaimniecības jomā panākto administratīvo noteikumu piemērošana citviet...

29.–32.

7

Priekšlikumu izmaksas...

33.

7

Savietojamība ar izpildē balstītu līdzekļu atmaksāšanas sistēmu...

34.

7

Kā Komisija izmantos informāciju...

35.

7

Ieteikums...

36.

7

Maksājumi, līdzekļu atgūšana un iepirkums
  ...

37.

7

Fiduciārie konti
  ...

38.–41.

8

Komisijas priekšlikums...

38.

8

Analīze...

39.–40.

8

Ieteikums...

41.

8

Dotācijas un godalgas
  ...

42.

8

Finanšu instrumenti
  ...

43.–47.

8

Komisijas priekšlikums...

43.

8

Analīze...

44.–46.

8

Ieteikums...

47.

9

Ārējā revīzija
  ...

48.–69.

9

Gada pārskats...

49.–63.

9

Komisijas priekšlikums...

49.

9

Analīze...

50.–62.

9

Ieteikums...

63.

10

Īpašie ziņojumi...

64.–68.

10

Komisijas priekšlikums...

64.

10

Analīze...

65.–67.

11

Ieteikums...

68.

11

Citi jautājumi saistībā ar ārējo revīziju...

69.

11

Savienības ieguldījumu fondi
  ...

70.–78.

11

Komisijas priekšlikums...

70.

11

Analīze...

71.–77.

11

Ar administrēšanu saistītie jautājumi...

72.–73.

11

Izmaksas...

74.–75.

11

Pārskatatbildība un revīzijas īstenošanas kārtība...

76.–77.

12

Ieteikums...

78.

12

Finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām
  ...

79.–82.

12

Komisijas priekšlikums...

79.

12

Analīze...

80.–81.

12

Ieteikums...

82.

12

Ēku iegādes finansēšana
  ...

83.

12

Nobeiguma noteikumi
  ...

84.

12

Jautājumi, kuri Komisijas paskaidrojuma rakstā nav izcelti
  ...

85.

12

Iepriekšējā finansējuma ieskaits
  ...

86.–89.

12

Komisijas priekšlikums...

86.

12

Analīze...

87.

12

Ieteikums...

88.–89.

13

Pārskatu un uzskaites izveide
  ...

90.–93.

13

Komisijas priekšlikums...

90.

13

Analīze...

91.–92.

13

Ieteikums...

93.

13

Finanšu regulas aģentūrām un citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumu
  ...

94.–100.

13

Komisijas priekšlikums...

94.

13

Analīze...

95.–98.

13

Ieteikums...

99.–100.

14

Ziņojumu sagatavošanas prasības
  ...

101.–102.

14

PIELIKUMS. Komisijas grozītais teksts un Palātas ierosinājumi

EIROPAS SAVIENĪBAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (1) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam (2) (turpmāk – “Finanšu regula”),

ņemot vērā, ka 2010. gada 3. septembrī Palāta saņēma Padomes lūgumu un 2010. gada 23. jūnijā – Parlamenta lūgumu sniegt atzinumu par minēto regulas priekšlikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Kopsavilkums

| I. | Eiropas Savienības finanšu pārvaldības uzlabošana un pasākumi, lai Komisija atskaitītos par līdzekļu pārvaldību, ir svarīgs uzdevums. Šajā gadījumā regulai var būt liela nozīme, un ierosinātajos grozījumos ietilpst izmaiņas, kuras palīdzēs pārvaldītājiem pieņemt saprātīgus lēmumus, – dažas ierosinātās izmaiņas attiecas uz procedūru nozīmīgu vienkāršošanu. Tomēr tikai ar regulu vien tas nebūs panākams – galveno uzlabojumu sasniegšana ir atkarīga no līdzekļu pārvaldītāju veiktajiem pasākumiem Komisijā, citās iestādēs un dalībvalstīs. |
| --- | --- |

I.

Eiropas Savienības finanšu pārvaldības uzlabošana un pasākumi, lai Komisija atskaitītos par līdzekļu pārvaldību, ir svarīgs uzdevums. Šajā gadījumā regulai var būt liela nozīme, un ierosinātajos grozījumos ietilpst izmaiņas, kuras palīdzēs pārvaldītājiem pieņemt saprātīgus lēmumus, – dažas ierosinātās izmaiņas attiecas uz procedūru nozīmīgu vienkāršošanu. Tomēr tikai ar regulu vien tas nebūs panākams – galveno uzlabojumu sasniegšana ir atkarīga no līdzekļu pārvaldītāju veiktajiem pasākumiem Komisijā, citās iestādēs un dalībvalstīs.

| II. | Komisija ir skaidrojusi, ka šis priekšlikums ir plašāks par ierasto pārskatīšanas tvērumu, kuru veic reizi trijos gados. Tomēr faktiski ierosinātās izmaiņas nav tik tālejošas kā minēts. Piemēram (42. punkts), paskaidrojuma rakstā teikts, ka tiks pārvietots dotāciju režīms no vadības, kas balstīta uz ieguldījumiem, uz shēmu, kura balstīta uz rezultātiem. Praktiski ir ietverti daži jauninājumi, piemēram, godalgu piešķiršana, tomēr sniegtie ierosinājumi nesekmē šā mērķa sasniegšanu. |
| --- | --- |

II.

Komisija ir skaidrojusi, ka šis priekšlikums ir plašāks par ierasto pārskatīšanas tvērumu, kuru veic reizi trijos gados. Tomēr faktiski ierosinātās izmaiņas nav tik tālejošas kā minēts. Piemēram (42. punkts), paskaidrojuma rakstā teikts, ka tiks pārvietots dotāciju režīms no vadības, kas balstīta uz ieguldījumiem, uz shēmu, kura balstīta uz rezultātiem. Praktiski ir ietverti daži jauninājumi, piemēram, godalgu piešķiršana, tomēr sniegtie ierosinājumi nesekmē šā mērķa sasniegšanu.

| III. | Komisijas priekšlikums par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem ir pienācīgi pamatots, bet iekšēji piešķirtu ieņēmumu kategorijas saglabāšana šķiet nevajadzīga (6.–9. punkts). |
| --- | --- |

III.

Komisijas priekšlikums par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem ir pienācīgi pamatots, bet iekšēji piešķirtu ieņēmumu kategorijas saglabāšana šķiet nevajadzīga (6.–9. punkts).

| IV. | Komisija ir sagatavojusi priekšlikumus par pieļaujamo kļūdas risku. Palāta norāda, ka pastāv diezgan liela neskaidrība par pieļaujamā kļūdas riska jēdziena definīciju un piemērošanu. Tāpat arī šķiet, ka Komisija savā priekšlikumā izmanto pieļaujamā kļūdas riska jēdzienu tikai kā pamatu tam, lai spriestu par to, kāds līdzekļu nepareizas izmaksāšanas līmenis jāuzskata par pieņemamu ex post pārbaudēs. Palāta ierosina Parlamentam un Padomei izvērtēt, vai Finanšu regulā ir jāmin Komisijas pienākums uzlabot izdevumu priekšlikumu izvērtēšanu to sagatavošanas laikā un pilnveidot kļūdu cēloņu diagnostiku. Finanšu regulai nevajadzētu ierobežot Palātas pienākumu lemt par pienācīgu būtiskuma līmeni (10.–23. punkts). |
| --- | --- |

IV.

Komisija ir sagatavojusi priekšlikumus par pieļaujamo kļūdas risku. Palāta norāda, ka pastāv diezgan liela neskaidrība par pieļaujamā kļūdas riska jēdziena definīciju un piemērošanu. Tāpat arī šķiet, ka Komisija savā priekšlikumā izmanto pieļaujamā kļūdas riska jēdzienu tikai kā pamatu tam, lai spriestu par to, kāds līdzekļu nepareizas izmaksāšanas līmenis jāuzskata par pieņemamu ex post pārbaudēs. Palāta ierosina Parlamentam un Padomei izvērtēt, vai Finanšu regulā ir jāmin Komisijas pienākums uzlabot izdevumu priekšlikumu izvērtēšanu to sagatavošanas laikā un pilnveidot kļūdu cēloņu diagnostiku. Finanšu regulai nevajadzētu ierobežot Palātas pienākumu lemt par pienācīgu būtiskuma līmeni (10.–23. punkts).

| V. | Komisijas priekšlikumā par pārvaldības veidiem ietilpst nozīmīga prasība sagatavot vadības deklarāciju par visu to līdzekļu izlietojumu, kurus pārvalda dalīti kopā ar dalībvalstīm. Tomēr šis priekšlikums rada jautājumus par izmaksām, praktiskumu un atbildību, un tie ir rūpīgi jāizsver (24.–36. punkts). |
| --- | --- |

V.

Komisijas priekšlikumā par pārvaldības veidiem ietilpst nozīmīga prasība sagatavot vadības deklarāciju par visu to līdzekļu izlietojumu, kurus pārvalda dalīti kopā ar dalībvalstīm. Tomēr šis priekšlikums rada jautājumus par izmaksām, praktiskumu un atbildību, un tie ir rūpīgi jāizsver (24.–36. punkts).

| VI. | Palāta iesaka Īstenošanas kārtībā ņemt vērā Palātas agrākos komentārus par fiduciārajiem kontiem (38.–41. punkts). |
| --- | --- |

VI.

Palāta iesaka Īstenošanas kārtībā ņemt vērā Palātas agrākos komentārus par fiduciārajiem kontiem (38.–41. punkts).

| VII. | Īpaša tiesiskā regulējuma iekļaušana Finanšu regulā attiecībā uz finanšu instrumentu izmantošanu ir uzskatāma par piemērotu. Tomēr Palāta norāda, ka ierosinātais Finanšu regulas papildinājums nerisina jautājumu par piederību. Nav skaidrs, vai Komisija paredz atspoguļot visus finanšu instrumentus Eiropas Savienības bilancē (43.–47. punkts). |
| --- | --- |

VII.

Īpaša tiesiskā regulējuma iekļaušana Finanšu regulā attiecībā uz finanšu instrumentu izmantošanu ir uzskatāma par piemērotu. Tomēr Palāta norāda, ka ierosinātais Finanšu regulas papildinājums nerisina jautājumu par piederību. Nav skaidrs, vai Komisija paredz atspoguļot visus finanšu instrumentus Eiropas Savienības bilancē (43.–47. punkts).

| VIII. | Nozīmīga daļa ierosinājumu par ārējo revīziju ierobežotu Palātas iespējas efektīvi izpildīt pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar Līgumu. Tāpēc Palāta iesaka Parlamentam un Padomei noraidīt lielāko daļu šo priekšlikumu (48.–69. punkts). |
| --- | --- |

VIII.

Nozīmīga daļa ierosinājumu par ārējo revīziju ierobežotu Palātas iespējas efektīvi izpildīt pienākumus, kas tai uzticēti saskaņā ar Līgumu. Tāpēc Palāta iesaka Parlamentam un Padomei noraidīt lielāko daļu šo priekšlikumu (48.–69. punkts).

| IX. | Komisija ierosina izveidot Savienības ieguldījumu fondus. Palāta vērš Parlamenta un Padomes uzmanību uz jautājumiem, ko rada šis priekšlikums attiecībā uz administrēšanu, pārskatatbildību un revīziju (70.–78. punkts). |
| --- | --- |

IX.

Komisija ierosina izveidot Savienības ieguldījumu fondus. Palāta vērš Parlamenta un Padomes uzmanību uz jautājumiem, ko rada šis priekšlikums attiecībā uz administrēšanu, pārskatatbildību un revīziju (70.–78. punkts).

| X. | Noteikumos par vienkāršoto finanšu paraugregulu, kas piemērojama ierosinātajām īpašajām publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, nav skaidri norādīts, ka ir pienākums apspriesties ar Palātu. Palāta uzskata, ka ir svarīgi šajā dokumentā nepieļaut Palātas pilnvaru ierobežošanu attiecībā uz ES līdzekļu izlietojuma revidēšanu (79.–81. punkts). |
| --- | --- |

X.

Noteikumos par vienkāršoto finanšu paraugregulu, kas piemērojama ierosinātajām īpašajām publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, nav skaidri norādīts, ka ir pienākums apspriesties ar Palātu. Palāta uzskata, ka ir svarīgi šajā dokumentā nepieļaut Palātas pilnvaru ierobežošanu attiecībā uz ES līdzekļu izlietojuma revidēšanu (79.–81. punkts).

| XI. | Palāta iesaka padarīt stingrākus iepriekšēja finansējuma noteikumus līdz ar vadības pasākumiem, lai samazinātu pārlieku liela skaita neieskaitīto pozīciju uzkrāšanos (86.–89. punkts). |
| --- | --- |

XI.

Palāta iesaka padarīt stingrākus iepriekšēja finansējuma noteikumus līdz ar vadības pasākumiem, lai samazinātu pārlieku liela skaita neieskaitīto pozīciju uzkrāšanos (86.–89. punkts).

| XII. | Priekšlikumos ir ietverti daži vienkāršošanas ierosinājumi attiecībā uz kārtību, ar kuru saskaņā sagatavo un izklāsta pārskatus. Palāta iesaka papildus Komisijas solījumam sagatavot finanšu pārskatus saskaņā ar starptautiski pieņemtajiem standartiem šos pārskatus pārveidot un precizēt (90.–93. punkts). |
| --- | --- |

XII.

Priekšlikumos ir ietverti daži vienkāršošanas ierosinājumi attiecībā uz kārtību, ar kuru saskaņā sagatavo un izklāsta pārskatus. Palāta iesaka papildus Komisijas solījumam sagatavot finanšu pārskatus saskaņā ar starptautiski pieņemtajiem standartiem šos pārskatus pārveidot un precizēt (90.–93. punkts).

| XIII. | Palāta iesaka precizēt Komisijas priekšlikumu par aģentūru revidēšanu, lai palielinātu šā ierosinājuma ietekmi uz vispārējo pārliecību par izdevumu likumību un pareizību (94.–99. punkts). |
| --- | --- |

XIII.

Palāta iesaka precizēt Komisijas priekšlikumu par aģentūru revidēšanu, lai palielinātu šā ierosinājuma ietekmi uz vispārējo pārliecību par izdevumu likumību un pareizību (94.–99. punkts).

| XIV. | Palāta ierosina pārskatīt pārskatu sagatavošanas prasības (101.–102. punkts). |
| --- | --- |

XIV.

Palāta ierosina pārskatīt pārskatu sagatavošanas prasības (101.–102. punkts).

| XV. | Kopumā ņemot, Finanšu regulas pārstrādātajā versijā iekļautie priekšlikumi ļaus Komisijai uzlabot pārredzamību un finanšu pārvaldību. Nozares tiesību aktu vienkāršošana tomēr joprojām būs svarīgs pasākums virzībā uz darbības rezultātu ievērojamu uzlabošanu. |
| --- | --- |

XV.

Kopumā ņemot, Finanšu regulas pārstrādātajā versijā iekļautie priekšlikumi ļaus Komisijai uzlabot pārredzamību un finanšu pārvaldību. Nozares tiesību aktu vienkāršošana tomēr joprojām būs svarīgs pasākums virzībā uz darbības rezultātu ievērojamu uzlabošanu.

Ievads

| 1. | Komisijas priekšlikums (COM(2010) 260 galīgā redakcija) ietver daudzus sīki izklāstītus ierosinājumus par Finanšu regulas pantos veicamajām izmaiņām. Priekšlikuma paskaidrojuma rakstā apkopota informācija par pantu grupās ierosināto izmaiņu mērķi un veidu. Palātas atzinums, cik vien iespējams, ir izklāstīts atbilstoši Komisijas paskaidrojuma raksta struktūrai. |
| --- | --- |

1.

Komisijas priekšlikums (COM(2010) 260 galīgā redakcija) ietver daudzus sīki izklāstītus ierosinājumus par Finanšu regulas pantos veicamajām izmaiņām. Priekšlikuma paskaidrojuma rakstā apkopota informācija par pantu grupās ierosināto izmaiņu mērķi un veidu. Palātas atzinums, cik vien iespējams, ir izklāstīts atbilstoši Komisijas paskaidrojuma raksta struktūrai.

| 2. | Šajā atzinumā vajadzības gadījumā ir minēta atsauce uz Komisijas tekstu (SEC(2010) 639/2), norādot uz iespējamajām izmaiņām Komisijas regulā, ar ko īsteno Finanšu regulu. Atzinumā Palāta necenšas komentēt visu tekstu kopumā. |
| --- | --- |

2.

Šajā atzinumā vajadzības gadījumā ir minēta atsauce uz Komisijas tekstu (SEC(2010) 639/2), norādot uz iespējamajām izmaiņām Komisijas regulā, ar ko īsteno Finanšu regulu. Atzinumā Palāta necenšas komentēt visu tekstu kopumā.

| 3. | Eiropas Savienības finanšu pārvaldības uzlabošana un pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, lai Komisija uzņemtos atbildību par līdzekļu pārvaldību, ir uzskatāmi par svarīgu uzdevumu. Izmaiņas Finanšu regulā var būt īpaši nozīmīgas, un ierosinātajos grozījumos ietilpst daudzas vēlamas izmaiņas, kuras šo procesu virzīs tālāk. Tomēr, kā Palāta jau ir norādījusi citviet (3), lai palielinātu ES izdevumu kvalitāti, ir jāvienkāršo un visādi citādi jāuzlabo nozaru tiesību akti un jāīsteno pasākumi, kuri šo procesu sekmētu, kā arī mudinātu un liktu rīkoties racionāli finanšu pārvaldītājiem Komisijā, pārējās iestādēs un dalībvalstīs. Sarežģīti tiesību akti diez vai ļaus gūt labākus darbības rezultātus, kuru uzlabošanos vēlas panākt visas ES ieinteresētās personas. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Savienības finanšu pārvaldības uzlabošana un pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt, lai Komisija uzņemtos atbildību par līdzekļu pārvaldību, ir uzskatāmi par svarīgu uzdevumu. Izmaiņas Finanšu regulā var būt īpaši nozīmīgas, un ierosinātajos grozījumos ietilpst daudzas vēlamas izmaiņas, kuras šo procesu virzīs tālāk. Tomēr, kā Palāta jau ir norādījusi citviet (3), lai palielinātu ES izdevumu kvalitāti, ir jāvienkāršo un visādi citādi jāuzlabo nozaru tiesību akti un jāīsteno pasākumi, kuri šo procesu sekmētu, kā arī mudinātu un liktu rīkoties racionāli finanšu pārvaldītājiem Komisijā, pārējās iestādēs un dalībvalstīs. Sarežģīti tiesību akti diez vai ļaus gūt labākus darbības rezultātus, kuru uzlabošanos vēlas panākt visas ES ieinteresētās personas.

| 4. | Dažos gadījumos turpmākajos punktos ir izklāstīti izvērsti ierosinājumi par Komisijas priekšlikumos veicamajām izmaiņām. Tie ir izklāstīti pielikumā. |
| --- | --- |

4.

Dažos gadījumos turpmākajos punktos ir izklāstīti izvērsti ierosinājumi par Komisijas priekšlikumos veicamajām izmaiņām. Tie ir izklāstīti pielikumā.

Budžeta principi (3.–30. pants)

| 5. | Komisija ierosina vairākas izmaiņas Finanšu regulas II sadaļā, kurā ir izklāstīti budžeta principi. Palāta norāda, ka šīs izmaiņas (jo īpaši centieni vienkāršot noteikumus par procentu piedziņu) ir kopumā domātas, lai vienkāršotu un sekmētu budžeta darbību, vienlaicīgi ievērojot budžeta principus, bet par diviem izņēmumiem (piešķirto ieņēmumu atspoguļošana un pieļaujamais kļūdas risks) tai nav izvērstu komentāru. |
| --- | --- |

5.

Komisija ierosina vairākas izmaiņas Finanšu regulas II sadaļā, kurā ir izklāstīti budžeta principi. Palāta norāda, ka šīs izmaiņas (jo īpaši centieni vienkāršot noteikumus par procentu piedziņu) ir kopumā domātas, lai vienkāršotu un sekmētu budžeta darbību, vienlaicīgi ievērojot budžeta principus, bet par diviem izņēmumiem (piešķirto ieņēmumu atspoguļošana un pieļaujamais kļūdas risks) tai nav izvērstu komentāru.

Piešķirtie ieņēmumi (10.–18. pants)

Komisijas priekšlikums

| 6. | Pašreizējā Finanšu regulā (18. pantā) ir uzskaitīti vairāki piešķirto ieņēmumu veidi, kurus izmanto, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus. Pašreizējā redakcijā 10. pantā ir minēts, ka visi neizlietotie līdzekļi ir automātiski jāpārnes. Komisija ierosina:






  — | 18. pantā nošķirt ārējos piešķirtos ieņēmumus (no dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem avotiem) un iekšējos piešķirtos ieņēmumus no dažām darījumu kategorijām (ieņēmumi no transporta līdzekļu, aprīkojuma pārdošanas, apdrošināšanas maksājumiem un citas kategorijas), |
| --- | --- | --- |

6.

Pašreizējā Finanšu regulā (18. pantā) ir uzskaitīti vairāki piešķirto ieņēmumu veidi, kurus izmanto, lai finansētu īpašus izdevumu posteņus. Pašreizējā redakcijā 10. pantā ir minēts, ka visi neizlietotie līdzekļi ir automātiski jāpārnes. Komisija ierosina:

—

18. pantā nošķirt ārējos piešķirtos ieņēmumus (no dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem avotiem) un iekšējos piešķirtos ieņēmumus no dažām darījumu kategorijām (ieņēmumi no transporta līdzekļu, aprīkojuma pārdošanas, apdrošināšanas maksājumiem un citas kategorijas),

| — | 10. pantā minēt, ka ārējos piešķirtos ieņēmumus var pārnest līdz to pilnīgai izlietošanai, bet iekšējos piešķirtos ieņēmumus var pārnest par vienu gadu. |
| --- | --- |

—

10. pantā minēt, ka ārējos piešķirtos ieņēmumus var pārnest līdz to pilnīgai izlietošanai, bet iekšējos piešķirtos ieņēmumus var pārnest par vienu gadu.

Analīze

| 7. | Komisijas priekšlikums par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem ir pamatots. Valdības un pārējie, kuri ir ieguldījuši līdzekļus, piemēram, pētniecības vai atbalsta programmās, vēlas pārliecināties, ka viņu piešķirtie līdzekļi ir izmantoti paredzētajiem mērķiem. |
| --- | --- |

7.

Komisijas priekšlikums par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem ir pamatots. Valdības un pārējie, kuri ir ieguldījuši līdzekļus, piemēram, pētniecības vai atbalsta programmās, vēlas pārliecināties, ka viņu piešķirtie līdzekļi ir izmantoti paredzētajiem mērķiem.

| 8. | Tomēr šķiet nevajadzīgi saglabāt iekšējo piešķirto ieņēmumu kategoriju. Iekšēji radītus ieņēmumus var iekļaut standartveida budžeta procesā. |
| --- | --- |

8.

Tomēr šķiet nevajadzīgi saglabāt iekšējo piešķirto ieņēmumu kategoriju. Iekšēji radītus ieņēmumus var iekļaut standartveida budžeta procesā.

Ieteikums

| 9. | Palāta iesaka Parlamentam un Padomei pieņemt Komisijas priekšlikumu tikai attiecībā uz ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

9.

Palāta iesaka Parlamentam un Padomei pieņemt Komisijas priekšlikumu tikai attiecībā uz ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem.

Pieļaujamais kļūdas risks (28.b pants)

Komisijas priekšlikums

| 10. | Komisijas 28.b pantā izteiktais priekšlikums uzliktu pienākumu (un ne tikai atļautu) likumdevējiestādei lemt par pieļaujamā kļūdas riska līmeni “piemērotā budžeta daļu apkopojumā”. Šo lēmumu “ņem vērā” gadskārtējā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. Pieļaujamā kļūdas riska līmeni pamato ar kontroļu izmaksu un noderīguma analīzi. Dalībvalstīm, struktūrām un personām, kuras pārvalda ES līdzekļus, vajadzēs ziņot Komisijai par savām kontroles izmaksām saistībā ar ES izdevumu pārbaudīšanu. |
| --- | --- |

10.

Komisijas 28.b pantā izteiktais priekšlikums uzliktu pienākumu (un ne tikai atļautu) likumdevējiestādei lemt par pieļaujamā kļūdas riska līmeni “piemērotā budžeta daļu apkopojumā”. Šo lēmumu “ņem vērā” gadskārtējā budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā. Pieļaujamā kļūdas riska līmeni pamato ar kontroļu izmaksu un noderīguma analīzi. Dalībvalstīm, struktūrām un personām, kuras pārvalda ES līdzekļus, vajadzēs ziņot Komisijai par savām kontroles izmaksām saistībā ar ES izdevumu pārbaudīšanu.

| 11. | Papildus šis jautājums ir izvērsts 27. apsvērumā:






  — | pieļaujamais risks izmainīs veidu, kādā kredītrīkotāji izvērtēs risku (un tādējādi mainīs arī veidu, kādā tie sagatavo gada darbības pārskatus), |
| --- | --- | --- |

11.

Papildus šis jautājums ir izvērsts 27. apsvērumā:

—

pieļaujamais risks izmainīs veidu, kādā kredītrīkotāji izvērtēs risku (un tādējādi mainīs arī veidu, kādā tie sagatavo gada darbības pārskatus),

| — | budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieņems lēmumu, pamatojoties uz pieļaujamo risku, |
| --- | --- |

—

budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieņems lēmumu, pamatojoties uz pieļaujamo risku,

| — | likumdevējiestādei jānosaka pieļaujamais risks “katrā politikas jomā”; ar šo terminu parasti apzīmē vairāk nekā trīsdesmit politikas jomas, kurās ir sadalīts Komisijas budžets. |
| --- | --- |

—

likumdevējiestādei jānosaka pieļaujamais risks “katrā politikas jomā”; ar šo terminu parasti apzīmē vairāk nekā trīsdesmit politikas jomas, kurās ir sadalīts Komisijas budžets.

Analīze

| 12. | Palāta turpmāk izklāsta apsvērumus par pieļaujamā kļūdas riska mērķiem, definēšanu, aplēsēm un piemērošanu, kā arī par iestāžu pienākumiem. |
| --- | --- |

12.

Palāta turpmāk izklāsta apsvērumus par pieļaujamā kļūdas riska mērķiem, definēšanu, aplēsēm un piemērošanu, kā arī par iestāžu pienākumiem.

Mērķis

| 13. | Palāta jau ir norādījusi (Atzinumā Nr. 1/2010), ka izdevumu programmu izmaksu un ieguvumu un iespējamo kļūdas risku analīze varētu sniegt informāciju par regulatīvā režīma izvērtējumu un attiecīgo programmu pārvaldības struktūrām. Citiem vārdiem sakot, Komisijai būtu jāaplūko pašreizējo sistēmu nepilnības un jāanalizē dažādu iespējamo izmaiņu izmaksas un ieguvumi. Ja praktisku apsvērumu dēļ nav lietderīgi nodrošināt shēmas noteikumu stingru ievērošanu, pavērsies vairākas iespējas, tostarp iespēja vienkāršot shēmas noteikumus, pārstrādāt programmu, veikt stingrākas pārbaudes, kas dotu iespēju nodrošināt lielāku atbilstību un vajadzības gadījumā pārtraukt konkrēto pasākumu. |
| --- | --- |

13.

Palāta jau ir norādījusi (Atzinumā Nr. 1/2010), ka izdevumu programmu izmaksu un ieguvumu un iespējamo kļūdas risku analīze varētu sniegt informāciju par regulatīvā režīma izvērtējumu un attiecīgo programmu pārvaldības struktūrām. Citiem vārdiem sakot, Komisijai būtu jāaplūko pašreizējo sistēmu nepilnības un jāanalizē dažādu iespējamo izmaiņu izmaksas un ieguvumi. Ja praktisku apsvērumu dēļ nav lietderīgi nodrošināt shēmas noteikumu stingru ievērošanu, pavērsies vairākas iespējas, tostarp iespēja vienkāršot shēmas noteikumus, pārstrādāt programmu, veikt stingrākas pārbaudes, kas dotu iespēju nodrošināt lielāku atbilstību un vajadzības gadījumā pārtraukt konkrēto pasākumu.

| 14. | Savukārt Komisijas sagatavotajā 28.b panta priekšlikumā, šķiet, ir izmantots pieļaujamā riska jēdziens tikai kā pamats lēmuma pieņemšanai par to, kāds līdzekļu nepareizas izlietošanas līmenis jāuzskata par pieņemamu ex post posmā. Tas, piemēram, neuzliek par pienākumu Komisijai aplēst administratīvo un kontroles sistēmu izmaksas, iespējamo neatbilstību īpatsvaru un izvērtēt vienkāršošanas iespējas, ierosinot jaunas izdevumu shēmas (piemēram, izvērtējot Savienības izdevumu programmas 2014. un turpmākajiem gadiem). |
| --- | --- |

14.

Savukārt Komisijas sagatavotajā 28.b panta priekšlikumā, šķiet, ir izmantots pieļaujamā riska jēdziens tikai kā pamats lēmuma pieņemšanai par to, kāds līdzekļu nepareizas izlietošanas līmenis jāuzskata par pieņemamu ex post posmā. Tas, piemēram, neuzliek par pienākumu Komisijai aplēst administratīvo un kontroles sistēmu izmaksas, iespējamo neatbilstību īpatsvaru un izvērtēt vienkāršošanas iespējas, ierosinot jaunas izdevumu shēmas (piemēram, izvērtējot Savienības izdevumu programmas 2014. un turpmākajiem gadiem).

| 15. | Pašlaik Finanšu regulā nekas nav teikts par Komisijas uzdevumiem attiecībā uz priekšlikumu sagatavošanu par jauniem izdevumiem (neskaitot 49. pantu, kurš ietver vajadzību pēc pamatakta). Jāizvērtē, vai Finanšu regulā vajadzētu iekļaut Komisijas pienākumu aplēst iespējamo neatbilstību līmeņus, sagatavot ietekmes novērtējumu un izvērtēt iespējamās pieskaitāmās izmaksas un pārbaužu izmaksas pirms jauno izdevumu priekšlikumu izstrādāšanas. |
| --- | --- |

15.

Pašlaik Finanšu regulā nekas nav teikts par Komisijas uzdevumiem attiecībā uz priekšlikumu sagatavošanu par jauniem izdevumiem (neskaitot 49. pantu, kurš ietver vajadzību pēc pamatakta). Jāizvērtē, vai Finanšu regulā vajadzētu iekļaut Komisijas pienākumu aplēst iespējamo neatbilstību līmeņus, sagatavot ietekmes novērtējumu un izvērtēt iespējamās pieskaitāmās izmaksas un pārbaužu izmaksas pirms jauno izdevumu priekšlikumu izstrādāšanas.

Definīcija un aplēses

| 16. | Lai gan likumdevējai iestādei ir jānosaka “pieļaujamā riska līmenis” skaitliskā izteiksmē, ar to saistītie parametri nav skaidri definēti. Kā minēts iepriekš, iekļaujamās izdevumu vienības nesaprotamu iemeslu dēļ ir plašāk definētas apsvēruma projektā nekā panta projektā. Tikpat svarīgi ir minēt, ka projekta redakcijā nav skaidri norādīts, vai kļūdas risks ir jāizvērtē attiecībā uz atlīdzināšanai pieprasīto izdevumu summu, kuru galasaņēmēji ir pareizi izpildījuši (pamatots pasākums), vai arī attiecībā uz Komisijas atlīdzināto līdzekļu apjomu (tostarp avansa maksājumiem, kuri mazākā mērā liecina par to, vai izdevumi ir bijuši likumīgi un pareizi tādās jomās kā dalītā pārvaldība vai pētniecība). |
| --- | --- |

16.

Lai gan likumdevējai iestādei ir jānosaka “pieļaujamā riska līmenis” skaitliskā izteiksmē, ar to saistītie parametri nav skaidri definēti. Kā minēts iepriekš, iekļaujamās izdevumu vienības nesaprotamu iemeslu dēļ ir plašāk definētas apsvēruma projektā nekā panta projektā. Tikpat svarīgi ir minēt, ka projekta redakcijā nav skaidri norādīts, vai kļūdas risks ir jāizvērtē attiecībā uz atlīdzināšanai pieprasīto izdevumu summu, kuru galasaņēmēji ir pareizi izpildījuši (pamatots pasākums), vai arī attiecībā uz Komisijas atlīdzināto līdzekļu apjomu (tostarp avansa maksājumiem, kuri mazākā mērā liecina par to, vai izdevumi ir bijuši likumīgi un pareizi tādās jomās kā dalītā pārvaldība vai pētniecība).

| 17. | No priekšlikuma teksta 28.b pantam nav skaidrs, vai “kontroļu izmaksas” ietver arī saņēmējiem radušās izmaksas. Varētu uzskatīt, ka tām vajadzētu būt iekļautām, ja pieļaujamo kļūdas riska līmeni noteiks, salīdzinot papildu pārbaužu robežizmaksas un ieguvumus, kā Komisija to ir paredzējusi savos paziņojumos. Turklāt arī priekšlikuma tekstā nav skaidri norādīts, ka ņems vērā arī Komisijai radušās izmaksas. |
| --- | --- |

17.

No priekšlikuma teksta 28.b pantam nav skaidrs, vai “kontroļu izmaksas” ietver arī saņēmējiem radušās izmaksas. Varētu uzskatīt, ka tām vajadzētu būt iekļautām, ja pieļaujamo kļūdas riska līmeni noteiks, salīdzinot papildu pārbaužu robežizmaksas un ieguvumus, kā Komisija to ir paredzējusi savos paziņojumos. Turklāt arī priekšlikuma tekstā nav skaidri norādīts, ka ņems vērā arī Komisijai radušās izmaksas.

Pieļaujamā riska līmeņa mērīšana

| 18. | Ja likumdevēja iestāde apstiprinās Komisijas priekšlikumā minētos elementus, būs rūpīgi jāizvērtē, kā izmērīt, vai kļūdas risks ir patiešām samazināts līdz pieļaujamam līmenim. |
| --- | --- |

18.

Ja likumdevēja iestāde apstiprinās Komisijas priekšlikumā minētos elementus, būs rūpīgi jāizvērtē, kā izmērīt, vai kļūdas risks ir patiešām samazināts līdz pieļaujamam līmenim.

Uzdevumi un pienākumi

| 19. | Kā Palāta ir norādījusi savos komentāros par Komisijas 2008. gada paziņojumu “Uz vispārēju izpratni par pieļaujamā kļūdas riska jēdzienu”’ (COM(2008) 866), pieļaujamā kļūdas līmeņa jeb kļūdas riska jēdziens rada jautājumus, kuri Parlamentam un Padomei ir jāpārrunā un par kuriem jāpieņem lēmums gan kā likumdevējām iestādēm, gan kā budžeta izpildes apstiprinātājiestādēm. Tāpēc ir uzskatāms, ka Komisijas priekšlikums pienācīgi atspoguļo šo iestāžu pienākumu sadalījumu. |
| --- | --- |

19.

Kā Palāta ir norādījusi savos komentāros par Komisijas 2008. gada paziņojumu “Uz vispārēju izpratni par pieļaujamā kļūdas riska jēdzienu”’ (COM(2008) 866), pieļaujamā kļūdas līmeņa jeb kļūdas riska jēdziens rada jautājumus, kuri Parlamentam un Padomei ir jāpārrunā un par kuriem jāpieņem lēmums gan kā likumdevējām iestādēm, gan kā budžeta izpildes apstiprinātājiestādēm. Tāpēc ir uzskatāms, ka Komisijas priekšlikums pienācīgi atspoguļo šo iestāžu pienākumu sadalījumu.

| 20. | Savukārt par būtiskuma līmeņa noteikšanu ir jālemj ārējam revidentam. Revīzijas palātai ir pienākums noteikt “būtiskuma robežvērtības” saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. |
| --- | --- |

20.

Savukārt par būtiskuma līmeņa noteikšanu ir jālemj ārējam revidentam. Revīzijas palātai ir pienākums noteikt “būtiskuma robežvērtības” saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem.

| 21. | Šajos standartos ir noteikts, ka ārējam revidentam:






  a) | plānošanas posmā ir jāpieņem profesionāls spriedums par būtiskuma līmeni; |
| --- | --- | --- |

21.

Šajos standartos ir noteikts, ka ārējam revidentam:

a)

plānošanas posmā ir jāpieņem profesionāls spriedums par būtiskuma līmeni;

| b) | lemjot par to, vai grozīt vai arī negrozīt revīzijas atzinumu, jāizvērtē ne tikai kopējā pastāvošā kļūda, bet arī kļūdas veids. |
| --- | --- |

b)

lemjot par to, vai grozīt vai arī negrozīt revīzijas atzinumu, jāizvērtē ne tikai kopējā pastāvošā kļūda, bet arī kļūdas veids.

| 22. | Palāta norāda, ka, ja Eiropas Parlaments un Padome vēlas noteikt pieļaujamā kļūdas riska robežvērtības, tad abas iestādes tās var izklāstīt nesaistošās tiesību normās, piemēram, pamatnostādnēs, nevis tiesību aktos. |
| --- | --- |

22.

Palāta norāda, ka, ja Eiropas Parlaments un Padome vēlas noteikt pieļaujamā kļūdas riska robežvērtības, tad abas iestādes tās var izklāstīt nesaistošās tiesību normās, piemēram, pamatnostādnēs, nevis tiesību aktos.

Ieteikums

| 23. | Palāta iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei izvērtēt Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā iepriekš izklāstītos aspektus. Nosacījumi, ar kuriem saskaņā budžeta izpildes apstiprinātājiestādes lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu, ir šo iestāžu ziņā. Tomēr Palāta norāda, ka ir ievērojamas neskaidrības par pieļaujamā riska jēdziena definīciju un piemērošanu. Palāta ierosina, lai Parlaments un Padome izvērtētu, vai Finanšu regulā jāmin Komisijas pienākums uzlabot izdevumu priekšlikumu padziļinātas pārbaudes pirms to iesniegšanas un pilnveidot kļūdu rašanās iemeslu diagnozi. Finanšu regulā nevajadzētu mēģināt ierobežot Palātas pienākumu lemt par piemērotu būtiskuma līmeni. |
| --- | --- |

23.

Palāta iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei izvērtēt Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā iepriekš izklāstītos aspektus. Nosacījumi, ar kuriem saskaņā budžeta izpildes apstiprinātājiestādes lemj par budžeta izpildes apstiprināšanu, ir šo iestāžu ziņā. Tomēr Palāta norāda, ka ir ievērojamas neskaidrības par pieļaujamā riska jēdziena definīciju un piemērošanu. Palāta ierosina, lai Parlaments un Padome izvērtētu, vai Finanšu regulā jāmin Komisijas pienākums uzlabot izdevumu priekšlikumu padziļinātas pārbaudes pirms to iesniegšanas un pilnveidot kļūdu rašanās iemeslu diagnozi. Finanšu regulā nevajadzētu mēģināt ierobežot Palātas pienākumu lemt par piemērotu būtiskuma līmeni.

Izpildes paņēmieni un dalībvalstu pienākumi (53. un 53.a pants)

Komisijas priekšlikums

| 24. | Komisija ierosina samazināt pašreiz Finanšu regulā minēto pārvaldības veidu skaitu līdz diviem, proti, tieša un netieša pārvaldība. Visiem tiem izdevumiem, kurus pārvalda dalīti kopā ar dalībvalstīm, piemērotu administratīvos noteikumus, kas ir izstrādāti atbilstoši pašreizējiem noteikumiem lauksaimniecības jomā. |
| --- | --- |

24.

Komisija ierosina samazināt pašreiz Finanšu regulā minēto pārvaldības veidu skaitu līdz diviem, proti, tieša un netieša pārvaldība. Visiem tiem izdevumiem, kurus pārvalda dalīti kopā ar dalībvalstīm, piemērotu administratīvos noteikumus, kas ir izstrādāti atbilstoši pašreizējiem noteikumiem lauksaimniecības jomā.

| 25. | Struktūrām, kurām dalībvalstis ir uzticējušas izdevumu pārvaldību, būtu pienākums nodrošināt, lai tās revidētu neatkarīgs ārējais revidents un tās sniegtu “vadības sagatavotu ticamības deklarāciju” par pārskatu pilnīgumu un precizitāti, kontroles sistēmu darbību un pārvaldīto izdevumu pareizību. Šī deklarācija līdz ar neatkarīga revidenta atzinumu būtu jāiesniedz līdz 1. februārim (un kopsavilkuma pārskats – līdz 15. februārim gadījumos, kad par izdevumu veikšanu atbild vairāk nekā viena struktūra). |
| --- | --- |

25.

Struktūrām, kurām dalībvalstis ir uzticējušas izdevumu pārvaldību, būtu pienākums nodrošināt, lai tās revidētu neatkarīgs ārējais revidents un tās sniegtu “vadības sagatavotu ticamības deklarāciju” par pārskatu pilnīgumu un precizitāti, kontroles sistēmu darbību un pārvaldīto izdevumu pareizību. Šī deklarācija līdz ar neatkarīga revidenta atzinumu būtu jāiesniedz līdz 1. februārim (un kopsavilkuma pārskats – līdz 15. februārim gadījumos, kad par izdevumu veikšanu atbild vairāk nekā viena struktūra).

Analīze

| 26. | Standartveida prasībai, kurā būt teikts, lai vadība laikus iesniegtu deklarāciju, vajadzētu lietderīgi uzlabot finanšu un vadības atskaišu sagatavošanas termiņu ievērošanu un konsekvenci. |
| --- | --- |

26.

Standartveida prasībai, kurā būt teikts, lai vadība laikus iesniegtu deklarāciju, vajadzētu lietderīgi uzlabot finanšu un vadības atskaišu sagatavošanas termiņu ievērošanu un konsekvenci.

| 27. | Tomēr Komisijas priekšlikumi nevienkāršos administratīvos pasākumus. Saistībā ar tiem rodas vairāki jautājumi, tostarp:






  — | kādas ir tiesību aktos noteikto pasākumu izmaksas, |
| --- | --- | --- |

27.

Tomēr Komisijas priekšlikumi nevienkāršos administratīvos pasākumus. Saistībā ar tiem rodas vairāki jautājumi, tostarp:

—

kādas ir tiesību aktos noteikto pasākumu izmaksas,

| — | cik viegli citām izdevumu plūsmām var piemērot lauksaimniecības jomā izveidotās finanšu sistēmas (53.a pantā ierosināto modeli), |
| --- | --- |

—

cik viegli citām izdevumu plūsmām var piemērot lauksaimniecības jomā izveidotās finanšu sistēmas (53.a pantā ierosināto modeli),

| — | vai priekšlikums ir savietojams ar Komisijas pasludināto mērķi virzīties uz tādu izmaksu atlīdzināšanas sistēmu, kura balstīta uz izpildi, un |
| --- | --- |

—

vai priekšlikums ir savietojams ar Komisijas pasludināto mērķi virzīties uz tādu izmaksu atlīdzināšanas sistēmu, kura balstīta uz izpildi, un

| — | kā Komisija izmantos ierosinātajos pasākumos iegūto informāciju. |
| --- | --- |

—

kā Komisija izmantos ierosinātajos pasākumos iegūto informāciju.

Turklāt nav skaidri izklāstīts, kā ierosinājums radīs kādu vispārēju ieguvumu (sk. 35. un 36. punktu).

Komisijas un dalībvalstu pienākumi

| 28. | Finanšu regulā ierosinātajās izmaiņās ietilpst dalībvalstu uzdevuma iepriekšējās definīcijas izsvītrošana attiecībā uz “izpildes uzdevumu” veikšanu. Svarīgi ir nodrošināt, lai Komisijas pienākumi būtu skaidri izklāstīti attiecībā uz dalīto pārvaldību (4), proti, jānosaka termiņi 53.a panta b) apakšpunktā minēto uzdevumu izpildei un jāuzliek Komisijai pienākums pieņemt lēmumu par konkrētā finanšu gada budžetā atzīstamo galīgo izdevumu summu. |
| --- | --- |

28.

Finanšu regulā ierosinātajās izmaiņās ietilpst dalībvalstu uzdevuma iepriekšējās definīcijas izsvītrošana attiecībā uz “izpildes uzdevumu” veikšanu. Svarīgi ir nodrošināt, lai Komisijas pienākumi būtu skaidri izklāstīti attiecībā uz dalīto pārvaldību (4), proti, jānosaka termiņi 53.a panta b) apakšpunktā minēto uzdevumu izpildei un jāuzliek Komisijai pienākums pieņemt lēmumu par konkrētā finanšu gada budžetā atzīstamo galīgo izdevumu summu.

Lauksaimniecības jomā panākto administratīvo noteikumu piemērošana citviet

| 29. | Daudzu gadu garumā lauksaimniecības izdevumos no ES budžeta ir bijis zemāks kļūdu līmenis nekā citās pamatdarbības izdevumu jomās. Tomēr lauksaimniecības izdevumi krasi atšķiras no citu jomu izdevumiem. Kopējās lauksaimniecības politikas izdevumu saņēmēji parasti veic atbilstīgas darbības, un valsts iestādes veic pārbaudes pirms maksājuma veikšanas; aptuveni 70 % izdevumu aprēķina, nevis pamatojoties uz izmaksu atlīdzināšanu, bet gan balstoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, zemes gabalu, par kuru var saņemt vienotā maksājuma shēmas maksājumus. |
| --- | --- |

29.

Daudzu gadu garumā lauksaimniecības izdevumos no ES budžeta ir bijis zemāks kļūdu līmenis nekā citās pamatdarbības izdevumu jomās. Tomēr lauksaimniecības izdevumi krasi atšķiras no citu jomu izdevumiem. Kopējās lauksaimniecības politikas izdevumu saņēmēji parasti veic atbilstīgas darbības, un valsts iestādes veic pārbaudes pirms maksājuma veikšanas; aptuveni 70 % izdevumu aprēķina, nevis pamatojoties uz izmaksu atlīdzināšanu, bet gan balstoties uz objektīviem kritērijiem, piemēram, zemes gabalu, par kuru var saņemt vienotā maksājuma shēmas maksājumus.

| 30. | Attiecībā uz izdevumiem tādās jomās kā, piemēram, struktūrfondi, izglītība un kultūra, tieslietas un iekšlietas subsīdiju saņēmēji ir atšķirīgi un tie saņem ES finansējumu īstenotajiem pasākumiem, kurus līdzfinansē arī no citiem avotiem. Maksājumus veic pirms izmaksu rašanās, un pieprasījumus pieņem, pamatojoties uz deklarācijām, kurās ir minēts, ka ir radušies attiecināmi izdevumi. |
| --- | --- |

30.

Attiecībā uz izdevumiem tādās jomās kā, piemēram, struktūrfondi, izglītība un kultūra, tieslietas un iekšlietas subsīdiju saņēmēji ir atšķirīgi un tie saņem ES finansējumu īstenotajiem pasākumiem, kurus līdzfinansē arī no citiem avotiem. Maksājumus veic pirms izmaksu rašanās, un pieprasījumus pieņem, pamatojoties uz deklarācijām, kurās ir minēts, ka ir radušies attiecināmi izdevumi.

| 31. | Tāpēc tās iestādes grāmatvedības sistēmā, kura pārvalda maksājumu, nebūs tieša ieraksta par tiesībām uz maksājumu, bet gan netiešs ieraksts par citu struktūru iesniegtajām deklarācijām. Turklāt, piemēram, infrastruktūras shēmas, riska kapitāla shēmas un mācību shēmas pārbaudes var atšķirties gan laika, gan veida ziņā. |
| --- | --- |

31.

Tāpēc tās iestādes grāmatvedības sistēmā, kura pārvalda maksājumu, nebūs tieša ieraksta par tiesībām uz maksājumu, bet gan netiešs ieraksts par citu struktūru iesniegtajām deklarācijām. Turklāt, piemēram, infrastruktūras shēmas, riska kapitāla shēmas un mācību shēmas pārbaudes var atšķirties gan laika, gan veida ziņā.

| 32. | Tāpēc ar lauksaimniecības jomas maksājumiem saistīto administratīvo noteikumu atdarināšana nebūt nenozīmē, ka tā būs vienkārša. Nevar arī pieņemt, ka ierosinātās izmaiņas automātiski pārnesīs uz citām budžeta daļām lauksaimniecības maksājumu apstrādei pašreiz izmantotās sistēmas acīmredzamās stiprās puses. |
| --- | --- |

32.

Tāpēc ar lauksaimniecības jomas maksājumiem saistīto administratīvo noteikumu atdarināšana nebūt nenozīmē, ka tā būs vienkārša. Nevar arī pieņemt, ka ierosinātās izmaiņas automātiski pārnesīs uz citām budžeta daļām lauksaimniecības maksājumu apstrādei pašreiz izmantotās sistēmas acīmredzamās stiprās puses.

Priekšlikumu izmaksas

| 33. | Nav norādījumu par 53.a pantā minēto struktūru izveides iespējamajām izmaksām. Šo priekšlikumu ietekmes novērtējums būtu palīdzējis izvērtēt šīs izmaksas. |
| --- | --- |

33.

Nav norādījumu par 53.a pantā minēto struktūru izveides iespējamajām izmaksām. Šo priekšlikumu ietekmes novērtējums būtu palīdzējis izvērtēt šīs izmaksas.

Savietojamība ar izpildē balstītu līdzekļu atmaksāšanas sistēmu

| 34. | Šajā pantā izklāstītie priekšlikumi, šķiet, veido lielāko ieguldījumu centienos iegūt precīzāku informāciju par saņēmējiem atlīdzināmajām izmaksām. Lai gan to var vērtēt atzinīgi, ja maksājumu sistēmas paliek tādas, kādas tās ir, finanšu regulas ievaddaļā bija minēta shēmas pārvietošana uz “izpildē balstītu sistēmu, pamatojoties uz saskaņotu rādītāju un mērķu noteikšanu”. Citāda administratīva kārtība, iespējams, varētu būt piemērota, ja šādu sistēmu ieviesīs. |
| --- | --- |

34.

Šajā pantā izklāstītie priekšlikumi, šķiet, veido lielāko ieguldījumu centienos iegūt precīzāku informāciju par saņēmējiem atlīdzināmajām izmaksām. Lai gan to var vērtēt atzinīgi, ja maksājumu sistēmas paliek tādas, kādas tās ir, finanšu regulas ievaddaļā bija minēta shēmas pārvietošana uz “izpildē balstītu sistēmu, pamatojoties uz saskaņotu rādītāju un mērķu noteikšanu”. Citāda administratīva kārtība, iespējams, varētu būt piemērota, ja šādu sistēmu ieviesīs.

Kā Komisija izmantos informāciju

| 35. | Komisijas priekšlikumam ir liela līdzība ar atziņām, kas izklāstītas Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli (un priekšlikumu izveidot Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmu). Abi ietver sistēmu, ko veido visu budžeta izdevumu koordinētas pārbaudes, kuras veido piramīdu un kuras ir pamatā ticamībai kopumā Komisijas līmenī. Lai gan Finanšu regulas projekta priekšlikumi varētu sekmēt šādas “ticamības piramīdas” izveidi, Komisijas priekšlikumā nav izklāstīts, kā tā izmantos šo informāciju, lai nonāktu pie secinājuma, ka pārskati ir pareizi un ka nevienā izdevumu plūsmā nav būtisku kļūdu. |
| --- | --- |

35.

Komisijas priekšlikumam ir liela līdzība ar atziņām, kas izklāstītas Palātas Atzinumā Nr. 2/2004 par vienotas revīzijas modeli (un priekšlikumu izveidot Kopienas iekšējās kontroles pamatsistēmu). Abi ietver sistēmu, ko veido visu budžeta izdevumu koordinētas pārbaudes, kuras veido piramīdu un kuras ir pamatā ticamībai kopumā Komisijas līmenī. Lai gan Finanšu regulas projekta priekšlikumi varētu sekmēt šādas “ticamības piramīdas” izveidi, Komisijas priekšlikumā nav izklāstīts, kā tā izmantos šo informāciju, lai nonāktu pie secinājuma, ka pārskati ir pareizi un ka nevienā izdevumu plūsmā nav būtisku kļūdu.

Ieteikums

| 36. | Palāta iesaka Parlamentam un Padomei izvērtēt Komisijas priekšlikumus, ņemot vērā iepriekš minētos komentārus. Palāta īpaši norāda uz to, ka priekšlikumos apvienoti institucionālās uzbūves jautājumi un ticamības jautājumi saistībā ar grāmatvedības informācijas ticamību, izdevumu likumību un pareizību un izdevumu plūsmu riska profilu. Piemēram, būtu iespējams iegūt vadības apliecinājumu par katru izdevumu plūsmu, neuzstājot, ka tām visām vajadzīga vienāda organizācijas kārtība. |
| --- | --- |

36.

Palāta iesaka Parlamentam un Padomei izvērtēt Komisijas priekšlikumus, ņemot vērā iepriekš minētos komentārus. Palāta īpaši norāda uz to, ka priekšlikumos apvienoti institucionālās uzbūves jautājumi un ticamības jautājumi saistībā ar grāmatvedības informācijas ticamību, izdevumu likumību un pareizību un izdevumu plūsmu riska profilu. Piemēram, būtu iespējams iegūt vadības apliecinājumu par katru izdevumu plūsmu, neuzstājot, ka tām visām vajadzīga vienāda organizācijas kārtība.

Maksājumi, līdzekļu atgūšana un iepirkums

| 37. | Par šiem priekšlikumiem Finanšu regulas projektā Palātai komentāru nav. |
| --- | --- |

37.

Par šiem priekšlikumiem Finanšu regulas projektā Palātai komentāru nav.

Fiduciārie konti (61. panta 4. punkts)

Komisijas priekšlikums

| 38. | Komisija ierosina savā vārdā vai uzdevumā atvērt fiduciāros kontus (par kuru atvēršanu ir atbildīgs kredītrīkotājs, kura pārziņā ir programmas vai darbības īstenošana, un kredītrīkotājs par to vienojas ar Komisijas grāmatvedi). Šos kontus pārvaldīs 53. panta 1. punktā 2. apakšpunkta c) un d) daļā nosauktās struktūras, ietverot finanšu iestādes, kurām uzticēta finanšu instrumentu īstenošana – Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Investīciju fonds (EIF). |
| --- | --- |

38.

Komisija ierosina savā vārdā vai uzdevumā atvērt fiduciāros kontus (par kuru atvēršanu ir atbildīgs kredītrīkotājs, kura pārziņā ir programmas vai darbības īstenošana, un kredītrīkotājs par to vienojas ar Komisijas grāmatvedi). Šos kontus pārvaldīs 53. panta 1. punktā 2. apakšpunkta c) un d) daļā nosauktās struktūras, ietverot finanšu iestādes, kurām uzticēta finanšu instrumentu īstenošana – Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Investīciju fonds (EIF).

Analīze

| 39. | Palāta ir revidējusi fiduciāro kontu pārvaldību, ko veica Komisija (Īpašais ziņojums Nr. 5/2009). Cita starpā Palāta secināja, ka nav skaidru noteikumu par fiduciāro kontu izveidi. |
| --- | --- |

39.

Palāta ir revidējusi fiduciāro kontu pārvaldību, ko veica Komisija (Īpašais ziņojums Nr. 5/2009). Cita starpā Palāta secināja, ka nav skaidru noteikumu par fiduciāro kontu izveidi.

| 40. | Fiduciāros kontus Komisija izmanto jau daudzus gadus, kad īsteno tādas programmas un darbības kā riska kapitāla darbības vai garantijas maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šis jaunais noteikums kalpotu par juridisko pamatu jaunu fiduciāro kontu atvēršanai. Tajā nav prasīts, lai par programmas vai darbības īstenošanu atbildīgais kredītrīkotājs vienotos ar Komisijas galveno grāmatvedi par esošajiem fiduciārajiem kontiem, un tas arī nenosaka, kā šie konti izmantojami un uzraugāmi. |
| --- | --- |

40.

Fiduciāros kontus Komisija izmanto jau daudzus gadus, kad īsteno tādas programmas un darbības kā riska kapitāla darbības vai garantijas maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šis jaunais noteikums kalpotu par juridisko pamatu jaunu fiduciāro kontu atvēršanai. Tajā nav prasīts, lai par programmas vai darbības īstenošanu atbildīgais kredītrīkotājs vienotos ar Komisijas galveno grāmatvedi par esošajiem fiduciārajiem kontiem, un tas arī nenosaka, kā šie konti izmantojami un uzraugāmi.

Ieteikums

| 41. | Palāta iesaka Komisijai, kad tā izstrādās īstenošanas kārtības galīgo redakciju, ņemt vērā komentārus, kas sniegti Palātas Īpašā ziņojuma Nr. 5/2009 30.–32. pantā. |
| --- | --- |

41.

Palāta iesaka Komisijai, kad tā izstrādās īstenošanas kārtības galīgo redakciju, ņemt vērā komentārus, kas sniegti Palātas Īpašā ziņojuma Nr. 5/2009 30.–32. pantā.

Dotācijas un godalgas (108.–120.a pants)

| 42. | Komisijai ir vairāki priekšlikumi par to, kā pielāgot izmaksu atlīdzināšanas sistēmu (atļauja turpmāk izmantot vienreizējus maksājumus, standarta likmes vienības izmaksas u. c.). Tomēr priekšlikumā grozīt Finanšu regulu nav pietiekami paskaidrots, kā notiks pāreja uz izpildē balstītu sistēmu. Tādējādi nav saiknes starp nodomiem, kas pausti paskaidrojuma rakstā (kurā izvirzīts mērķis “pārvietot dotāciju režīmu no vadības, kas balstīta uz reālajām izmaksām (ieguldījumiem), uz shēmu, kura balstīta uz izpildi (rezultātiem), lai labāk sasniegtu politikas mērķus un panāktu procesuālo un dokumentāro prasību būtisku vienkāršošanu līdzekļu saņēmēju labā, un sekmēt vienreizējo maksājumu izmantošanu”), un faktiski ierosinātajām izmaiņām. Priekšlikumi par godalgām var liecināt par attālināšanos no izmaksu atlīdzināšanas. Ja Komisija vēlas vērā ņemami pietuvināties izpildē balstītai atlīdzināšanas sistēmai, šis jautājums tai jārisina īstenošanas kārtībā un/vai nozaru tiesību aktos. |
| --- | --- |

42.

Komisijai ir vairāki priekšlikumi par to, kā pielāgot izmaksu atlīdzināšanas sistēmu (atļauja turpmāk izmantot vienreizējus maksājumus, standarta likmes vienības izmaksas u. c.). Tomēr priekšlikumā grozīt Finanšu regulu nav pietiekami paskaidrots, kā notiks pāreja uz izpildē balstītu sistēmu. Tādējādi nav saiknes starp nodomiem, kas pausti paskaidrojuma rakstā (kurā izvirzīts mērķis “pārvietot dotāciju režīmu no vadības, kas balstīta uz reālajām izmaksām (ieguldījumiem), uz shēmu, kura balstīta uz izpildi (rezultātiem), lai labāk sasniegtu politikas mērķus un panāktu procesuālo un dokumentāro prasību būtisku vienkāršošanu līdzekļu saņēmēju labā, un sekmēt vienreizējo maksājumu izmantošanu”), un faktiski ierosinātajām izmaiņām. Priekšlikumi par godalgām var liecināt par attālināšanos no izmaksu atlīdzināšanas. Ja Komisija vēlas vērā ņemami pietuvināties izpildē balstītai atlīdzināšanas sistēmai, šis jautājums tai jārisina īstenošanas kārtībā un/vai nozaru tiesību aktos.

Finanšu instrumenti (120.b un 120.c pants)

Komisijas priekšlikums

| 43. | Šī jaunā sadaļa nosaka juridisko pamatu finanšu instrumentu izmantošanai. Šīs sadaļas noteikumi Komisijai ļauj īstenot finanšu instrumentus saskaņā ar tiešo pārvaldību vai ar netiešo pārvaldību, kad uzdevumu izpilde uzticēta EIB, EIF vai citām finanšu iestādēm. Iepriekš finanšu instumentus uzskatīja par izņēmumu no standarta kārtības, kuru piemēroja dotācijām. |
| --- | --- |

43.

Šī jaunā sadaļa nosaka juridisko pamatu finanšu instrumentu izmantošanai. Šīs sadaļas noteikumi Komisijai ļauj īstenot finanšu instrumentus saskaņā ar tiešo pārvaldību vai ar netiešo pārvaldību, kad uzdevumu izpilde uzticēta EIB, EIF vai citām finanšu iestādēm. Iepriekš finanšu instumentus uzskatīja par izņēmumu no standarta kārtības, kuru piemēroja dotācijām.

Analīze

| 44. | Komisijas paskaidroto iemeslu dēļ ir lietderīgi Finanšu regulā iekļaut īpašu juridisko pamatu finanšu instrumentu izmantošanai. Tomēr Palāta atzīmē, ka jaunās norādes, kas paredzētas ierosinātajā Finanšu regulas papildinājumā, nerisina jautājumu par piederību. Nav skaidrs, vai Komisija paredz atspoguļot visus finanšu instrumentus Eiropas Savienības bilancē, kā tas būtu jādara saskaņā ar starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem (5). (sk. arī 46. un 92. punktu.) |
| --- | --- |

44.

Komisijas paskaidroto iemeslu dēļ ir lietderīgi Finanšu regulā iekļaut īpašu juridisko pamatu finanšu instrumentu izmantošanai. Tomēr Palāta atzīmē, ka jaunās norādes, kas paredzētas ierosinātajā Finanšu regulas papildinājumā, nerisina jautājumu par piederību. Nav skaidrs, vai Komisija paredz atspoguļot visus finanšu instrumentus Eiropas Savienības bilancē, kā tas būtu jādara saskaņā ar starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem (5). (sk. arī 46. un 92. punktu.)

| 45. | Palāta ir revidējusi dažādu finanšu instrumentu pārvaldību, kuru īsteno Komisija un EIB, EIF un citi finanšu starpnieki (Īpašais ziņojums Nr. 1/2009, Pārskats par 2008. gadu). Cita starpā Palāta secināja, ka dažos gadījumos finanšu intrumentu izmantošana, kuru veica Komisija vai finanšu starpnieki, kam bija uzticēta to pārvaldība, nebija pienācīgi uzraudzīta. |
| --- | --- |

45.

Palāta ir revidējusi dažādu finanšu instrumentu pārvaldību, kuru īsteno Komisija un EIB, EIF un citi finanšu starpnieki (Īpašais ziņojums Nr. 1/2009, Pārskats par 2008. gadu). Cita starpā Palāta secināja, ka dažos gadījumos finanšu intrumentu izmantošana, kuru veica Komisija vai finanšu starpnieki, kam bija uzticēta to pārvaldība, nebija pienācīgi uzraudzīta.

| 46. | Komisija plāno paplašināt finanšu instrumentu izmantošanu. Tāpēc tai vajadzēs uzraudzīt to izmantošanu un būs jāiegulda līdzekļi, lai apmācītu darbiniekus pārvaldīt saistītos riskus (6). Turklāt tai vajadzēs nodrošināt, lai darbinieki apzinātos, ka nepieciešama pārredzamība (tostarp sniedzot informāciju saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem). |
| --- | --- |

46.

Komisija plāno paplašināt finanšu instrumentu izmantošanu. Tāpēc tai vajadzēs uzraudzīt to izmantošanu un būs jāiegulda līdzekļi, lai apmācītu darbiniekus pārvaldīt saistītos riskus (6). Turklāt tai vajadzēs nodrošināt, lai darbinieki apzinātos, ka nepieciešama pārredzamība (tostarp sniedzot informāciju saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem).

Ieteikums

| 47. | Palāta iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei prasīt no Komisijas precizējumus saistībā ar finanšu instrumentu piederību un to, kā ir iecerēts finanšu instrumentus iekļaut uzskaitē un ES finanšu pārskatos. Turklāt Palāta iesaka Komisijai īstenošanas kārtībā iekļaut pienācīgu finanšu instrumentu izmantošanas uzraudzības stratēģiju, kas attieksies arī uz tiem finanšu instrumentiem, kurus īsteno saskaņā ar netiešo pārvaldību. Papildus tam būtu jāstiprina Komisijas darbinieku spēja darboties ar relatīvi sarežģītiem finanšu instrumentiem. |
| --- | --- |

47.

Palāta iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei prasīt no Komisijas precizējumus saistībā ar finanšu instrumentu piederību un to, kā ir iecerēts finanšu instrumentus iekļaut uzskaitē un ES finanšu pārskatos. Turklāt Palāta iesaka Komisijai īstenošanas kārtībā iekļaut pienācīgu finanšu instrumentu izmantošanas uzraudzības stratēģiju, kas attieksies arī uz tiem finanšu instrumentiem, kurus īsteno saskaņā ar netiešo pārvaldību. Papildus tam būtu jāstiprina Komisijas darbinieku spēja darboties ar relatīvi sarežģītiem finanšu instrumentiem.

Ārējā revīzija (129., 140., 143.–144.a pants)

| 48. | Komisijai ir vairāki priekšlikumi, kas saistīti ar Palātas gada pārskatu (129., 143. un 144.a pants) un īpašajiem ziņojumiem (144. pants). Komisija (Palātas galvenā revidējamā vienība) neapspriedās ar Palātu (Komisijas ārējās revīzijas iestādi), pirms ierosināja šīs izmaiņas Palātas revīziju kārtībā. |
| --- | --- |

48.

Komisijai ir vairāki priekšlikumi, kas saistīti ar Palātas gada pārskatu (129., 143. un 144.a pants) un īpašajiem ziņojumiem (144. pants). Komisija (Palātas galvenā revidējamā vienība) neapspriedās ar Palātu (Komisijas ārējās revīzijas iestādi), pirms ierosināja šīs izmaiņas Palātas revīziju kārtībā.

Gada pārskats

Komisijas priekšlikums

| 49. | Komisija ierosina (papildus dažiem 143. panta pārkārtojumiem):






  — | noteikt agrākus termiņus jebkādu gada pārskatā iekļaujamu apsvērumu (piem., gada pārskata nodaļu projektu) nosūtīšanai. Nosūtīšanas datums Komisijai būtu 15. jūnijs, nevis 30. jūnijs, kā noteikts tagad, bet citām iestādēm un struktūrām – 1. jūnijs (143. panta 1. punkts), |
| --- | --- | --- |

49.

Komisija ierosina (papildus dažiem 143. panta pārkārtojumiem):

—

noteikt agrākus termiņus jebkādu gada pārskatā iekļaujamu apsvērumu (piem., gada pārskata nodaļu projektu) nosūtīšanai. Nosūtīšanas datums Komisijai būtu 15. jūnijs, nevis 30. jūnijs, kā noteikts tagad, bet citām iestādēm un struktūrām – 1. jūnijs (143. panta 1. punkts),

| — | noteikt agrākus termiņus komentāriem par citu iestāžu (ne Komisijas) un struktūru provizoriskajiem pārskatiem (129. panta 1. punkts), |
| --- | --- |

—

noteikt agrākus termiņus komentāriem par citu iestāžu (ne Komisijas) un struktūru provizoriskajiem pārskatiem (129. panta 1. punkts),

| — | noteikt, ka Palātas apsvērumiem piemērojama pretrunu procedūra (143. panta 1. punkts un 2. punkts), |
| --- | --- |

—

noteikt, ka Palātas apsvērumiem piemērojama pretrunu procedūra (143. panta 1. punkts un 2. punkts),

| — | citādi formulēt kārtību, kādā publicējamas iestāžu atbildes (143. panta 4. punkts), |
| --- | --- |

—

citādi formulēt kārtību, kādā publicējamas iestāžu atbildes (143. panta 4. punkts),

| — | pārstrādāt kārtību, kādā Komisija prasa katras dalībvalsts viedokli par Palātas apsvērumiem, kuri uz šo dalībvalsti attiecas (143. panta 6. punkts), ietverot ilgāku termiņu, kurā dalībvalstis var atbildēt, |
| --- | --- |

—

pārstrādāt kārtību, kādā Komisija prasa katras dalībvalsts viedokli par Palātas apsvērumiem, kuri uz šo dalībvalsti attiecas (143. panta 6. punkts), ietverot ilgāku termiņu, kurā dalībvalstis var atbildēt,

| — | jaunu noteikumu, ar kuru Palātai paziņojums par sākotnējiem konstatējumiem, kas attiecas uz gada pārskatu, jānosūta līdz 1. jūnijam tajā gadā, kas seko gadam, uz kuru šie konstatējumi attiecas, un jādod attiecīgajai iestādei, struktūrai vai dalībvalstij divarpus mēneši, kuros tās var Palātai nosūtīt jebkādas piezīmes, ko tās vēlētos paust par šo sākotnējo konstatējumu paziņojumu (144.a pants). |
| --- | --- |

—

jaunu noteikumu, ar kuru Palātai paziņojums par sākotnējiem konstatējumiem, kas attiecas uz gada pārskatu, jānosūta līdz 1. jūnijam tajā gadā, kas seko gadam, uz kuru šie konstatējumi attiecas, un jādod attiecīgajai iestādei, struktūrai vai dalībvalstij divarpus mēneši, kuros tās var Palātai nosūtīt jebkādas piezīmes, ko tās vēlētos paust par šo sākotnējo konstatējumu paziņojumu (144.a pants).

Analīze

| 50. | Palātai nav komentāru par 143. panta 4. vai 6. punktā ierosinātajiem grozījumiem. |
| --- | --- |

50.

Palātai nav komentāru par 143. panta 4. vai 6. punktā ierosinātajiem grozījumiem.

| 51. | Priekšlikums ieviest atsauci uz pretrunu procedūru 143. panta 1. un 2. punktā ir lieks. |
| --- | --- |

51.

Priekšlikums ieviest atsauci uz pretrunu procedūru 143. panta 1. un 2. punktā ir lieks.

| 52. | Palāta uzskata, ka 143. panta 1. punktā ierosinātās termiņu izmaiņas nav vajadzīgas. Formāli tās nozīmētu ievērojami samazināt laiku, kas Palātai pieejams apsvērumu sagatavošanai. Turklāt Palāta norāda, ka Komisija nav ierosinājusi pārvirzīt datumu, kurš tai noteikts provizorisko (128. pants) un galīgo pārskatu (129. pants) iesniegšanai. |
| --- | --- |

52.

Palāta uzskata, ka 143. panta 1. punktā ierosinātās termiņu izmaiņas nav vajadzīgas. Formāli tās nozīmētu ievērojami samazināt laiku, kas Palātai pieejams apsvērumu sagatavošanai. Turklāt Palāta norāda, ka Komisija nav ierosinājusi pārvirzīt datumu, kurš tai noteikts provizorisko (128. pants) un galīgo pārskatu (129. pants) iesniegšanai.

| 53. | Ierosinātie termiņi īpaši pārsteidz saistībā ar Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatiem un tos apkopojošo kopsavilkuma ziņojumu. Savos gada pārskatos Palāta komentē šos dokumentus. Finanšu regulas 60. panta 8. punktā paredzēts, ka šie dokumenti būs pieejami 15. jūnijā. Tādējādi Palāta nosūtītu ziņojuma projektu tajā pašā dienā, kad Komisijai ir noteikts iesniegt kopsavilkuma ziņojumu par iekšējās kontroles sistēmas darbību. |
| --- | --- |

53.

Ierosinātie termiņi īpaši pārsteidz saistībā ar Komisijas ģenerāldirektoru gada darbības pārskatiem un tos apkopojošo kopsavilkuma ziņojumu. Savos gada pārskatos Palāta komentē šos dokumentus. Finanšu regulas 60. panta 8. punktā paredzēts, ka šie dokumenti būs pieejami 15. jūnijā. Tādējādi Palāta nosūtītu ziņojuma projektu tajā pašā dienā, kad Komisijai ir noteikts iesniegt kopsavilkuma ziņojumu par iekšējās kontroles sistēmas darbību.

| 54. | Palāta atzīst, ka ir vēlams visus materiālus savlaicīgi darīt pieejamus Komisijai un pārējiem, un praktiski dara to pirms Finanšu regulā noteiktajiem oficiālajiem termiņiem, ja vien ir iespējams. Palāta ierosina labāk atstāt līdzšinējos oficiālos termiņus nemainītus un arī turpmāk paļauties uz sadarbību. |
| --- | --- |

54.

Palāta atzīst, ka ir vēlams visus materiālus savlaicīgi darīt pieejamus Komisijai un pārējiem, un praktiski dara to pirms Finanšu regulā noteiktajiem oficiālajiem termiņiem, ja vien ir iespējams. Palāta ierosina labāk atstāt līdzšinējos oficiālos termiņus nemainītus un arī turpmāk paļauties uz sadarbību.

| 55. | Ja Parlaments un Padome tomēr nolemj šos termiņus pārbīdīt, tad Palāta uzskata, ka tāda pati pieeja būs nepieciešama arī attiecībā uz Komisijas termiņiem. |
| --- | --- |

55.

Ja Parlaments un Padome tomēr nolemj šos termiņus pārbīdīt, tad Palāta uzskata, ka tāda pati pieeja būs nepieciešama arī attiecībā uz Komisijas termiņiem.

| 56. | Šajā gadījumā būtu īpaši vēlams pārskatīt termiņu, kas noteikts Komisijas un citu iestāžu atbildēm uz Palātas gada pārskata projektu (apsvērumiem). 143. panta 1. punktā noteikts, ka šis termiņš ir 15. oktobris. Ja iestādes savas tulkotās galīgās atbildes dara pieejamas tik vēlu, Palātas gada pārskatu nebūs iespējams laikus publicēt. Lai ievērotu pašreizējo termiņu, kas prasa iesniegt gada pārskatu budžeta lēmējiestādēm novembra sākumā, Palātai jāsaņem pilnas tulkotās atbildes ne vēlāk kā 30. septembrī. |
| --- | --- |

56.

Šajā gadījumā būtu īpaši vēlams pārskatīt termiņu, kas noteikts Komisijas un citu iestāžu atbildēm uz Palātas gada pārskata projektu (apsvērumiem). 143. panta 1. punktā noteikts, ka šis termiņš ir 15. oktobris. Ja iestādes savas tulkotās galīgās atbildes dara pieejamas tik vēlu, Palātas gada pārskatu nebūs iespējams laikus publicēt. Lai ievērotu pašreizējo termiņu, kas prasa iesniegt gada pārskatu budžeta lēmējiestādēm novembra sākumā, Palātai jāsaņem pilnas tulkotās atbildes ne vēlāk kā 30. septembrī.

| 57. | Ierosinātais jaunais 144.a pants jāvērtē arī, ņemot vērā ierobežojumus saistībā ar Palātas gada pārskata sagatavošanu. |
| --- | --- |

57.

Ierosinātais jaunais 144.a pants jāvērtē arī, ņemot vērā ierobežojumus saistībā ar Palātas gada pārskata sagatavošanu.

| 58. | Palātas pienākums ir ziņot par visiem finanšu gada izdevumiem. Tā nevar pabeigt revīzijas apmeklējumu programmu, kamēr Komisija nav reģistrējusi visus izdevumus (7). Šādos apstākļos revīzijas rezultātu paziņošana neizbēgami izraisīs stresu visām ieinteresētajām personām. Lai to risinātu, ir nepieciešama sadarbība, saziņa un apspriešanās. |
| --- | --- |

58.

Palātas pienākums ir ziņot par visiem finanšu gada izdevumiem. Tā nevar pabeigt revīzijas apmeklējumu programmu, kamēr Komisija nav reģistrējusi visus izdevumus (7). Šādos apstākļos revīzijas rezultātu paziņošana neizbēgami izraisīs stresu visām ieinteresētajām personām. Lai to risinātu, ir nepieciešama sadarbība, saziņa un apspriešanās.

| 59. | Parasti revidējamajai vienībai ir trīs iespējas atbildēt uz Palātas konstatējumiem:






  a) | revīzijas apmeklējumu laikā (pēc kuriem daudzi saņēmēji/dalībvalstis nolemj iesniegt papildu dokumentus); |
| --- | --- | --- |

59.

Parasti revidējamajai vienībai ir trīs iespējas atbildēt uz Palātas konstatējumiem:

a)

revīzijas apmeklējumu laikā (pēc kuriem daudzi saņēmēji/dalībvalstis nolemj iesniegt papildu dokumentus);

| b) | ar sākotnējo konstatējumu paziņojumu (kuru nosūta pēc revīzijas apmeklējuma un pēc jebkādas papildu informācijas saņemšanas); |
| --- | --- |

b)

ar sākotnējo konstatējumu paziņojumu (kuru nosūta pēc revīzijas apmeklējuma un pēc jebkādas papildu informācijas saņemšanas);

| c) | pēc ziņojuma projekta (“apsvērumu”) nosūtīšanas Komisijai. Pašlaik visi ziņojumu projekti ietver klātienes tikšanos ar Komisiju, lai apspriestu tās atbilžu projektu. |
| --- | --- |

c)

pēc ziņojuma projekta (“apsvērumu”) nosūtīšanas Komisijai. Pašlaik visi ziņojumu projekti ietver klātienes tikšanos ar Komisiju, lai apspriestu tās atbilžu projektu.

| 60. | Sākotnējo konstatējumu paziņojums vairāk uzskatāms par Palātas iekšējo procedūru daļu, nevis par dokumentu, ko pieņēmusi Palāta vai kāda tās apakšpalāta (8). Tādējādi Palāta uzskata, ka ir principā nepieņemami Finanšu regulā ieviest noteikumu, kāds ierosināts 144.a pantā. |
| --- | --- |

60.

Sākotnējo konstatējumu paziņojums vairāk uzskatāms par Palātas iekšējo procedūru daļu, nevis par dokumentu, ko pieņēmusi Palāta vai kāda tās apakšpalāta (8). Tādējādi Palāta uzskata, ka ir principā nepieņemami Finanšu regulā ieviest noteikumu, kāds ierosināts 144.a pantā.

| 61. | Turklāt pret Komisijas priekšlikumu ir arī citi nozīmīgi praktiski iebildumi:






  — | dažkārt var būt vēlama konstatējumu vēlāka apstiprināšana ar faktiem (piemēram, ja vēlu saņem informāciju no saņēmēja), |
| --- | --- | --- |

61.

Turklāt pret Komisijas priekšlikumu ir arī citi nozīmīgi praktiski iebildumi:

—

dažkārt var būt vēlama konstatējumu vēlāka apstiprināšana ar faktiem (piemēram, ja vēlu saņem informāciju no saņēmēja),

| — | divarpus mēnešu termiņš, kas atbildēm uz paziņojumiem par sākotnējiem konstatējumiem noteikts 144.a panta 2. punktā (tas var ilgt līdz pat augusta vidum), ir nepraktiski ilgs un, kā norādīts 59. punktā, neatbilst pašreizējai kārtībai. Tas var padarīt neiespējamu gada pārskata nodošanu līdz 15. novembrim, kā noteikts Finanšu regulā, |
| --- | --- |

—

divarpus mēnešu termiņš, kas atbildēm uz paziņojumiem par sākotnējiem konstatējumiem noteikts 144.a panta 2. punktā (tas var ilgt līdz pat augusta vidum), ir nepraktiski ilgs un, kā norādīts 59. punktā, neatbilst pašreizējai kārtībai. Tas var padarīt neiespējamu gada pārskata nodošanu līdz 15. novembrim, kā noteikts Finanšu regulā,

| — | tas arī nesaskan ne ar tagadējo 143. panta 2. punktu, ne ar ierosināto 143. panta 1. punktu. Palātas apsvērumu projektā (kas jānosūta jūnijā) jāatspoguļo apspriešanās par sākotnējo konstatējumu paziņojumu (un šī apspriešanās saskaņā ar ierosināto 144.a pantu varētu turpināties līdz augusta vidum). |
| --- | --- |

—

tas arī nesaskan ne ar tagadējo 143. panta 2. punktu, ne ar ierosināto 143. panta 1. punktu. Palātas apsvērumu projektā (kas jānosūta jūnijā) jāatspoguļo apspriešanās par sākotnējo konstatējumu paziņojumu (un šī apspriešanās saskaņā ar ierosināto 144.a pantu varētu turpināties līdz augusta vidum).

| 62. | Ja ir jāreglamentē sākotnējo konstatējumu paziņojuma izmantošana, tad par prioritāti būtu jānosaka tiesību aktos noteiktais Komisijas pienākums atbildēt ilgākais sešu nedēļu laikā. |
| --- | --- |

62.

Ja ir jāreglamentē sākotnējo konstatējumu paziņojuma izmantošana, tad par prioritāti būtu jānosaka tiesību aktos noteiktais Komisijas pienākums atbildēt ilgākais sešu nedēļu laikā.

Ieteikums

| 63. | Palāta iesaka Parlamentam un Padomei:






  — | neveikt grozījumus, kas ierosināti 143. panta 1. punktam, |
| --- | --- | --- |

63.

Palāta iesaka Parlamentam un Padomei:

—

neveikt grozījumus, kas ierosināti 143. panta 1. punktam,

| — | neiekļaut Finanšu regulā ierosināto 143. panta 2. punkta jauno tekstu, |
| --- | --- |

—

neiekļaut Finanšu regulā ierosināto 143. panta 2. punkta jauno tekstu,

| — | neiekļaut Finanšu regulā ierosināto jauno 144.a pantu. |
| --- | --- |

—

neiekļaut Finanšu regulā ierosināto jauno 144.a pantu.

Īpašie ziņojumi

Komisijas priekšlikums

| 64. | Komisija ierosina:






  — | 144. pantā iekļaut atsauci uz pretrunu procedūru, |
| --- | --- | --- |

64.

Komisija ierosina:

—

144. pantā iekļaut atsauci uz pretrunu procedūru,

| — | vietām pārformulēt 144. panta 1. punkta tekstu, |
| --- | --- |

—

vietām pārformulēt 144. panta 1. punkta tekstu,

| — | iekļaut jaunu punktu, kas reglamentētu veidu, kādā Palāta sniedz savus īpašos ziņojumus. |
| --- | --- |

—

iekļaut jaunu punktu, kas reglamentētu veidu, kādā Palāta sniedz savus īpašos ziņojumus.

Analīze

| 65. | Tāpat kā attiecībā uz gada pārskatu, Palāta uzskata, ka atsauce uz pretrunu procedūru ir lieka. |
| --- | --- |

65.

Tāpat kā attiecībā uz gada pārskatu, Palāta uzskata, ka atsauce uz pretrunu procedūru ir lieka.

| 66. | Otrā no ierosinātajām paskaidrojošajām izmaiņām ir neskaidra. Iespējams, tās nolūks ir noteikt, ka Palātai jāpieņem īpašā ziņojuma galīgā redakcija viena mēneša laikā pēc attiecīgo atbilžu saņemšanas. Jebkurā gadījumā Palāta parasti pieņem īpašos ziņojumus tūliņ pēc tam, kad saņemtas attiecīgās iestādes galīgās atbildes. Palāta uzskata, ka šī Finanšu regulas redakcija rada labu iespēju svītrot šo 144. panta lieko daļu. |
| --- | --- |

66.

Otrā no ierosinātajām paskaidrojošajām izmaiņām ir neskaidra. Iespējams, tās nolūks ir noteikt, ka Palātai jāpieņem īpašā ziņojuma galīgā redakcija viena mēneša laikā pēc attiecīgo atbilžu saņemšanas. Jebkurā gadījumā Palāta parasti pieņem īpašos ziņojumus tūliņ pēc tam, kad saņemtas attiecīgās iestādes galīgās atbildes. Palāta uzskata, ka šī Finanšu regulas redakcija rada labu iespēju svītrot šo 144. panta lieko daļu.

| 67. | Ierosinātā 144. panta 1. punkta jaunā pēdējā daļa nevēlami ierobežotu Palātas iespēju sagatavot īpašos ziņojumus tā, lai tie būtu maksimāli vērtīgi lasītājiem. Palāta turpina pārskatīt ziņojumu izklāsta veidu un jau tagad pievērš lielāku uzmanību revidējamās vienības atbildēm nekā lielākā daļa augstāko revīzijas iestāžu. Palāta ir informēta, ka lielākā daļa valstu revīzijas iestāžu aicina revidējamās vienības komentēt revīzijas ziņojumu projektus un tad apkopo šos komentārus ziņojuma tekstā. Ja grozījumi ir vajadzīgi, tad Palāta dod priekšroku šādam izklāsta modelim. |
| --- | --- |

67.

Ierosinātā 144. panta 1. punkta jaunā pēdējā daļa nevēlami ierobežotu Palātas iespēju sagatavot īpašos ziņojumus tā, lai tie būtu maksimāli vērtīgi lasītājiem. Palāta turpina pārskatīt ziņojumu izklāsta veidu un jau tagad pievērš lielāku uzmanību revidējamās vienības atbildēm nekā lielākā daļa augstāko revīzijas iestāžu. Palāta ir informēta, ka lielākā daļa valstu revīzijas iestāžu aicina revidējamās vienības komentēt revīzijas ziņojumu projektus un tad apkopo šos komentārus ziņojuma tekstā. Ja grozījumi ir vajadzīgi, tad Palāta dod priekšroku šādam izklāsta modelim.

Ieteikums

| 68. | Palāta iesaka Parlamentam un Padomei nepieņemt iepriekš minētās izmaiņas 144. pantā un apsvērt iespēju svītrot 144. panta 1. punkta trešo daļu. |
| --- | --- |

68.

Palāta iesaka Parlamentam un Padomei nepieņemt iepriekš minētās izmaiņas 144. pantā un apsvērt iespēju svītrot 144. panta 1. punkta trešo daļu.

Citi jautājumi saistībā ar ārējo revīziju

| 69. | Pašreizējās Finanšu regulas 140. panta 2. punkta trešajā teikumā ir novirze no Līguma teksta trīs aspektos: vārdkopa “kopīgi ar” aizstāj Līgumā minēto “saziņā ar”; Finanšu regulā ir teikts “revīzijas iestādēm”, nevis “revīzijas struktūrām” (9). Līguma formulējums ir “kompetentiem dalībvalstu dienestiem”, bet formulējums Finanšu regulā – “valsts atbildīgajām struktūrvienībām”. Palāta iesaka saskaņot šo iedaļu ar Līguma terminoloģiju. |
| --- | --- |

69.

Pašreizējās Finanšu regulas 140. panta 2. punkta trešajā teikumā ir novirze no Līguma teksta trīs aspektos: vārdkopa “kopīgi ar” aizstāj Līgumā minēto “saziņā ar”; Finanšu regulā ir teikts “revīzijas iestādēm”, nevis “revīzijas struktūrām” (9). Līguma formulējums ir “kompetentiem dalībvalstu dienestiem”, bet formulējums Finanšu regulā – “valsts atbildīgajām struktūrvienībām”. Palāta iesaka saskaņot šo iedaļu ar Līguma terminoloģiju.

Savienības ieguldījumu fondi (164. pants)

Komisijas priekšlikums

| 70. | Finanšu regulas projektā ir iekļauts jauns 164. pants, kurā paredzēts pamats Savienības ieguldījumu fondu iespējamai izveidei. Šie fondi tiktu izveidoti pēc Pasaules Bankas un Apvienoto Nāciju Organizācijas ieguldījumu fondu darbību parauga. Tie ļautu Komisijai apvienoti pārvaldīt citu donoru fondus, kā arī ES budžeta līdzekļus. Komisija piedāvā šos līdzekļus glabāt īpašā bankas kontā un ieturēt 7 %, lai segtu pārvaldības izmaksas. |
| --- | --- |

70.

Finanšu regulas projektā ir iekļauts jauns 164. pants, kurā paredzēts pamats Savienības ieguldījumu fondu iespējamai izveidei. Šie fondi tiktu izveidoti pēc Pasaules Bankas un Apvienoto Nāciju Organizācijas ieguldījumu fondu darbību parauga. Tie ļautu Komisijai apvienoti pārvaldīt citu donoru fondus, kā arī ES budžeta līdzekļus. Komisija piedāvā šos līdzekļus glabāt īpašā bankas kontā un ieturēt 7 %, lai segtu pārvaldības izmaksas.

Analīze

| 71. | Jautājums par to, vai Komisijai jāuzsāk ieguldījumu fondu pārvaldība, ir politisks jautājums, par kuru Palāta necenšas formulēt nostāju. Palāta tomēr vērš Parlamenta un Padomes uzmanību uz jautājumiem par administrēšanu, izmaksām, pārskatatbildību un revīziju, kuri izriet no šā priekšlikuma. |
| --- | --- |

71.

Jautājums par to, vai Komisijai jāuzsāk ieguldījumu fondu pārvaldība, ir politisks jautājums, par kuru Palāta necenšas formulēt nostāju. Palāta tomēr vērš Parlamenta un Padomes uzmanību uz jautājumiem par administrēšanu, izmaksām, pārskatatbildību un revīziju, kuri izriet no šā priekšlikuma.

Ar administrēšanu saistītie jautājumi

| 72. | Kaut arī īpašs bankas konts, iespējams, ir piemērots iemaksu saņemšanai un glabāšanai līdz brīdim, kad tās būs vajadzīgas, ir vajadzīgi citi pasākumi, lai ziedojumus izmantotu. Piemēram, no ieguldījumu fonda, kura nolūks ir reaģēt uz zemestrīci Haiti, būtu jāapmaksā izdevumi Haiti vietējā valūtā, jāmaksā par piegādēm un pakalpojumiem dažādās valūtās Karību jūras reģionā, kā arī jāiegādājas preces un loģistikas pakalpojumi ES un ārpus tās. Šajā nolūkā ieguldījumu fonda darījumi būtu jāveic no vairākiem bankas kontiem un ar tiem būtu jānodarbojas vairākām pārstāvniecībām un darbiniekiem. |
| --- | --- |

72.

Kaut arī īpašs bankas konts, iespējams, ir piemērots iemaksu saņemšanai un glabāšanai līdz brīdim, kad tās būs vajadzīgas, ir vajadzīgi citi pasākumi, lai ziedojumus izmantotu. Piemēram, no ieguldījumu fonda, kura nolūks ir reaģēt uz zemestrīci Haiti, būtu jāapmaksā izdevumi Haiti vietējā valūtā, jāmaksā par piegādēm un pakalpojumiem dažādās valūtās Karību jūras reģionā, kā arī jāiegādājas preces un loģistikas pakalpojumi ES un ārpus tās. Šajā nolūkā ieguldījumu fonda darījumi būtu jāveic no vairākiem bankas kontiem un ar tiem būtu jānodarbojas vairākām pārstāvniecībām un darbiniekiem.

| 73. | Tādējādi ieguldījumu fonda grāmatvedība būtu sarežģīta un cieši integrēta ar citām grāmatvedības darbībām. Šī sarežģītība nav atspoguļota Komisijas teksta projektā par “īpašajiem bankas kontiem”. |
| --- | --- |

73.

Tādējādi ieguldījumu fonda grāmatvedība būtu sarežģīta un cieši integrēta ar citām grāmatvedības darbībām. Šī sarežģītība nav atspoguļota Komisijas teksta projektā par “īpašajiem bankas kontiem”.

Izmaksas

| 74. | Saskaņā ar Finanšu regulas projektu Komisijai būtu atļauts no iemaksām ieturēt 7 % pārvaldības maksu, lai segtu ieguldījumu fonda administrēšanas izmaksas. Palāta saprot, ka šis skaitlis (kurš tiek izmantots arī EK/ANO Finanšu un administratīvajā pamatnolīgumā) atspoguļo administratīvo pieskaitāmo izmaksu atļauto robežlielumu citās budžeta jomās, nevis novērtējumu par iespējamajām papildu izmaksām par ieguldījumu fonda pārvaldību. |
| --- | --- |

74.

Saskaņā ar Finanšu regulas projektu Komisijai būtu atļauts no iemaksām ieturēt 7 % pārvaldības maksu, lai segtu ieguldījumu fonda administrēšanas izmaksas. Palāta saprot, ka šis skaitlis (kurš tiek izmantots arī EK/ANO Finanšu un administratīvajā pamatnolīgumā) atspoguļo administratīvo pieskaitāmo izmaksu atļauto robežlielumu citās budžeta jomās, nevis novērtējumu par iespējamajām papildu izmaksām par ieguldījumu fonda pārvaldību.

| 75. | Priekšlikuma iezīme ir tāda, ka Komisija, kas pati būtu līdzekļu devēja, varētu ieturēt administrēšanas maksu, lai pati pārvaldītu savas iemaksas fondā. Paskaidrojumā teikts, ka īpašais bankas konts būs “ārpus budžeta”, tādējādi norādot, ka Komisija paredz pārskaitījumus ieguldījumu fondā uzskatīt par budžeta izdevumu. Nav skaidrs, vai Komisijai ir likumīgas tiesības ieturēt administrēšanas maksu par savu līdzekļu pārvaldību, tāpat nav skaidrs, vai 7 % pārvaldības maksa atbilst iespējamo izmaksu pamatotam novērtējumam. |
| --- | --- |

75.

Priekšlikuma iezīme ir tāda, ka Komisija, kas pati būtu līdzekļu devēja, varētu ieturēt administrēšanas maksu, lai pati pārvaldītu savas iemaksas fondā. Paskaidrojumā teikts, ka īpašais bankas konts būs “ārpus budžeta”, tādējādi norādot, ka Komisija paredz pārskaitījumus ieguldījumu fondā uzskatīt par budžeta izdevumu. Nav skaidrs, vai Komisijai ir likumīgas tiesības ieturēt administrēšanas maksu par savu līdzekļu pārvaldību, tāpat nav skaidrs, vai 7 % pārvaldības maksa atbilst iespējamo izmaksu pamatotam novērtējumam.

Pārskatatbildība un revīzijas īstenošanas kārtība

| 76. | Īstenošanas kārtības projektā (231.a pants) ir teikts, ka ieguldījumu fonds jākonsolidē Komisijas gada pārskatos un ka gada pārskats jāiesniedz budžeta lēmējiestādei budžeta apstiprināšanas procesa kontekstā. Katru atsevišķu ieguldījumu fondu revidē vismaz trīs reizes: to dara iekšējās revīzijas dienests, Revīzijas palāta un “neatkarīgs ārējais revidents”. |
| --- | --- |

76.

Īstenošanas kārtības projektā (231.a pants) ir teikts, ka ieguldījumu fonds jākonsolidē Komisijas gada pārskatos un ka gada pārskats jāiesniedz budžeta lēmējiestādei budžeta apstiprināšanas procesa kontekstā. Katru atsevišķu ieguldījumu fondu revidē vismaz trīs reizes: to dara iekšējās revīzijas dienests, Revīzijas palāta un “neatkarīgs ārējais revidents”.

| 77. | Šo kārtību var salīdzināt ar ieguldījumu fondu pārvaldnieku veiktajiem pasākumiem. Tajos parasti ietilpst ieguldījumu fondu konsolidēto pārskatu sagatavošana, kas aptverta vienā revīzijā. Šāda konsolidācija būtiski samazina revīzijas izmaksas. Pasaules Bankas gadījumā donori, kuri vēlas gūt lielāku pārliecību par atsevišķiem ieguldījumu fondiem, organizē revīziju, ko veic pārvaldes iestādes ārējais revidents, bet tie maksā atlīdzība revidentam, lai segtu šīs revīzijas papildu izmaksas. |
| --- | --- |

77.

Šo kārtību var salīdzināt ar ieguldījumu fondu pārvaldnieku veiktajiem pasākumiem. Tajos parasti ietilpst ieguldījumu fondu konsolidēto pārskatu sagatavošana, kas aptverta vienā revīzijā. Šāda konsolidācija būtiski samazina revīzijas izmaksas. Pasaules Bankas gadījumā donori, kuri vēlas gūt lielāku pārliecību par atsevišķiem ieguldījumu fondiem, organizē revīziju, ko veic pārvaldes iestādes ārējais revidents, bet tie maksā atlīdzība revidentam, lai segtu šīs revīzijas papildu izmaksas.

Ieteikums

| 78. | Palāta iesaka Parlamentam un Padomei Komisijas priekšlikuma izvērtēšanā pienācīgi ņemt vērā izklāstītos apsvērumus, un gadījumā, ja priekšlikums izveidot Savienības ieguldījumu fondus tiek atbalstīts, apsvērt, kā var izveidot stabilu, bet rentablu īstenošanas kārtību. |
| --- | --- |

78.

Palāta iesaka Parlamentam un Padomei Komisijas priekšlikuma izvērtēšanā pienācīgi ņemt vērā izklāstītos apsvērumus, un gadījumā, ja priekšlikums izveidot Savienības ieguldījumu fondus tiek atbalstīts, apsvērt, kā var izveidot stabilu, bet rentablu īstenošanas kārtību.

Finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām (185.a pants)

Komisijas priekšlikums

| 79. | Finanšu regulas projektā ir iekļauts jauns 185.a pants, kurā sniegts pamats, lai skaidri ieviestu publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) jēdzienu un lai īpašai publiskā un privātā sektora partnerības struktūrai uzticētu to ieviešanu. Komisijas priekšlikumā paredzēts, ka Komisija pieņem vienkāršotu finanšu paraugregulu, kurā izklāstīts to principu kopums, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību. Šie principi, kuri izriet no Finanšu regulas projekta jaunā 53.b panta, tiktu iekļauti finanšu noteikumos, kas jāpieņem struktūrām, kuras ir juridiskas personas, izveidotas ar pamataktu un kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana saskaņā ar 53. panta 1. punkta 2. apakšpunkta e) daļu. |
| --- | --- |

79.

Finanšu regulas projektā ir iekļauts jauns 185.a pants, kurā sniegts pamats, lai skaidri ieviestu publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) jēdzienu un lai īpašai publiskā un privātā sektora partnerības struktūrai uzticētu to ieviešanu. Komisijas priekšlikumā paredzēts, ka Komisija pieņem vienkāršotu finanšu paraugregulu, kurā izklāstīts to principu kopums, kas nepieciešami, lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību. Šie principi, kuri izriet no Finanšu regulas projekta jaunā 53.b panta, tiktu iekļauti finanšu noteikumos, kas jāpieņem struktūrām, kuras ir juridiskas personas, izveidotas ar pamataktu un kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana saskaņā ar 53. panta 1. punkta 2. apakšpunkta e) daļu.

Analīze

| 80. | Būtībā publiskā un privātā sektora partnerības ir ilgtermiņa, augstas vērtības un bieži vien sarežģīts juridisks veidojums. Komisijas tehniskajā dokumentācijā ir minēts, ka pašreizējās Finanšu regulas noteikumus partneri neuzskata par piemērotiem. Pamatojoties uz to (un pēc padziļinātas analīzes), Komisija uzskatīja, ka, lai īstenotu PPP, pašreizējām iespējām jāpievieno papildu iespēja to uzticēt īpašai publiskā un privātā sektora partnerības struktūrai. |
| --- | --- |

80.

Būtībā publiskā un privātā sektora partnerības ir ilgtermiņa, augstas vērtības un bieži vien sarežģīts juridisks veidojums. Komisijas tehniskajā dokumentācijā ir minēts, ka pašreizējās Finanšu regulas noteikumus partneri neuzskata par piemērotiem. Pamatojoties uz to (un pēc padziļinātas analīzes), Komisija uzskatīja, ka, lai īstenotu PPP, pašreizējām iespējām jāpievieno papildu iespēja to uzticēt īpašai publiskā un privātā sektora partnerības struktūrai.

| 81. | Lēmums par to, vai īpašai publiskā un privātā sektora partnerības struktūrai uzticēt PPP īstenošanu, ir politisks jautājums, par kuru Palāta necenšas formulēt viedokli. Noteikumos par “vienkāršotu finanšu paraugregulu” īpašām struktūrām nav paredzēta apspriešanās ar Palātu. Palāta uzskata, ka ir svarīgi, lai šis dokuments nekādā veidā neierobežotu Palātas iespējas revidēt šo ES līdzekļu izmantošanu. |
| --- | --- |

81.

Lēmums par to, vai īpašai publiskā un privātā sektora partnerības struktūrai uzticēt PPP īstenošanu, ir politisks jautājums, par kuru Palāta necenšas formulēt viedokli. Noteikumos par “vienkāršotu finanšu paraugregulu” īpašām struktūrām nav paredzēta apspriešanās ar Palātu. Palāta uzskata, ka ir svarīgi, lai šis dokuments nekādā veidā neierobežotu Palātas iespējas revidēt šo ES līdzekļu izmantošanu.

Ieteikums

| 82. | Palāta iesaka minētā panta otrajam teikumam pievienot frāzi “un pēc apspriešanās ar Revīzijas palātu”. |
| --- | --- |

82.

Palāta iesaka minētā panta otrajam teikumam pievienot frāzi “un pēc apspriešanās ar Revīzijas palātu”.

Ēku iegādes finansēšana (179. panta 3. punkta b) apakšpunkts)

| 83. | Palātai nav komentāru par šo priekšlikumu. |
| --- | --- |

83.

Palātai nav komentāru par šo priekšlikumu.

Nobeiguma noteikumi

| 84. | Palātai nav komentāru par Komisijas procedūras ieteikumiem. |
| --- | --- |

84.

Palātai nav komentāru par Komisijas procedūras ieteikumiem.

Jautājumi, kuri Komisijas paskaidrojuma rakstā nav izcelti

| 85. | Palāta vēlas vērst Parlamenta un Padomes uzmanību uz četriem jautājumiem, uz kuriem nav norādīts Komisijas paskaidrojuma rakstā: iepriekšējā finansējuma ieskaits (81. pants), grāmatveža pienākumi (123. pants), aģentūru revīzija (185. panta 4. punkts) un pārskatu sniegšanas saistību noteikšana visā Finanšu regulā. |
| --- | --- |

85.

Palāta vēlas vērst Parlamenta un Padomes uzmanību uz četriem jautājumiem, uz kuriem nav norādīts Komisijas paskaidrojuma rakstā: iepriekšējā finansējuma ieskaits (81. pants), grāmatveža pienākumi (123. pants), aģentūru revīzija (185. panta 4. punkts) un pārskatu sniegšanas saistību noteikšana visā Finanšu regulā.

Iepriekšējā finansējuma ieskaits (81. pants)

Komisijas priekšlikums

| 86. | Pēdējos gados dažās budžeta daļās ir vērojams ļoti augsts neieskaitītā iepriekšējā finansējuma līmenis. Komisijas priekšlikumā ir sniegta atbilde uz šo problēmu. |
| --- | --- |

86.

Pēdējos gados dažās budžeta daļās ir vērojams ļoti augsts neieskaitītā iepriekšējā finansējuma līmenis. Komisijas priekšlikumā ir sniegta atbilde uz šo problēmu.

Analīze

| 87. | Komisija cita starpā iesaka 81. pantam pievienot jaunu 4. punktu, kurā būtu noteikts, ka atbildīgais kredītrīkotājs “regulāri” veic iepriekšējā finansējuma ieskaitu, taču nav minēts, cik bieži tas jāveic. Nav skaidrs, vai ierosinātā izmaiņa palīdzēs sasniegt izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

87.

Komisija cita starpā iesaka 81. pantam pievienot jaunu 4. punktu, kurā būtu noteikts, ka atbildīgais kredītrīkotājs “regulāri” veic iepriekšējā finansējuma ieskaitu, taču nav minēts, cik bieži tas jāveic. Nav skaidrs, vai ierosinātā izmaiņa palīdzēs sasniegt izvirzīto mērķi.

Ieteikums

| 88. | Palāta iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei apsvērt iespēju padarīt stingrāku šo noteikumu, piemēram, norādot uz to, ka ir vēlams pārlieku neuzkrāt neieskaitītus iepriekšējā finansējuma maksājumus, un/vai ļaujot veikt tikai vienu iepriekšējā finansējuma maksājumu. |
| --- | --- |

88.

Palāta iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei apsvērt iespēju padarīt stingrāku šo noteikumu, piemēram, norādot uz to, ka ir vēlams pārlieku neuzkrāt neieskaitītus iepriekšējā finansējuma maksājumus, un/vai ļaujot veikt tikai vienu iepriekšējā finansējuma maksājumu.

| 89. | Palāta norāda, ka Komisijai būtu jāspēj risināt problēma par neieskaitīta iepriekšējā finansējuma augsto līmeni pirms izmaiņu veikšanas Finanšu regulā. Palāta ierosina Komisijai izvirzīt mērķi samazināt neieskaitīta iepriekšējā finansējuma līmeni un kontrolēt virzības gaitu ar gada darbības pārskatu starpniecību. |
| --- | --- |

89.

Palāta norāda, ka Komisijai būtu jāspēj risināt problēma par neieskaitīta iepriekšējā finansējuma augsto līmeni pirms izmaiņu veikšanas Finanšu regulā. Palāta ierosina Komisijai izvirzīt mērķi samazināt neieskaitīta iepriekšējā finansējuma līmeni un kontrolēt virzības gaitu ar gada darbības pārskatu starpniecību.

Pārskatu un uzskaites izveide (VII sadaļa)

Komisijas priekšlikums

| 90. | Komisijas priekšlikums vienkāršo un saīsina tekstu par pārskatu izveidi. Dažas izmaiņas attiecas uz dažādas finansiālās informācijas iesniegšanas datumiem. |
| --- | --- |

90.

Komisijas priekšlikums vienkāršo un saīsina tekstu par pārskatu izveidi. Dažas izmaiņas attiecas uz dažādas finansiālās informācijas iesniegšanas datumiem.

Analīze

| 91. | Palāta atzinīgi vērtē šīs sadaļas pašreizējā teksta vienkāršošanu, tomēr uzskata, ka būtu lietderīgi izmantot iespēju skaidri formulēt Komisijas grāmatveža atbildību attiecībā uz Komisijas pārskatiem, lai nodrošinātu, ka pārskati ir pienācīgi sagatavoti. Nolūks nebūtu mainīt būtību, jo praksē pārskatus visos būtiskajos aspektos sagatavo saskaņā ar Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, tomēr ir iespējams panākt lielāku skaidrību. |
| --- | --- |

91.

Palāta atzinīgi vērtē šīs sadaļas pašreizējā teksta vienkāršošanu, tomēr uzskata, ka būtu lietderīgi izmantot iespēju skaidri formulēt Komisijas grāmatveža atbildību attiecībā uz Komisijas pārskatiem, lai nodrošinātu, ka pārskati ir pienācīgi sagatavoti. Nolūks nebūtu mainīt būtību, jo praksē pārskatus visos būtiskajos aspektos sagatavo saskaņā ar Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem, tomēr ir iespējams panākt lielāku skaidrību.

| 92. | Palāta iesaka grozīt 123. pantu un iekļaut formulējumu par to, ka pārskati jāsagatavo saskaņā ar “starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram” (formulējums aizgūts no 133. panta), bet grāmatvedim jādod iespēja no tiem atkāpties, lai gūtu patiesu un objektīvu priekšstatu. Tādējādi grāmatvedim būtu atļauts tajos gadījumos, kad tas jādara, lai sniegtu patiesu un objektīvu priekšstatu, piemērot pieeju, kas atšķiras no tās, kura prasīta tikai standartos. Grāmatvedis paskaidrotu, ka tas ir darīts, un (pārskatu piezīmēs) parādītu, ka finanšu pārskati būtu bijuši citādi gadījumā, ja būtu ievēroti standarti. |
| --- | --- |

92.

Palāta iesaka grozīt 123. pantu un iekļaut formulējumu par to, ka pārskati jāsagatavo saskaņā ar “starptautiski atzītiem grāmatvedības standartiem publiskajam sektoram” (formulējums aizgūts no 133. panta), bet grāmatvedim jādod iespēja no tiem atkāpties, lai gūtu patiesu un objektīvu priekšstatu. Tādējādi grāmatvedim būtu atļauts tajos gadījumos, kad tas jādara, lai sniegtu patiesu un objektīvu priekšstatu, piemērot pieeju, kas atšķiras no tās, kura prasīta tikai standartos. Grāmatvedis paskaidrotu, ka tas ir darīts, un (pārskatu piezīmēs) parādītu, ka finanšu pārskati būtu bijuši citādi gadījumā, ja būtu ievēroti standarti.

Ieteikums

| 93. | Palāta iesaka Parlamentam un Padomei Komisijas priekšlikuma izvērtēšanā par šo Finanšu regulas daļu apsvērt iespēju iekļaut piedāvāto teksta precizējumu. |
| --- | --- |

93.

Palāta iesaka Parlamentam un Padomei Komisijas priekšlikuma izvērtēšanā par šo Finanšu regulas daļu apsvērt iespēju iekļaut piedāvāto teksta precizējumu.

Finanšu regulas aģentūrām un citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumu (185. panta 4. punkts)

Komisijas priekšlikums

| 94. | Komisija ir ierosinājusi jaunu 185. panta 4. punktu, kurā ir iekļauti noteikumi par ES aģentūru revīziju. Šajā punktā noteikts, ka īpašo gada ziņojumu sagatavošanā par aģentūrām Palāta par pamatu izmanto darbu, ko veikuši privātā sektora revidenti, kurus ieceļ katra aģentūra. Šā priekšlikuma precīzs nolūks nav īsti skaidrs: pirmais teikums attiecas uz ieņēmumu un izdevumu likumību un pareizību, otrais – uz pārskatiem. |
| --- | --- |

94.

Komisija ir ierosinājusi jaunu 185. panta 4. punktu, kurā ir iekļauti noteikumi par ES aģentūru revīziju. Šajā punktā noteikts, ka īpašo gada ziņojumu sagatavošanā par aģentūrām Palāta par pamatu izmanto darbu, ko veikuši privātā sektora revidenti, kurus ieceļ katra aģentūra. Šā priekšlikuma precīzs nolūks nav īsti skaidrs: pirmais teikums attiecas uz ieņēmumu un izdevumu likumību un pareizību, otrais – uz pārskatiem.

Analīze

| 95. | Komisijas priekšlikums potenciāli var veidot pamatu aģentūru revīzijas sistēmas uzlabošanai. Privātā sektora revidenti ir raduši gatavot atzinumu par pārskatu ticamību. Palāta piekrīt Komisijas viedoklim, ka tai vajadzētu spēt uzticēties neatkarīga un pienācīgi iecelta privātā sektora revidenta darbam saistībā ar šā revidenta atzinumu par aģentūras pārskatu ticamību. |
| --- | --- |

95.

Komisijas priekšlikums potenciāli var veidot pamatu aģentūru revīzijas sistēmas uzlabošanai. Privātā sektora revidenti ir raduši gatavot atzinumu par pārskatu ticamību. Palāta piekrīt Komisijas viedoklim, ka tai vajadzētu spēt uzticēties neatkarīga un pienācīgi iecelta privātā sektora revidenta darbam saistībā ar šā revidenta atzinumu par aģentūras pārskatu ticamību.

| 96. | Apstākļi ir nedaudz sarežģītāki saistībā ar likumību un pareizību, jo ES tiesību aktos noteiktās prasības ir vairāk attālinātas no privātā sektora revidentu tradicionālā revīzijas darba. Palāta uzskata, ka piemērotākais risinājums būtu uzdot ieceltam privātā sektora revidentam īstenot “saskaņotas procedūras” attiecībā uz iepirkuma un darbā pieņemšanas jautājumiem. To darot, privātā sektora revidents atlasītu “saskaņotu” paraugu saistībā ar iepirkuma un darbā pieņemšanas procesiem un šim paraugam veiktu “saskaņotas” pārbaudes. Pamatojoties uz pārbaužu rezultātiem, Palāta pēc tam formulētu savu atzinumu jautājumā par aģentūras pārskatu likumību un pareizību. |
| --- | --- |

96.

Apstākļi ir nedaudz sarežģītāki saistībā ar likumību un pareizību, jo ES tiesību aktos noteiktās prasības ir vairāk attālinātas no privātā sektora revidentu tradicionālā revīzijas darba. Palāta uzskata, ka piemērotākais risinājums būtu uzdot ieceltam privātā sektora revidentam īstenot “saskaņotas procedūras” attiecībā uz iepirkuma un darbā pieņemšanas jautājumiem. To darot, privātā sektora revidents atlasītu “saskaņotu” paraugu saistībā ar iepirkuma un darbā pieņemšanas procesiem un šim paraugam veiktu “saskaņotas” pārbaudes. Pamatojoties uz pārbaužu rezultātiem, Palāta pēc tam formulētu savu atzinumu jautājumā par aģentūras pārskatu likumību un pareizību.

| 97. | Palāta tādējādi ierosina, ka tai vajadzētu būt iesaistītai privātā sektora revidentu atlasē, tai vajadzētu būt īpašumtiesībām uz revīzijas darba dokumentiem un tai būtu jābūt galīgajām tiesībām atteikties no privātā sektora revidenta pakalpojumiem, ja Palāta to uzskatītu par vajadzīgu. Tā kā revīzijas atzinums ir Palātas atzinums un tāds tas arī paliktu, Palātai ir jābūt pilnīgai uzraudzībai pār jebkuru tādu revīzijas darbu uz vietas, kuru veic ārēji pakalpojumu sniedzēji. |
| --- | --- |

97.

Palāta tādējādi ierosina, ka tai vajadzētu būt iesaistītai privātā sektora revidentu atlasē, tai vajadzētu būt īpašumtiesībām uz revīzijas darba dokumentiem un tai būtu jābūt galīgajām tiesībām atteikties no privātā sektora revidenta pakalpojumiem, ja Palāta to uzskatītu par vajadzīgu. Tā kā revīzijas atzinums ir Palātas atzinums un tāds tas arī paliktu, Palātai ir jābūt pilnīgai uzraudzībai pār jebkuru tādu revīzijas darbu uz vietas, kuru veic ārēji pakalpojumu sniedzēji.

| 98. | Tā kā aģentūru un struktūru skaits arvien palielinās, šādā veidā pārskatīts priekšlikums ļautu Palātai turpmāk īstenot savas pilnvaras rentabli. |
| --- | --- |

98.

Tā kā aģentūru un struktūru skaits arvien palielinās, šādā veidā pārskatīts priekšlikums ļautu Palātai turpmāk īstenot savas pilnvaras rentabli.

Ieteikums

| 99. | Palāta iesaka pieņemt Komisijas priekšlikumu ar šādām izmaiņām:






  a) | lai aģentūra ieceltu privātā sektora revidentu, kā priekšnosacījums ir jāizvirza Palātas apstiprinājums. Palātai jābūt pārliecinātai, ka konkursa process ir noritējis pienācīgi, ka izraudzītā revidentu sabiedrība ir pietiekami kompetenta un neatkarīga un ka ierosinātā revīzijas maksa ir pamatota. Palāta izvirzītu noteikumu, ka ir jāsagatavo standarta līgums, kurā būtu iekļauti noteikumi par saskaņotām procedūrām attiecībā uz izdevumu likumību un pareizību; |
| --- | --- | --- |

99.

Palāta iesaka pieņemt Komisijas priekšlikumu ar šādām izmaiņām:

a)

lai aģentūra ieceltu privātā sektora revidentu, kā priekšnosacījums ir jāizvirza Palātas apstiprinājums. Palātai jābūt pārliecinātai, ka konkursa process ir noritējis pienācīgi, ka izraudzītā revidentu sabiedrība ir pietiekami kompetenta un neatkarīga un ka ierosinātā revīzijas maksa ir pamatota. Palāta izvirzītu noteikumu, ka ir jāsagatavo standarta līgums, kurā būtu iekļauti noteikumi par saskaņotām procedūrām attiecībā uz izdevumu likumību un pareizību;

| b) | Palātai nav obligāti pilnībā jāpaļaujas uz citu veikto darbu. Palātai ir jābūt iespējai veikt jebkādas revīzijas procedūras, kuras tā uzskata par nepieciešamām, lai formulētu atzinumu. Turklāt frāze “pamatā ir” ir jāaizstāj ar frāzi “pamatā var būt”, lai Finanšu regula neatņemtu Palātai tiesības lemt pēc saviem ieskatiem. No juridiskā viedokļa šīs frāzes būtība ir tāda, kas ļautu Palātai uzticēties citu paveiktajam darbam, bet nespiestu to darīt; |
| --- | --- |

b)

Palātai nav obligāti pilnībā jāpaļaujas uz citu veikto darbu. Palātai ir jābūt iespējai veikt jebkādas revīzijas procedūras, kuras tā uzskata par nepieciešamām, lai formulētu atzinumu. Turklāt frāze “pamatā ir” ir jāaizstāj ar frāzi “pamatā var būt”, lai Finanšu regula neatņemtu Palātai tiesības lemt pēc saviem ieskatiem. No juridiskā viedokļa šīs frāzes būtība ir tāda, kas ļautu Palātai uzticēties citu paveiktajam darbam, bet nespiestu to darīt;

| c) | privātā sektora revidenta uzdevumā būtu jāiekļauj ārējā revidenta atzinuma sniegšana Palātai par ticamību un saskaņotu procedūru veikšana saistībā ar likumību un pareizību. Priekšlikums ir tekstu nedaudz mainīt, lai atspoguļotu šādu ieteikumu attiecībā uz uzdevumu. |
| --- | --- |

c)

privātā sektora revidenta uzdevumā būtu jāiekļauj ārējā revidenta atzinuma sniegšana Palātai par ticamību un saskaņotu procedūru veikšana saistībā ar likumību un pareizību. Priekšlikums ir tekstu nedaudz mainīt, lai atspoguļotu šādu ieteikumu attiecībā uz uzdevumu.

| 100. | Papildus minētajam Palāta izvirza priekšlikumu nedaudz papildināt 185. panta 1. punktu, lai nodrošinātu, ka ar Palātu turpina apspriesties, pirms tiek pieņemta pamata finanšu regula aģentūrām un citām struktūrām. |
| --- | --- |

100.

Papildus minētajam Palāta izvirza priekšlikumu nedaudz papildināt 185. panta 1. punktu, lai nodrošinātu, ka ar Palātu turpina apspriesties, pirms tiek pieņemta pamata finanšu regula aģentūrām un citām struktūrām.

Ziņojumu sagatavošanas prasības

| 101. | Finanšu regulā ir paredzēti vairāki ziņojumi, kurus sagatavo Komisija. Gada finanšu pārskati un ziņojumi par budžeta izpildi izriet (121. pants) no starptautiskajiem standartiem. Finanšu regula uzliek citas ziņojumu sagatavošanas prasības, tādas kā kredītrīkotāja gada darbības pārskats (60. panta 7. punkts) un pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību (122. pants). Līgumā tagad ir iekļauta arī prasība iesniegt ikgadēju Savienības finanšu novērtējumu (LESD 318. pants). |
| --- | --- |

101.

Finanšu regulā ir paredzēti vairāki ziņojumi, kurus sagatavo Komisija. Gada finanšu pārskati un ziņojumi par budžeta izpildi izriet (121. pants) no starptautiskajiem standartiem. Finanšu regula uzliek citas ziņojumu sagatavošanas prasības, tādas kā kredītrīkotāja gada darbības pārskats (60. panta 7. punkts) un pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību (122. pants). Līgumā tagad ir iekļauta arī prasība iesniegt ikgadēju Savienības finanšu novērtējumu (LESD 318. pants).

| 102. | Neapšaubot neviena šā ziņojuma vērtību, Palāta iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei aicināt Komisiju apsvērt, vai nav iespējams vienkāršot un konsolidēt ziņojumus, ņemot vērā lietotāju vajadzības. |
| --- | --- |

102.

Neapšaubot neviena šā ziņojuma vērtību, Palāta iesaka Eiropas Parlamentam un Padomei aicināt Komisiju apsvērt, vai nav iespējams vienkāršot un konsolidēt ziņojumus, ņemot vērā lietotāju vajadzības.

Šo atzinumu pieņēma Revīzijas palāta 2010. gada 21. oktobra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  COM(2010) 260 galīgā redakcija, 28.5.2010.

1

(2)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

2

(3)  Sk. Atzinumu Nr. 1/2010 “Eiropas Savienības budžeta finanšu pārvaldības uzlabošana: risks un izaicinājumi” (http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/opinions). Palāta norāda, ka tā savā atzinumā ierosināja, lai jēdziens “pievienotā vērtība Eiropai” tiktu formulēts pienācīgā politiskā deklarācijā vai arī ES tiesību aktos, pēc kuriem ES politikas veidotāji varētu vadīties, izvēloties izdevumu prioritātes. Finanšu regula varētu būt šāds likumdošanas instruments.

3

(4)  Preambulas 39. punktā, šķiet, ir norādīts, ka netiks veikts ex ante novērtējums par to, vai dalībvalstu veiktās kontroles nodrošina Savienības finansiālo interešu aizsardzību pietiekamā līmenī, lai gan 53.a pantā ir ierosināts, ka Komisijai varētu būt uzdevums veikt akreditēšanu.

4

ex ante

(5)  Daži no finanšu instrumentiem, kas minēti Komisijas tehniskajā dokumentācijā par šo aspektu tās priekšlikumā, pašlaik nav iekļauti bilancē.

5

(6)  Palāta norāda, ka aģentūras arī ir izmantojušas finanšu instrumentus.

6

(7)  Lielāko daļu maksājumu joprojām veic gada beigās. Piemēram, 2009. gada decembrī Komisija reģistrēja 33 % Eiropas Sociālā fonda izdevumu.

7

(8)  Pašreizējā kārtība atspoguļo diskusijas saistībā ar Kontaktkomiteju, kurā ir Eiropas Savienības augstāko revīzijas iestāžu vadītāji un Revīzijas palātas priekšsēdētājs (saskaņā ar Līgumā noteikto prasību, lai Palāta un valstu revīzijas iestādes “sadarbojas savstarpējas uzticības garā, tomēr saglabājot savu neatkarību”). Palāta lūdz atbildi četru nedēļu laikā vai, ja iespējams, ilgākā laikposmā, par apsvērumiem, kas attiecas uz ticamības deklarāciju jeb DAS. No savas puses Palāta ir gatava apņemties nosūtīt sākotnējo konstatējumu paziņojumus, kas attiecas uz gada pārskatu, pirms 1. jūnija termiņa, kas noteikts ierosinātajā 144.a pantā

8

(9)  Tulkotāja piezīme. No šajā punktā minētajām Palātas konstatētajām atšķirībām starp Līguma tekstu angļu valodā un priekšlikuma tekstu angļu valodā vienīgi šī neattiecas uz tekstu latviešu valodā.

9

---

PIELIKUMS

| Komisijas grozītais teksts | Palātas ierosinājumi |
| --- | --- |
| 10. pants
  Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumi | 10. pants
  Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumi |
| Attiecīgā gada 31. decembrī pieejamos neizmantotos ieņēmumus un apropriācijas no 18. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem pārnes šādi: | Attiecīgā gada 31. decembrī pieejamos neizmantotos ieņēmumus un apropriācijas no 18. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem pārnes šādi: |
| — | ārējos piešķirtos ieņēmumus pārnes automātiski, un tie ir pilnībā jāizmanto līdz brīdim, kad ir pabeigtas visas operācijas saistībā ar programmu vai darbību, kam tie ir piešķirti. Ārējos piešķirtos ieņēmumus, kas saņemti programmas vai darbības pēdējā gadā, var izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā, |

Komisijas grozītais teksts

Palātas ierosinājumi

10. pants

Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumi

10. pants

Piešķirto ieņēmumu pārnešanas noteikumi

Attiecīgā gada 31. decembrī pieejamos neizmantotos ieņēmumus un apropriācijas no 18. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem pārnes šādi:

Attiecīgā gada 31. decembrī pieejamos neizmantotos ieņēmumus un apropriācijas no 18. pantā minētajiem piešķirtajiem ieņēmumiem pārnes šādi:

—

ārējos piešķirtos ieņēmumus pārnes automātiski, un tie ir pilnībā jāizmanto līdz brīdim, kad ir pabeigtas visas operācijas saistībā ar programmu vai darbību, kam tie ir piešķirti. Ārējos piešķirtos ieņēmumus, kas saņemti programmas vai darbības pēdējā gadā, var izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā,

| — | ārējos piešķirtos ieņēmumus pārnes automātiski, un tie ir pilnībā jāizmanto līdz brīdim, kad ir pabeigtas visas operācijas saistībā ar programmu vai darbību, kam tie ir piešķirti. Ārējos piešķirtos ieņēmumus, kas saņemti programmas vai darbības pēdējā gadā, var izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā. |
| --- | --- |

—

ārējos piešķirtos ieņēmumus pārnes automātiski, un tie ir pilnībā jāizmanto līdz brīdim, kad ir pabeigtas visas operācijas saistībā ar programmu vai darbību, kam tie ir piešķirti. Ārējos piešķirtos ieņēmumus, kas saņemti programmas vai darbības pēdējā gadā, var izmantot secīgās programmas vai darbības pirmajā gadā.

| — | ja vien piemērojamā pamataktā nav norādīts citādi vai nepastāv pietiekami pamatoti izņēmuma apstākļi, iekšējos piešķirtos ieņēmumus var pārnest tikai par vienu gadu. Attiecīgās pieejamās apropriācijas ir jāizmanto vispirms. |
| --- | --- |

—

ja vien piemērojamā pamataktā nav norādīts citādi vai nepastāv pietiekami pamatoti izņēmuma apstākļi, iekšējos piešķirtos ieņēmumus var pārnest tikai par vienu gadu. Attiecīgās pieejamās apropriācijas ir jāizmanto vispirms.

| — |
| --- |

—

81. pants

Maksājumu veidi

81. pants

Maksājumu veidi

[...]

[...]

4.   Atbildīgais kredītrīkotājs regulāri veic iepriekšējā finansējuma maksājumu ieskaitu. Šai nolūkā attiecīgus noteikumus iekļauj līgumos, dotāciju lēmumos un nolīgumos, kā arī deleģēšanas līgumos, ar kuriem uztic izpildes uzdevumus struktūrām un personām, kas minētas 53. panta pirmā punkta 2. apakšpunkta a) līdz h) daļā.

4.   Atbildīgais kredītrīkotājs veic iepriekšējā finansējuma maksājumu ieskaitu Šai nolūkā attiecīgus noteikumus iekļauj līgumos, dotāciju lēmumos un nolīgumos, kā arī deleģēšanas līgumos, ar kuriem uztic izpildes uzdevumus struktūrām un personām, kas minētas 53. panta pirmā punkta 2. apakšpunkta a) līdz h) daļā.

123. pants

Noteikumi par pārskatiem

123. pants

Noteikumi par pārskatiem

Finanšu pārskati, kas minēti 121. pantā, atbilst Savienības grāmatvedības noteikumiem, ko pieņēmis Komisijas grāmatvedis, un sniedz patiesu un objektīvu priekšstatu par aktīviem un pasīviem, maksājumiem, ieņēmumiem un naudas plūsmu.

Budžeta uzskaite, kas minēta 121. pantā, atbilst šajā regulā noteiktajiem budžeta principiem. Tie sniedz patiesu un objektīvu priekšstatu par budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijām.

Budžeta uzskaite, kas minēta 121. pantā, atbilst šajā regulā noteiktajiem budžeta principiem. Tie sniedz patiesu un objektīvu priekšstatu par budžeta ieņēmumu un izdevumu operācijām.

143. pants

Revīzijas palātas gada pārskati

143. pants

Revīzijas palātas gada pārskati

1.   Revīzijas palāta ne vēlāk kā 15. jūnijā nosūta Komisijai un ne vēlāk kā 1. jūnijā citām iestādēm un 121. pantā minētajām struktūrām jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem gada pārskatos. Šiem apsvērumiem ir jāpaliek konfidenciāliem, un tiem piemēro pretrunu procedūru. Katra iestāde nosūta Revīzijas palātai atbildi ne vēlāk kā 15. oktobrī. Iestāžu atbildes, izņemot Komisijas atbildes, tajā pašā reizē nosūta Komisijai.

1.   Revīzijas palāta ne vēlāk kā . jūnijā nosūta Komisijai un iestādēm jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem gada pārskatos. Šiem apsvērumiem ir jāpaliek konfidenciāliem. Katra iestāde nosūta Revīzijas palātai atbildi ne vēlāk kā Iestāžu atbildes, izņemot Komisijas atbildes, tajā pašā reizē nosūta Komisijai.

2.   Pēc pretrunu procedūras pabeigšanas katra attiecīgā iestāde vai struktūra līdz 15. oktobrim nosūta savu atbildi Revīzijas palātai. Iestāžu atbildes, izņemot Komisijas un struktūru atbildes, tajā pašā reizē nosūta Komisijai.

144. pants

Revīzijas palātas īpašie ziņojumi

144. pants

Revīzijas palātas īpašie ziņojumi

1.   Revīzijas palāta nodod attiecīgajām iestādēm vai struktūrām jebkurus apsvērumus, kuri pēc Revīzijas palātas ieskata būtu jāiekļauj īpašā ziņojumā. Šiem apsvērumiem ir jāpaliek konfidenciāliem, un tiem piemēro pretrunu procedūru.

1.   Revīzijas palāta nodod attiecīgajām iestādēm vai struktūrām jebkurus apsvērumus, kuri pēc Revīzijas palātas ieskata būtu jāiekļauj īpašā ziņojumā. Šiem apsvērumiem ir jāpaliek konfidenciāliem.

Attiecīgā iestāde vai struktūra divarpus mēnešu laikā var Revīzijas palātai iesniegt atbildes, ko tā vēlas izteikt par minētajiem apsvērumiem.

Attiecīgā iestāde vai struktūra divarpus mēnešu laikā var Revīzijas palātai iesniegt atbildes, ko tā vēlas izteikt par minētajiem apsvērumiem.

Revīzijas palāta pieņem attiecīgā īpašā ziņojuma galīgo redakciju nākamajā mēnesī pēc atbilžu saņemšanas no attiecīgās iestādes vai struktūras.

Īpašos ziņojumus kopā ar attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildēm nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, kas katrs lemj par atbildes rīcību, ja nepieciešams – sadarbojoties ar Komisiju.

Īpašos ziņojumus kopā ar attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildēm nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, kas katrs lemj par atbildes rīcību, ja nepieciešams – sadarbojoties ar Komisiju.

Revīzijas palāta veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka katras iestādes vai struktūras atbildi uz Revīzijas palātas apsvērumiem publicē blakus vai tūlīt pēc apsvērumiem, uz kuriem tā attiecas.

Revīzijas palāta veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka katras iestādes vai struktūras atbildi uz Revīzijas palātas apsvērumiem publicē .

185. pants

Pamata finanšu regula aģentūrām un struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijaskopienas dibināšanas līgumu

185. pants

Pamata finanšu regula aģentūrām un struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu

1.   Saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Komisija pieņem pamata finanšu regulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar minēto Līgumu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un kas ir juridiskas personas, un kas saņem iemaksas no Savienības budžeta.

1.   Saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību Komisija pieņem pamata finanšu regulu struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar minēto Līgumu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un kas ir juridiskas personas, un kas saņem iemaksas no Savienības budžeta.

[...]

[...]

4.   Ja vien pamataktā, ar kuru izveido 1. punktā minēto struktūru, nav noteikts citādi, Revīzijas palāta pārbauda šīs struktūras ieņēmumu un izdevumu likumību un pareizību, pirms struktūras pārskati tiek konsolidēti ar Komisijas pārskatiem. Šīs pārbaudes pamatā ir revīzijas pārskats, ko izstrādājis neatkarīgs ārējais revidents, ko iecēlusi struktūra un kura uzdevums ir pārbaudīt struktūras pārskatu atbilstību šīs regulas 123. pantam.

4.

4.

185.a pants

Finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām

185.a pants

Finanšu paraugregula publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām

Struktūras, kas ir juridiskas personas, izveidotas ar pamataktu, un kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana saskaņā ar 53. panta 1. punkta 2. apakšpunkta e) daļu, pieņem savus finanšu noteikumus.

Struktūras, kas ir juridiskas personas, izveidotas ar pamataktu, un kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana saskaņā ar 53. panta 1. punkta 2. apakšpunkta e) daļu, pieņem savus finanšu noteikumus.

Šie noteikumi ietver principu kopumu, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu vadību, jo īpaši par paraugu ņemot šīs regulas 53.b pantu; šo principu kopumu izklāsta kā vienkāršotu finanšu paraugregulu, ko pieņem Komisija saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību.

Šie noteikumi ietver principu kopumu, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu vadību, jo īpaši par paraugu ņemot šīs regulas 53.b pantu; šo principu kopumu izklāsta kā vienkāršotu finanšu paraugregulu, ko pieņem Komisija saskaņā ar 290. pantu Līgumā par Eiropas Savienības darbību .

Šim pantam mutatis mutandis piemēro 183.aa, 183.ab un 183.ac panta noteikumus.

Šim pantam mutatis mutandis piemēro 183.aa, 183.ab un 183.ac panta noteikumus.

---

Labojumi

| 10.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 334/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 334/18

---

Labojums Revīzijas palātas gada pārskatā par budžeta izpildi 2009. finanšu gadā, ar iestāžu atbildēm

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 303, 2010. gada 9. novembris
  )

2010/C 334/02

158. un 159. lappusē 6.4. pielikumu aizstāj ar šādu pielikumu:

“6.4. PIELIKUMS

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE PAR ĀRĒJO ATBALSTU, ATTĪSTĪBU UN PAPLAŠINĀŠANOS

| Palātas apsvērums | Veiktie pasākumi | Palātas analīze | Komisijas atbildes |
| --- | --- | --- | --- |
| Ārējās attiecības un attīstība |
| 1.   Uzraudzība un atbalsts tām organizācijām, kuras ir atbildīgas par ES finansēto projektu īstenošanu |
| Revidenti konstatēja nepilnības saistībā ar ex ante pārbaudēm, tostarp nepietiekama uzraudzība un atbalsts tām organizācijām, kuras ir atbildīgas par ES finansēto projektu īstenošanu.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.22. un 8.35. punkts) | Finanšu pārvaldības instrumentārija sagatavošana īstenotājorganizācijām. | Sk. 4. pielikuma 2. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. | EuropeAid finanšu pārvaldības instrumentārijs īstenotājorganizācijām tiks pabeigts un būs pieejams 2010. gadā. |
| 2.   Budžeta atbalsta maksājumi |
| Attiecībā uz budžeta atbalsta maksājumiem revidenti konstatēja nepilnības procesos, kuru mērķis ir pārliecināties, ka maksājuma
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.22. punkts)nosacījumi ir izpildīti. | Plašāka izpratne Komisijas dienestos par vajadzību nodrošināt vairāk strukturētu un dokumentētu pieeju budžeta atbalsta maksājumu izvērtēšanā, tostarp par finanšu un līgumu pārbaudēs iesaistīto darbinieku lomas nozīmīgumu maksājumu apstiprināšanā. | Sk. 4. pielikuma 9. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. | EuropeAid risinās šo jautājumu, pārskatot budžeta atbalsta pamatnostādnes un salīdzinošo novērtējumu procesa pasākumu priekšlikumiem (Kvalitātes atbalsta grupa), kas plānoti 2011. gadā. |
| 3.   Ārējo revīziju sistēma |
| Attiecībā uz ārējās revīzijas izmantošanu (ārējā revīzija ir viena no svarīgākajām EuropeAid iekšējās kontroles sistēmas sastāvdaļām) Palāta konstatēja, ka procesi ir uzlabojušies. Taču Palāta secina, ka šis kontroles mehānisms kopumā joprojām ir tikai daļēji efektīvs.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.23. un 8.24. punkts) | 2007. gadā ieviestās reformas revīzijas metodēs papildināja ar gadskārtējās revīzijas plānošanas metožu būtisku pārskatīšanu. | Sk. 4. pielikuma 3. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem. | Komisija piekrīt, ka panākti būtiski revīzijas plānošanas procesa uzlabojumi. |
| 4.   Riska pārvaldība |
| Riska pārvaldība uzskatāma par daļēji efektīvu.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.23. punkts) | Pastāvīgi tiek veikti pasākumi, lai informētu par riska pārvaldību. | Riska pārvaldība tika novērtēta kā kopumā efektīva. | EuropeAid riska pārvaldības metodoloģija 2009. gadā tika pilnībā pārskatīta un visās nodaļās tika organizēti obligāti izpratnes veidošanas mācības kursi. |
| 5.   Ex post pārbaudes |
| Revidenti konstatēja nozīmīgus trūkumus saistībā ar ex post pārbaudēm, kas ir daļa no ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.25. punkts) | Ex post pārbaužu gada plānu izpildes cieša uzraudzība. | Lai gan ir veikti pasākumi un gūtas zināmas sekmes, vēl joprojām ir jānovērš nozīmīgas nepilnības. | ĢD RELEX veic pasākumus, lai ievērotu visus saņemtos ieteikumus saistībā ar ex post pārbaudēm. |
| Paplašināšanās |
| 6.   Iekšējās revīzijas dienests |
| Revidenti konstatēja, ka nebija pietiekami izstrādāta Iekšējās revīzijas dienesta daudzgadu programma.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.27. punkts) | 2009. gadā Iekšējās revīzijas dienests izstrādāja savas darbības daudzgadu programmu. | Palāta uzskata, ka ĢD ELARG pienācīgi ņēma vērā Palātas formulēto apsvērumu. | |
| 7.   Centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudes |
| Revidenti konstatēja, ka ĢD ELARG nebija konkrētas stratēģijas centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudēs.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.27. punkts) | 2009. gadā ĢD ELARG izstrādāja stratēģiju centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudēm. | Palāta atzinīgi novērtē ĢD ELARG iniciatīvu, taču jauno stratēģiju darbībā ieviesīs tikai 2010. gadā, un tai vēl ir jāpierāda sava efektivitāte. | Jaunās stratēģijas īstenošana patlaban jau dod pirmos pozitīvos rezultātus. |
| 8.   Iespējami pārkāpumi Phare līdzekļu pārvaldībā divās Bulgārijas aģentūrās |
| Turklāt joprojām ir būtiski trūkumi, kas saistīti ar iespējamiem pārkāpumiem Phare fondu pārvaldībā divās īstenotājaģentūrās Bulgārijā.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.28. punkts) | 2009. gadā pēc tam, kad Bulgārijas iestādes bija veikušas koriģējošus pasākumus, ĢD ELARG atsāka veikt maksājumus Bulgārijai. | ĢD ELARG joprojām jāpievērš īpaša uzmanība tam, kā Bulgārijā noris pēcpievienošās līdzekļu izlietošana. | Pēcpievienošanās līdzekļu izlietojumam Bulgārijā arī turpmāk pievērsīs īpašu nepieciešamo uzmanību, līdz visas programmas tiks pabeigtas. |
| Humānā palīdzība |
| 9.   Iekšējās revīzijas dienests |
| 2008. gadā Iekšējās revīzijas dienests nestrādāja ar pilnu jaudu, jo tā darbību pārnesa no EuropeAid.
  (Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.29. punkts) | 2009. gada laikā Iekšējās revīzijas dienests bija pienācīgi nodrošināts ar personālu un pilnībā īstenoja gada darba programmu. | ĢD ECHO iekšējās revīzijas funkcija darbojas pienācīgi un nodrošina pārliecību ĢD ECHO ģenerāldirektoram.” | |

Palātas apsvērums

Veiktie pasākumi

Palātas analīze

Komisijas atbildes

Ārējās attiecības un attīstība

1.   Uzraudzība un atbalsts tām organizācijām, kuras ir atbildīgas par ES finansēto projektu īstenošanu

Revidenti konstatēja nepilnības saistībā ar ex ante pārbaudēm, tostarp nepietiekama uzraudzība un atbalsts tām organizācijām, kuras ir atbildīgas par ES finansēto projektu īstenošanu.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.22. un 8.35. punkts)

Finanšu pārvaldības instrumentārija sagatavošana īstenotājorganizācijām.

Sk. 4. pielikuma 2. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

EuropeAid finanšu pārvaldības instrumentārijs īstenotājorganizācijām tiks pabeigts un būs pieejams 2010. gadā.

2.   Budžeta atbalsta maksājumi

Attiecībā uz budžeta atbalsta maksājumiem revidenti konstatēja nepilnības procesos, kuru mērķis ir pārliecināties, ka maksājuma

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.22. punkts)nosacījumi ir izpildīti.

Plašāka izpratne Komisijas dienestos par vajadzību nodrošināt vairāk strukturētu un dokumentētu pieeju budžeta atbalsta maksājumu izvērtēšanā, tostarp par finanšu un līgumu pārbaudēs iesaistīto darbinieku lomas nozīmīgumu maksājumu apstiprināšanā.

Sk. 4. pielikuma 9. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

EuropeAid risinās šo jautājumu, pārskatot budžeta atbalsta pamatnostādnes un salīdzinošo novērtējumu procesa pasākumu priekšlikumiem (Kvalitātes atbalsta grupa), kas plānoti 2011. gadā.

3.   Ārējo revīziju sistēma

Attiecībā uz ārējās revīzijas izmantošanu (ārējā revīzija ir viena no svarīgākajām EuropeAid iekšējās kontroles sistēmas sastāvdaļām) Palāta konstatēja, ka procesi ir uzlabojušies. Taču Palāta secina, ka šis kontroles mehānisms kopumā joprojām ir tikai daļēji efektīvs.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.23. un 8.24. punkts)

2007. gadā ieviestās reformas revīzijas metodēs papildināja ar gadskārtējās revīzijas plānošanas metožu būtisku pārskatīšanu.

Sk. 4. pielikuma 3. rindu Pārskatā par Eiropas Attīstības fondiem.

Komisija piekrīt, ka panākti būtiski revīzijas plānošanas procesa uzlabojumi.

4.   Riska pārvaldība

Riska pārvaldība uzskatāma par daļēji efektīvu.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.23. punkts)

Pastāvīgi tiek veikti pasākumi, lai informētu par riska pārvaldību.

Riska pārvaldība tika novērtēta kā kopumā efektīva.

EuropeAid riska pārvaldības metodoloģija 2009. gadā tika pilnībā pārskatīta un visās nodaļās tika organizēti obligāti izpratnes veidošanas mācības kursi.

Ex post pārbaudes

Revidenti konstatēja nozīmīgus trūkumus saistībā ar ex post pārbaudēm, kas ir daļa no ĢD RELEX pārraudzības un kontroles sistēmām, kuru mērķis ir nodrošināt darījumu pareizību.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.25. punkts)

Ex post pārbaužu gada plānu izpildes cieša uzraudzība.

Lai gan ir veikti pasākumi un gūtas zināmas sekmes, vēl joprojām ir jānovērš nozīmīgas nepilnības.

ĢD RELEX veic pasākumus, lai ievērotu visus saņemtos ieteikumus saistībā ar ex post pārbaudēm.

Paplašināšanās

6.   Iekšējās revīzijas dienests

Revidenti konstatēja, ka nebija pietiekami izstrādāta Iekšējās revīzijas dienesta daudzgadu programma.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.27. punkts)

2009. gadā Iekšējās revīzijas dienests izstrādāja savas darbības daudzgadu programmu.

Palāta uzskata, ka ĢD ELARG pienācīgi ņēma vērā Palātas formulēto apsvērumu.

7.   Centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudes

Revidenti konstatēja, ka ĢD ELARG nebija konkrētas stratēģijas centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudēs.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.27. punkts)

2009. gadā ĢD ELARG izstrādāja stratēģiju centralizēti pārvaldīto projektu ex post pārbaudēm.

Palāta atzinīgi novērtē ĢD ELARG iniciatīvu, taču jauno stratēģiju darbībā ieviesīs tikai 2010. gadā, un tai vēl ir jāpierāda sava efektivitāte.

Jaunās stratēģijas īstenošana patlaban jau dod pirmos pozitīvos rezultātus.

8.   Iespējami pārkāpumi Phare līdzekļu pārvaldībā divās Bulgārijas aģentūrās

Turklāt joprojām ir būtiski trūkumi, kas saistīti ar iespējamiem pārkāpumiem Phare fondu pārvaldībā divās īstenotājaģentūrās Bulgārijā.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.28. punkts)

2009. gadā pēc tam, kad Bulgārijas iestādes bija veikušas koriģējošus pasākumus, ĢD ELARG atsāka veikt maksājumus Bulgārijai.

ĢD ELARG joprojām jāpievērš īpaša uzmanība tam, kā Bulgārijā noris pēcpievienošās līdzekļu izlietošana.

Pēcpievienošanās līdzekļu izlietojumam Bulgārijā arī turpmāk pievērsīs īpašu nepieciešamo uzmanību, līdz visas programmas tiks pabeigtas.

Humānā palīdzība

9.   Iekšējās revīzijas dienests

2008. gadā Iekšējās revīzijas dienests nestrādāja ar pilnu jaudu, jo tā darbību pārnesa no EuropeAid.

(Pārskats par 2008. finanšu gadu, 8.29. punkts)

2009. gada laikā Iekšējās revīzijas dienests bija pienācīgi nodrošināts ar personālu un pilnībā īstenoja gada darba programmu.

ĢD ECHO iekšējās revīzijas funkcija darbojas pienācīgi un nodrošina pārliecību ĢD ECHO ģenerāldirektoram.”

---