# Eiropas Savienības C 345/2010

| | ISSN 1725-5201
  doi:10.3000/17255201.C_2010.345.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 345 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 53. sējums2010. gada 18. decembris |

ISSN 1725-5201

doi:10.3000/17255201.C_2010.345.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 345

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

53. sējums2010. gada 18. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Padome |
| 2010/C 345/01 | Padomes Secinājumi (2010. gada 6. decembris) par to, kā stiprināt apņēmību un vērst plašumā darbības, lai likvidētu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, un par Pekinas Rīcības platformas īstenošanas pārskatīšanu | 1 |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 345/02 | Euro maiņas kurss | 11 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

2010/C 345/01

Padomes Secinājumi (2010. gada 6. decembris) par to, kā stiprināt apņēmību un vērst plašumā darbības, lai likvidētu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, un par Pekinas Rīcības platformas īstenošanas pārskatīšanu

1

Eiropas Komisija

2010/C 345/02

Euro maiņas kurss

11

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 345/03 | Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām | 12 |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2010/C 345/04 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 13 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 345/03

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

12

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2010/C 345/04

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf) – Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

Wittington/Divisie Bijenkorf

1

13

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Padome

| 18.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/1

---

Padomes Secinājumi (2010. gada 6. decembris) par to, kā stiprināt apņēmību un vērst plašumā darbības, lai likvidētu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, un par Pekinas Rīcības platformas īstenošanas pārskatīšanu

2010/C 345/01

TĀ KĀ:

| 1. | Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos ierakstīts Eiropas Savienības pamatprincips un viens no Eiropas Savienības mērķiem un uzdevumiem, un sieviešu un vīriešu līdztiesības principa iekļaušana visās ES darbībās ir īpašs Savienības uzdevums (1). |
| --- | --- |

1.

Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir Līgumos ierakstīts Eiropas Savienības pamatprincips un viens no Eiropas Savienības mērķiem un uzdevumiem, un sieviešu un vīriešu līdztiesības principa iekļaušana visās ES darbībās ir īpašs Savienības uzdevums (1).

| 2. | Kopš Eiropas Kopienas dibināšanas Līgumā ir garantēta vienādas darba samaksas respektēšana vīriešiem un sievietēm (2). |
| --- | --- |

2.

Kopš Eiropas Kopienas dibināšanas Līgumā ir garantēta vienādas darba samaksas respektēšana vīriešiem un sievietēm (2).

| 3. | Eiropas tiesību akti (3), kuros ir paredzēts respektēt principu, kas nodarbinātībā un darbā paredz vienādu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, tiecas sargāt darba ņēmējus no diskriminācijas dzimuma dēļ darba apstākļu, tostarp arī darba samaksas ziņā. |
| --- | --- |

3.

Eiropas tiesību akti (3), kuros ir paredzēts respektēt principu, kas nodarbinātībā un darbā paredz vienādu attieksmi pret sievietēm un vīriešiem, tiecas sargāt darba ņēmējus no diskriminācijas dzimuma dēļ darba apstākļu, tostarp arī darba samaksas ziņā.

| 4. | Kā daļu no Pekinas Rīcības platformas īstenošanas gada pārskata Padome 2001. gadā ir pieņēmusi secinājumus, kā apkarot sieviešu un vīriešu darba samaksas nevienlīdzību, un ņēmusi vērā prezidentvalsts Beļģijas pārskata ziņojumu ar informāciju par darba samaksas nevienlīdzību, un definējusi sešus kvantitatīvos indikatorus un trīs kvalitatīvos indikatorus (4). |
| --- | --- |

4.

Kā daļu no Pekinas Rīcības platformas īstenošanas gada pārskata Padome 2001. gadā ir pieņēmusi secinājumus, kā apkarot sieviešu un vīriešu darba samaksas nevienlīdzību, un ņēmusi vērā prezidentvalsts Beļģijas pārskata ziņojumu ar informāciju par darba samaksas nevienlīdzību, un definējusi sešus kvantitatīvos indikatorus un trīs kvalitatīvos indikatorus (4).

| 5. | Mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības joprojām ir visām dalībvalstīm un citiem svarīgākiem Eiropas darbību veicējiem kopīga politiska prioritāte (5). |
| --- | --- |

5.

Mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības joprojām ir visām dalībvalstīm un citiem svarīgākiem Eiropas darbību veicējiem kopīga politiska prioritāte (5).

| 6. | Sociālajiem partneriem gan Eiropas, gan valstu mērogā ir īpaši liela nozīme, it īpaši koplīgumu slēgšanas kontekstā, centienos darbavietās veicināt un saglabāt sieviešu un vīriešu līdztiesību, tostarp arī darba samaksas ziņā (6). |
| --- | --- |

6.

Sociālajiem partneriem gan Eiropas, gan valstu mērogā ir īpaši liela nozīme, it īpaši koplīgumu slēgšanas kontekstā, centienos darbavietās veicināt un saglabāt sieviešu un vīriešu līdztiesību, tostarp arī darba samaksas ziņā (6).

| 7. | Eiropadome 2006. gada 23. un 24. martā pieņēma Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, mudinot dalībvalstis rīkoties, it īpaši paredzēt pasākumus, lai mazinātu dzimumu atšķirības un apkarotu dzimumu stereotipus darba tirgū. |
| --- | --- |

7.

Eiropadome 2006. gada 23. un 24. martā pieņēma Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, mudinot dalībvalstis rīkoties, it īpaši paredzēt pasākumus, lai mazinātu dzimumu atšķirības un apkarotu dzimumu stereotipus darba tirgū.

| 8. | Padome 2009. gada novembrī pieņēma secinājumus “Dzimumu līdztiesība: atbalsts izaugsmei un nodarbinātībai – ieguldījums Lisabonas stratēģijā laika posmam pēc 2010. gada”, īpaši aicinot dalībvalstis un Eiropas Komisiju arī turpmāk mazināt joprojām pastāvošās dzimumu atšķirības darba samaksas jomā, lai dotu iespējas gan sievietēm, gan vīriešiem īstenot savas ieceres un potenciālu, kā arī novērst nodarbinātu personu nabadzību (7). |
| --- | --- |

8.

Padome 2009. gada novembrī pieņēma secinājumus “Dzimumu līdztiesība: atbalsts izaugsmei un nodarbinātībai – ieguldījums Lisabonas stratēģijā laika posmam pēc 2010. gada”, īpaši aicinot dalībvalstis un Eiropas Komisiju arī turpmāk mazināt joprojām pastāvošās dzimumu atšķirības darba samaksas jomā, lai dotu iespējas gan sievietēm, gan vīriešiem īstenot savas ieceres un potenciālu, kā arī novērst nodarbinātu personu nabadzību (7).

| 9. | Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji 2009. gada novembrī pieņēma arī secinājumu kompleksu “Pārskats, kā dalībvalstis un ES iestādes īsteno Pekinas Rīcības platformu – “Pekina + 15”: virzības pārskats” (8) un tajos apņēmās regulāri pārskatīt panākumus, kas ir gūti būtiskajās, problemātiskajās jomās, kas ir apzinātas Pekinas Rīcības platformā un kurās indikatori jau ir pieņemti. |
| --- | --- |

9.

Padome un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvji 2009. gada novembrī pieņēma arī secinājumu kompleksu “Pārskats, kā dalībvalstis un ES iestādes īsteno Pekinas Rīcības platformu – “Pekina + 15”: virzības pārskats” (8) un tajos apņēmās regulāri pārskatīt panākumus, kas ir gūti būtiskajās, problemātiskajās jomās, kas ir apzinātas Pekinas Rīcības platformā un kurās indikatori jau ir pieņemti.

| 10. | Barselonas Eiropadomes 2002. gada 15. un 16. marta secinājumos dalībvalstis apņēmās tiekties, ņemot vērā pieprasījumu pēc bērnu aprūpes iespējām un saskaņā ar valstu izmantotiem modeļiem, līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu no triju gadu vecuma līdz obligātam skolas vecumam un vismaz 33 % par trijiem gadiem jaunāku bērnu, un šo apņēmību dalībvalstis ir apliecinājušas vairākkārt (9). |
| --- | --- |

10.

Barselonas Eiropadomes 2002. gada 15. un 16. marta secinājumos dalībvalstis apņēmās tiekties, ņemot vērā pieprasījumu pēc bērnu aprūpes iespējām un saskaņā ar valstu izmantotiem modeļiem, līdz 2010. gadam nodrošināt bērnu aprūpi vismaz 90 % bērnu no triju gadu vecuma līdz obligātam skolas vecumam un vismaz 33 % par trijiem gadiem jaunāku bērnu, un šo apņēmību dalībvalstis ir apliecinājušas vairākkārt (9).

| 11. | Komisijas paziņojumā “Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā” (2007) (10) ir uzsvērts, ka jāuzlabo spējas analizēt minēto parādību, un Komisijas pārskata ziņojumā “Vīriešu un sieviešu līdztiesība – 2010” (11) ir uzsvērts, ka dalībvalstīm uzreiz ir jāreaģē uz pārbaudījumu – mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, “izmantojot īpašas stratēģijas, ar kurām apvieno visus pieejamos instrumentus, attiecīgā gadījumā arī mērķus”. |
| --- | --- |

11.

Komisijas paziņojumā “Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā” (2007) (10) ir uzsvērts, ka jāuzlabo spējas analizēt minēto parādību, un Komisijas pārskata ziņojumā “Vīriešu un sieviešu līdztiesība – 2010” (11) ir uzsvērts, ka dalībvalstīm uzreiz ir jāreaģē uz pārbaudījumu – mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, “izmantojot īpašas stratēģijas, ar kurām apvieno visus pieejamos instrumentus, attiecīgā gadījumā arī mērķus”.

| 12. | Prezidentvalstu trijotnes 2010. gada 26. martā Valensijā pieņemtajā deklarācijā ir izskanējis aicinājums paātrināt centienus mazināt joprojām pastāvošās no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, pieņemot koordinētu pieeju un definējot mērķus. |
| --- | --- |

12.

Prezidentvalstu trijotnes 2010. gada 26. martā Valensijā pieņemtajā deklarācijā ir izskanējis aicinājums paātrināt centienus mazināt joprojām pastāvošās no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, pieņemot koordinētu pieeju un definējot mērķus.

| 13. | Dalībvalstis 2010. gada 17. jūnija Eiropadomē pieņēma stratēģiju Eiropa 2020 par darbavietām un gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, un viens no pieciem tās pamatmērķiem paredz tiekties no 20 līdz 64 gadiem vecu sieviešu un vīriešu nodarbinātības īpatsvaru celt līdz 75 % (12). |
| --- | --- |

13.

Dalībvalstis 2010. gada 17. jūnija Eiropadomē pieņēma stratēģiju Eiropa 2020 par darbavietām un gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, un viens no pieciem tās pamatmērķiem paredz tiekties no 20 līdz 64 gadiem vecu sieviešu un vīriešu nodarbinātības īpatsvaru celt līdz 75 % (12).

| 14. | Padome 2010. gada 21. oktobrī pieņēma pamatnostādnes dalībvalstu nodarbinātības politikai (13). It īpaši pamatnostādnē Nr. 7 dalībvalstis ir aicinātas veicināt dzimumu līdztiesību, tostarp līdzvērtīgu samaksu, kā arī īstenot darbu un personīgo dzīvi līdzsvarojošu politiku, nodrošinot aprūpi, kuru cilvēki var atļauties, un jauninājumus darba organizācijā, savukārt pamatnostādnē Nr. 10 apliecināts, ka visiem pasākumiem būtu jātiecas arī veicināt dzimumu līdztiesību. |
| --- | --- |

14.

Padome 2010. gada 21. oktobrī pieņēma pamatnostādnes dalībvalstu nodarbinātības politikai (13). It īpaši pamatnostādnē Nr. 7 dalībvalstis ir aicinātas veicināt dzimumu līdztiesību, tostarp līdzvērtīgu samaksu, kā arī īstenot darbu un personīgo dzīvi līdzsvarojošu politiku, nodrošinot aprūpi, kuru cilvēki var atļauties, un jauninājumus darba organizācijā, savukārt pamatnostādnē Nr. 10 apliecināts, ka visiem pasākumiem būtu jātiecas arī veicināt dzimumu līdztiesību.

| 15. | Padomes (EPSCO) 2010. gada 21. oktobrī pieņemtajos secinājumos par Eiropas nodarbinātības stratēģijas pārvaldību saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020 un Eiropas pusgadu
   (14) uzsvērts, cik svarīgi pirms Eiropas pusgada izvērtēt panākumus, kas gūti ceļā uz Eiropas 2020. gada pamatmērķi un valstu mērķiem saistībā ar nodarbinātību, sniedzot ieguldījumu pavasara Eiropadomei, kopīgajā nodarbinātības ziņojumā nosakot galvenos virzienus nodarbinātības jomā, kuros vajadzīga Eiropadomes stratēģiskā vadība, un Eiropas pusgada beigās izskatot un pieņemot katrai dalībvalstij pielāgotus ieteikumus nodarbinātības jomā. |
| --- | --- |

15.

Padomes (EPSCO) 2010. gada 21. oktobrī pieņemtajos secinājumos par Eiropas nodarbinātības stratēģijas pārvaldību saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020 un Eiropas pusgadu
   (14) uzsvērts, cik svarīgi pirms Eiropas pusgada izvērtēt panākumus, kas gūti ceļā uz Eiropas 2020. gada pamatmērķi un valstu mērķiem saistībā ar nodarbinātību, sniedzot ieguldījumu pavasara Eiropadomei, kopīgajā nodarbinātības ziņojumā nosakot galvenos virzienus nodarbinātības jomā, kuros vajadzīga Eiropadomes stratēģiskā vadība, un Eiropas pusgada beigās izskatot un pieņemot katrai dalībvalstij pielāgotus ieteikumus nodarbinātības jomā.

| 16. | 2010. gada 25. un 26. oktobra konference “Kā mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības?” deva iespēju padziļināti izskatīt jautājumu kopā ar visām ieinteresētām pusēm. |
| --- | --- |

16.

2010. gada 25. un 26. oktobra konference “Kā mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības?” deva iespēju padziļināti izskatīt jautājumu kopā ar visām ieinteresētām pusēm.

| 17. | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006 (15), ar ko ir izveidots Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kā arī ar tā 2010. un 2011. gada darbu programmu, institūtam ir dots uzdevums tehniski atbalstīt Eiropas iestādes, it īpaši Komisiju, un dalībvalstu iestādes. Atbalsts īpaši paredz izstrādāt un pārskatīt indikatorus, kas pieder pie turpmākajiem Pekinas Rīcības platformas īstenošanas pasākumiem. |
| --- | --- |

17.

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1922/2006 (15), ar ko ir izveidots Eiropas Dzimumu līdztiesības institūts, kā arī ar tā 2010. un 2011. gada darbu programmu, institūtam ir dots uzdevums tehniski atbalstīt Eiropas iestādes, it īpaši Komisiju, un dalībvalstu iestādes. Atbalsts īpaši paredz izstrādāt un pārskatīt indikatorus, kas pieder pie turpmākajiem Pekinas Rīcības platformas īstenošanas pasākumiem.

| 18. | Panākt sievietēm un vīriešiem vienādu samaksu, vienādu saimniecisku neatkarību un dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā ir Komisijas 2010. gada martā pieņemtās Sieviešu hartas (16) un Komisijas izstrādātās sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010–2015) prioritāras darbības jomas (17). |
| --- | --- |

18.

Panākt sievietēm un vīriešiem vienādu samaksu, vienādu saimniecisku neatkarību un dzimumu līdztiesību lēmumu pieņemšanā ir Komisijas 2010. gada martā pieņemtās Sieviešu hartas (16) un Komisijas izstrādātās sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģijas (2010–2015) prioritāras darbības jomas (17).

UZSVER, KA:

| 19. | Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir būtiski svarīga, lai īstenotu stratēģijas Eiropa 2020 mērķus attiecībā uz augstu nodarbinātības līmeni un lai sasniegtu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, kā arī nodrošinātu ekonomisku un sociālu kohēziju (18) un konkurētspēju, un lai uzveiktu demogrāfijas pārbaudījumu. |
| --- | --- |

19.

Sieviešu un vīriešu līdztiesība ir būtiski svarīga, lai īstenotu stratēģijas Eiropa 2020 mērķus attiecībā uz augstu nodarbinātības līmeni un lai sasniegtu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, kā arī nodrošinātu ekonomisku un sociālu kohēziju (18) un konkurētspēju, un lai uzveiktu demogrāfijas pārbaudījumu.

| 20. | Eiropas Savienībā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma joprojām ir vidēji 18 % (19); šī starpība dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras; tā atšķiras arī valsts un privātajā sektorā. |
| --- | --- |

20.

Eiropas Savienībā darba samaksas atšķirība atkarībā no dzimuma joprojām ir vidēji 18 % (19); šī starpība dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras; tā atšķiras arī valsts un privātajā sektorā.

| 21. | Darba samaksas atšķirība parādās visā sieviešu mūža gaitā, arī kā mazākas pensijas un augstāks nabadzības risks sievietēm. |
| --- | --- |

21.

Darba samaksas atšķirība parādās visā sieviešu mūža gaitā, arī kā mazākas pensijas un augstāks nabadzības risks sievietēm.

| 22. | Iemesli, kas nosaka no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, joprojām ir daudzi un sarežģīti, un galvenokārt tie uzrāda diskrimināciju dzimuma dēļ, kā arī ar izglītību un darba tirgu saistītu nevienlīdzību, piemēram:






  a) | horizontāla darba tirgus segregācija – sievietes koncentrējas daudz mazākā skaitā nozaru un profesiju, un tās parasti ir zemāk apmaksātas un uzskatītas par mazāk vērtīgām (20); |
| --- | --- | --- |

22.

Iemesli, kas nosaka no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, joprojām ir daudzi un sarežģīti, un galvenokārt tie uzrāda diskrimināciju dzimuma dēļ, kā arī ar izglītību un darba tirgu saistītu nevienlīdzību, piemēram:

a)

horizontāla darba tirgus segregācija – sievietes koncentrējas daudz mazākā skaitā nozaru un profesiju, un tās parasti ir zemāk apmaksātas un uzskatītas par mazāk vērtīgām (20);

| b) | vertikāla darba tirgus segregācija – sievietes parasti strādā zemāk apmaksātus darbus, viņu darba vietas drošība ir mazāka, un karjerā viņas sastopas ar vairāk šķēršļiem; |
| --- | --- |

b)

vertikāla darba tirgus segregācija – sievietes parasti strādā zemāk apmaksātus darbus, viņu darba vietas drošība ir mazāka, un karjerā viņas sastopas ar vairāk šķēršļiem;

| c) | grūtības saskaņot darbu, ģimenes un privāto dzīvi, turklāt ģimenes un mājas pienākumi nav sadalīti vienlīdzīgi, un tas liek lielākajai daļai sieviešu strādāt nepilnu darba laiku un vairākkārt pārtraukt karjeru; |
| --- | --- |

c)

grūtības saskaņot darbu, ģimenes un privāto dzīvi, turklāt ģimenes un mājas pienākumi nav sadalīti vienlīdzīgi, un tas liek lielākajai daļai sieviešu strādāt nepilnu darba laiku un vairākkārt pārtraukt karjeru;

| d) | darba samaksas pārskatāmības trūkums; un |
| --- | --- |

d)

darba samaksas pārskatāmības trūkums; un

| e) | dzimumu stereotipu sekas, jo tie ietekmē izglītības un arodmācību kursu izvēli, kā arī to, kā izvērtē kvalifikācijas un klasificē arodus. |
| --- | --- |

e)

dzimumu stereotipu sekas, jo tie ietekmē izglītības un arodmācību kursu izvēli, kā arī to, kā izvērtē kvalifikācijas un klasificē arodus.

| 23. | Turklāt arī individuāli darba ņēmēju apstākļi, piemēram, ģimenes stāvoklis vai civilstāvoklis, ietekmē no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības. |
| --- | --- |

23.

Turklāt arī individuāli darba ņēmēju apstākļi, piemēram, ģimenes stāvoklis vai civilstāvoklis, ietekmē no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības.

| 24. | Lai gan ir gūti reāli panākumi, apzinot un izprotot dažus no daudzajiem iemesliem, citi darba samaksas atšķirību aspekti joprojām nav izskaidroti un prasa turpmāku analīzi, it īpaši attiecībā uz profesiju klasifikācijas sekām un atlīdzību naudā vai graudā, kas nav parastā pamatalga vai minimālā alga vai atalgojums (21), par ko nav pieejami visi vajadzīgie dati. |
| --- | --- |

24.

Lai gan ir gūti reāli panākumi, apzinot un izprotot dažus no daudzajiem iemesliem, citi darba samaksas atšķirību aspekti joprojām nav izskaidroti un prasa turpmāku analīzi, it īpaši attiecībā uz profesiju klasifikācijas sekām un atlīdzību naudā vai graudā, kas nav parastā pamatalga vai minimālā alga vai atalgojums (21), par ko nav pieejami visi vajadzīgie dati.

| 25. | Augsts sieviešu nodarbinātības līmenis dažkārt ir saistīts ar lielām no dzimuma atkarīgām darba samaksas atšķirībām; un tomēr – palielināt sieviešu nodarbinātību un mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības ir svarīgi mērķi, un tos abus vajadzētu tiekties sasniegt kopā. |
| --- | --- |

25.

Augsts sieviešu nodarbinātības līmenis dažkārt ir saistīts ar lielām no dzimuma atkarīgām darba samaksas atšķirībām; un tomēr – palielināt sieviešu nodarbinātību un mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības ir svarīgi mērķi, un tos abus vajadzētu tiekties sasniegt kopā.

| 26. | Pieejas, kas paredz pasākumus, lai izolēti uzveiktu kādu darba samaksas atšķirības iemeslu, nav izrādījušās pietiekamas, lai efektīvi mazinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību. |
| --- | --- |

26.

Pieejas, kas paredz pasākumus, lai izolēti uzveiktu kādu darba samaksas atšķirības iemeslu, nav izrādījušās pietiekamas, lai efektīvi mazinātu vīriešu un sieviešu darba samaksas atšķirību.

| 27. | Lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, arī turpmāk ir jāmobilizē visi svarīgāko darbību veicēji, lai viņus koordinēti iesaistītu mērķtiecīgās, integrētās, daudzšķautņainās un konsekventās pieejās, kas ir izstrādātas, lai uzveiktu atšķirību daudzos iemeslus gan valstu, gan Eiropas līmenī, arī īstenojot stratēģiju Eiropa 2020. |
| --- | --- |

27.

Lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, arī turpmāk ir jāmobilizē visi svarīgāko darbību veicēji, lai viņus koordinēti iesaistītu mērķtiecīgās, integrētās, daudzšķautņainās un konsekventās pieejās, kas ir izstrādātas, lai uzveiktu atšķirību daudzos iemeslus gan valstu, gan Eiropas līmenī, arī īstenojot stratēģiju Eiropa 2020.

| 28. | Paredzams, ka Komisijas sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija (2010–2015) un daudzas tajā paredzētās darbības būtiski palīdzēs panākt sievietēm un vīriešiem vienādu darba samaksu. |
| --- | --- |

28.

Paredzams, ka Komisijas sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija (2010–2015) un daudzas tajā paredzētās darbības būtiski palīdzēs panākt sievietēm un vīriešiem vienādu darba samaksu.

| 29. | Dzimumu līdztiesības principa integrācija agrāk ne vienmēr ir tikusi pietiekami īstenota valstu reformu programmu politikas jomās, un to varētu pastiprināti izvērst saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020
   (22). |
| --- | --- |

29.

Dzimumu līdztiesības principa integrācija agrāk ne vienmēr ir tikusi pietiekami īstenota valstu reformu programmu politikas jomās, un to varētu pastiprināti izvērst saistībā ar stratēģiju Eiropa 2020
   (22).

| 30. | Pamatmērķis – līdz 75 % celt no 20 līdz 64 gadus vecu sieviešu un vīriešu nodarbinātību, kā nosprausts stratēģijas Eiropa 2020 kontekstā, – paredz nozīmīgi palielināt sieviešu dalību darba tirgū, ko var veicināt ar pasākumiem, lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, stiprināt sieviešu apmācības, īpaši nozarēs, kurās viņas nav pietiekami pārstāvētas, uzlabot sieviešu darba vietu kvalitāti un veicināt darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanas politiku, kā arī apkarot sieviešu nabadzību un uzlabot sieviešu sociālo iekļaušanu, ņemot vērā dalībvalstu attiecīgās starta pozīcijas un apstākļus. |
| --- | --- |

30.

Pamatmērķis – līdz 75 % celt no 20 līdz 64 gadus vecu sieviešu un vīriešu nodarbinātību, kā nosprausts stratēģijas Eiropa 2020 kontekstā, – paredz nozīmīgi palielināt sieviešu dalību darba tirgū, ko var veicināt ar pasākumiem, lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, stiprināt sieviešu apmācības, īpaši nozarēs, kurās viņas nav pietiekami pārstāvētas, uzlabot sieviešu darba vietu kvalitāti un veicināt darba, ģimenes un privātās dzīves saskaņošanas politiku, kā arī apkarot sieviešu nabadzību un uzlabot sieviešu sociālo iekļaušanu, ņemot vērā dalībvalstu attiecīgās starta pozīcijas un apstākļus.

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME:

| 31. | ŅEM VĒRĀ pārskata ziņojumu (23), kurā ir izvērtēti prezidentvalsts Beļģijas sagatavotie, ar dzimumu saistītas darba samaksas nevienlīdzības indikatori, kas raksturo datu vākšanu šajā jomā, dažas raksturīgas grūtības, kas joprojām saglabājas, un vajadzību pārskatīt un pabeigt indikatoru kompleksu, lai atklātu no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību daudzdimensiju būtību. |
| --- | --- |

31.

ŅEM VĒRĀ pārskata ziņojumu (23), kurā ir izvērtēti prezidentvalsts Beļģijas sagatavotie, ar dzimumu saistītas darba samaksas nevienlīdzības indikatori, kas raksturo datu vākšanu šajā jomā, dažas raksturīgas grūtības, kas joprojām saglabājas, un vajadzību pārskatīt un pabeigt indikatoru kompleksu, lai atklātu no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību daudzdimensiju būtību.

| 32. | APLIECINA, ka ir jāizvēlas ierobežots skaits indikatoru, ko regulāri likt lietā, un citus, papildu indikatorus, atstāt ekspertiem. |
| --- | --- |

32.

APLIECINA, ka ir jāizvēlas ierobežots skaits indikatoru, ko regulāri likt lietā, un citus, papildu indikatorus, atstāt ekspertiem.

AICINA DALĪBVALSTIS:

| 33. | Pieņemt vai īstenot visaptverošu pasākumu kompleksu, lai pilnībā uzveiktu no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību iemeslu klāstu saistībā ar sieviešu un vīriešu nelīdztiesību darba tirgū, ņemot vērā valstu apstākļus, un visos līmeņos koordinētu visu attiecīgo, svarīgāko darbību veicēju, it īpaši sociālo partneru, darbības. Tas var ietvert šādus pasākumus:






  a) | veicināt darba samaksas pārskatāmību, it īpaši jautājumā par algu sastāvu un struktūru – arī informējot par to jaunas sievietes un vīriešus, kas ienāk darba tirgū; |
| --- | --- | --- |

33.

Pieņemt vai īstenot visaptverošu pasākumu kompleksu, lai pilnībā uzveiktu no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību iemeslu klāstu saistībā ar sieviešu un vīriešu nelīdztiesību darba tirgū, ņemot vērā valstu apstākļus, un visos līmeņos koordinētu visu attiecīgo, svarīgāko darbību veicēju, it īpaši sociālo partneru, darbības. Tas var ietvert šādus pasākumus:

a)

veicināt darba samaksas pārskatāmību, it īpaši jautājumā par algu sastāvu un struktūru – arī informējot par to jaunas sievietes un vīriešus, kas ienāk darba tirgū;

| b) | veicināt amatu neitrālu izvērtējumu un klasifikāciju, piemēram, ja amatu klasifikāciju izmanto, nosakot darba samaksu, lai izvairītos no dzimumu nelīdztiesības un diskriminācijas, ko rada nepietiekams tādu kvalifikāciju, darbu un amatu novērtējums, ko parasti saista ar sievietēm; |
| --- | --- |

b)

veicināt amatu neitrālu izvērtējumu un klasifikāciju, piemēram, ja amatu klasifikāciju izmanto, nosakot darba samaksu, lai izvairītos no dzimumu nelīdztiesības un diskriminācijas, ko rada nepietiekams tādu kvalifikāciju, darbu un amatu novērtējums, ko parasti saista ar sievietēm;

| c) | uzlabot nodarbinātības kvalitāti, it īpaši jautājumā par nodarbinātības nedrošību un darbu, piespiedu kārtā strādājot nepilnu darba laiku; |
| --- | --- |

c)

uzlabot nodarbinātības kvalitāti, it īpaši jautājumā par nodarbinātības nedrošību un darbu, piespiedu kārtā strādājot nepilnu darba laiku;

| d) | ar atbilstošiem līdzekļiem, piemēram, ar pozitīvām darbībām vai vajadzības gadījumā ar kvalitātes un kvantitātes mērķiem vai preventīviem pasākumiem, likvidēt vertikālo segregāciju, lai valsts un privātajā sektorā uzlabotu dzimumu līdzsvaru amatos, kur ir jāpieņem lēmumi; |
| --- | --- |

d)

ar atbilstošiem līdzekļiem, piemēram, ar pozitīvām darbībām vai vajadzības gadījumā ar kvalitātes un kvantitātes mērķiem vai preventīviem pasākumiem, likvidēt vertikālo segregāciju, lai valsts un privātajā sektorā uzlabotu dzimumu līdzsvaru amatos, kur ir jāpieņem lēmumi;

| e) | likvidēt horizontālo segregāciju, it īpaši – apkarojot dzimumu stereotipus izglītībā, darba dzīvē un masu informācijas līdzekļos, vienlaikus respektējot izpausmes brīvību, piedāvājot izglītības vidi, kurā ņem vērā dzimumu līdztiesības jautājumus, kā arī objektīvu izglītības saturu; veicinot nepietiekami pārstāvētajam dzimumam pieejamu izglītību un apmācības iespējas nozarēs, kur patlaban pastāv dzimumu nelīdzsvarotība; mudinot sievietes un vīriešus iesaistīties mūžizglītībā, lai apgūtu tādas aroda kvalifikācijas, kas ir piemērotas jaunajai nodarbinātības struktūrai, un vajadzības gadījumā paredzot pozitīvus pasākumus, lai atvieglinātu viņu iesaisti konkrētā darba jomā; |
| --- | --- |

e)

likvidēt horizontālo segregāciju, it īpaši – apkarojot dzimumu stereotipus izglītībā, darba dzīvē un masu informācijas līdzekļos, vienlaikus respektējot izpausmes brīvību, piedāvājot izglītības vidi, kurā ņem vērā dzimumu līdztiesības jautājumus, kā arī objektīvu izglītības saturu; veicinot nepietiekami pārstāvētajam dzimumam pieejamu izglītību un apmācības iespējas nozarēs, kur patlaban pastāv dzimumu nelīdzsvarotība; mudinot sievietes un vīriešus iesaistīties mūžizglītībā, lai apgūtu tādas aroda kvalifikācijas, kas ir piemērotas jaunajai nodarbinātības struktūrai, un vajadzības gadījumā paredzot pozitīvus pasākumus, lai atvieglinātu viņu iesaisti konkrētā darba jomā;

| f) | labāk saskaņot gan vīriešu, gan sieviešu darbu, ģimenes un privāto dzīvi ar pieejamiem un kvalitatīviem, un skaita ziņā pietiekamiem bērnu aprūpes pakalpojumiem un citu atkarīgu personu aprūpes pakalpojumiem, ko var atļauties, ņemot vērā pieprasījumu; uzņēmumos noteikt pielāgojamus darba laikus; un vajadzības gadījumā ar bērnu kopšanas atvaļinājumiem un atvaļinājumiem, lai gādātu par atkarīgiem ģimenes locekļiem, – un/vai paternitātes atvaļinājumiem, ko papildina pasākumi, ar kuriem mudina vīriešus tos izmantot; |
| --- | --- |

f)

labāk saskaņot gan vīriešu, gan sieviešu darbu, ģimenes un privāto dzīvi ar pieejamiem un kvalitatīviem, un skaita ziņā pietiekamiem bērnu aprūpes pakalpojumiem un citu atkarīgu personu aprūpes pakalpojumiem, ko var atļauties, ņemot vērā pieprasījumu; uzņēmumos noteikt pielāgojamus darba laikus; un vajadzības gadījumā ar bērnu kopšanas atvaļinājumiem un atvaļinājumiem, lai gādātu par atkarīgiem ģimenes locekļiem, – un/vai paternitātes atvaļinājumiem, ko papildina pasākumi, ar kuriem mudina vīriešus tos izmantot;

| g) | veicināt attiecīgu politiku jautājumā par mazu darba samaksu, respektējot sociālo partneru patstāvību; |
| --- | --- |

g)

veicināt attiecīgu politiku jautājumā par mazu darba samaksu, respektējot sociālo partneru patstāvību;

| h) | stiprināt spēkā esošo darba samaksas un darba vietu vienlīdzības jomā pieņemto tiesību aktu īstenošanas efektivitāti; |
| --- | --- |

h)

stiprināt spēkā esošo darba samaksas un darba vietu vienlīdzības jomā pieņemto tiesību aktu īstenošanas efektivitāti;

| i) | saistībā ar korporatīvu sociālo atbildību izcelt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas darba samaksas un darba vietu jautājumu; un |
| --- | --- |

i)

saistībā ar korporatīvu sociālo atbildību izcelt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgas darba samaksas un darba vietu jautājumu; un

| j) | veicināt to, ka vīriešu un sieviešu vienādu darba samaksu iekļauj kā priekšnoteikumu, kas uzņēmumiem, kas piedalās konkursos, ir jāievēro, lai tām piešķirtu publiskus līgumus. |
| --- | --- |

j)

veicināt to, ka vīriešu un sieviešu vienādu darba samaksu iekļauj kā priekšnoteikumu, kas uzņēmumiem, kas piedalās konkursos, ir jāievēro, lai tām piešķirtu publiskus līgumus.

| 34. | Valstu reformu programmās, ko ir paredzēts izstrādāt stratēģijas Eiropa 2020 ietvaros, dialogā ar Eiropas Komisiju un ņemot vērā dalībvalstu attiecīgās starta pozīcijas un apstākļus, vajadzības gadījumā būtu jānosprauž valstu mērķi un jāizstrādā pilnīgs pasākumu komplekss, lai jo īpaši:






  a) | paaugstinātu sieviešu nodarbinātības līmeni; |
| --- | --- | --- |

34.

Valstu reformu programmās, ko ir paredzēts izstrādāt stratēģijas Eiropa 2020 ietvaros, dialogā ar Eiropas Komisiju un ņemot vērā dalībvalstu attiecīgās starta pozīcijas un apstākļus, vajadzības gadījumā būtu jānosprauž valstu mērķi un jāizstrādā pilnīgs pasākumu komplekss, lai jo īpaši:

a)

paaugstinātu sieviešu nodarbinātības līmeni;

| b) | uzlabotu atbilstošu, pieejamu, kvalitatīvu pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes pakalpojumu piedāvājumu, ņemot vērā pieprasījumu, lai piedāvājums atbilstu vismaz Padomes Barselonas sanāksmē nospraustajiem mērķiem, kā arī pakalpojumus un iekārtas citām atkarīgām personām; |
| --- | --- |

b)

uzlabotu atbilstošu, pieejamu, kvalitatīvu pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes pakalpojumu piedāvājumu, ņemot vērā pieprasījumu, lai piedāvājums atbilstu vismaz Padomes Barselonas sanāksmē nospraustajiem mērķiem, kā arī pakalpojumus un iekārtas citām atkarīgām personām;

| c) | saskaņā ar daudzgadu plānu mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības; un |
| --- | --- |

c)

saskaņā ar daudzgadu plānu mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības; un

| d) | labāk saskaņotu darbu, ģimenes dzīvi un privāto dzīvi. |
| --- | --- |

d)

labāk saskaņotu darbu, ģimenes dzīvi un privāto dzīvi.

| 35. | Izmantot struktūrfondus un citus Eiropas fondus, vajadzības gadījumā izstrādājot pasākumus, kā apkarot sieviešu un vīriešu darba samaksas nevienlīdzību. |
| --- | --- |

35.

Izmantot struktūrfondus un citus Eiropas fondus, vajadzības gadījumā izstrādājot pasākumus, kā apkarot sieviešu un vīriešu darba samaksas nevienlīdzību.

| 36. | Pilnībā īstenot Direktīvas 2006/54/EK 20. pantu, lai vienlīdzību veicinošas struktūras varētu efektīvi palīdzēt centienos vērst plašumā darbības, lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības. |
| --- | --- |

36.

Pilnībā īstenot Direktīvas 2006/54/EK 20. pantu, lai vienlīdzību veicinošas struktūras varētu efektīvi palīdzēt centienos vērst plašumā darbības, lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības.

| 37. | Pievērst to pilsoniskās sabiedrības apvienību, kam saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktos izklāstītajiem kritērijiem ir likumīgas intereses, uzmanību iespējai, ko dod Direktīvas 2006/54/EK 17. panta 2. punkts, – sūdzības iesniedzēja vārdā vai atbalstot to, ar viņa atļauju iesaistīties jebkurā tiesas un/vai administratīvā procedūrā šajā direktīvā paredzēto pienākumu izpildei. |
| --- | --- |

37.

Pievērst to pilsoniskās sabiedrības apvienību, kam saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktos izklāstītajiem kritērijiem ir likumīgas intereses, uzmanību iespējai, ko dod Direktīvas 2006/54/EK 17. panta 2. punkts, – sūdzības iesniedzēja vārdā vai atbalstot to, ar viņa atļauju iesaistīties jebkurā tiesas un/vai administratīvā procedūrā šajā direktīvā paredzēto pienākumu izpildei.

AICINA DALĪBVALSTIS UN EIROPAS KOMISIJU SASKAŅĀ AR TO ATTIECĪGO KOMPETENCI:

| 38. | Pamanāmi integrēt dzimumu līdztiesības integrētās pieejas principu stratēģijas Eiropa 2020 īstenošanā, nodrošinot, ka dzimumu līdztiesību ņem vērā un ka dzimumu līdztiesības pasākumus konsekventi veicina:






  a) | īstenojot un turpmāk izvērtējot piecus ES pamatmērķus un integrētās pamatnostādnes, kā arī turpmākos pasākumos pēc septiņu pamatiniciatīvu noteikšanas; |
| --- | --- | --- |

38.

Pamanāmi integrēt dzimumu līdztiesības integrētās pieejas principu stratēģijas Eiropa 2020 īstenošanā, nodrošinot, ka dzimumu līdztiesību ņem vērā un ka dzimumu līdztiesības pasākumus konsekventi veicina:

a)

īstenojot un turpmāk izvērtējot piecus ES pamatmērķus un integrētās pamatnostādnes, kā arī turpmākos pasākumos pēc septiņu pamatiniciatīvu noteikšanas;

| b) | makroekonomikas un tematiskos uzraudzības mehānismos – ar gada izaugsmes pārskata starpniecību; EPSCO padomes diskusijās un pamatnostādnēs; valstu reformu programmās, konkrētām valstīm paredzētajos EPSCO padomes ieteikumos; indikatoru, statistikas datu un pārskata ziņojumu izstrādē un līdzīgi kvalificētu speciālistu vērtējumos. |
| --- | --- |

b)

makroekonomikas un tematiskos uzraudzības mehānismos – ar gada izaugsmes pārskata starpniecību; EPSCO padomes diskusijās un pamatnostādnēs; valstu reformu programmās, konkrētām valstīm paredzētajos EPSCO padomes ieteikumos; indikatoru, statistikas datu un pārskata ziņojumu izstrādē un līdzīgi kvalificētu speciālistu vērtējumos.

AICINA DALĪBVALSTIS UN EIROPAS KOMISIJU, PILNĪBĀ IZMANTOJOT EIROPAS DZIMUMU LĪDZTIESĪBAS INSTITŪTA VEIKUMU, VEIKT VAJADZĪGOS PASĀKUMUS, LAI PĀRRAUDZĪTU NO DZIMUMA ATKARĪGAS DARBA SAMAKSAS ATŠĶIRĪBAS, ŅEMOT VĒRĀ TO DAUDZDIMENSIJU BŪTĪBU:

| 39. | izmērīt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības un regulāri pārraudzīt virzību uz priekšu, izmantojot galvenos pielikumā noteiktos indikatorus
   (24) atkarībā no datu pieejamības un attiecīgi ņemot vērā Izpeļņas struktūras aptaujas (Structure of Earnings Survey – SES) metodoloģiju; |
| --- | --- |

39.

izmērīt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības un regulāri pārraudzīt virzību uz priekšu, izmantojot galvenos pielikumā noteiktos indikatorus
   (24) atkarībā no datu pieejamības un attiecīgi ņemot vērā Izpeļņas struktūras aptaujas (Structure of Earnings Survey – SES) metodoloģiju;

| 40. | apsvērt pielikumā noteiktos papildu indikatorus
   (25) kā iespējamus instrumentus, ar ko padziļināti analizēt no dzimuma atkarīgās darba samaksas atšķirības; un |
| --- | --- |

40.

apsvērt pielikumā noteiktos papildu indikatorus
   (25) kā iespējamus instrumentus, ar ko padziļināti analizēt no dzimuma atkarīgās darba samaksas atšķirības; un

| 41. | veicināt izpēti par saikni starp sieviešu nodarbinātības līmeni un no dzimuma atkarīgām darba samaksas atšķirībām. |
| --- | --- |

41.

veicināt izpēti par saikni starp sieviešu nodarbinātības līmeni un no dzimuma atkarīgām darba samaksas atšķirībām.

AICINA EIROPAS KOMISIJU, PILNĪBĀ IZMANTOJOT EIROPAS DZIMUMU LĪDZTIESĪBAS INSTITŪTA VEIKUMU:

| 42. | Regulāri organizēt apmaiņas ar paraugpraksi par pasākumiem, ko veic, lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, un šajās apmaiņās iesaistīt sociālos partnerus. |
| --- | --- |

42.

Regulāri organizēt apmaiņas ar paraugpraksi par pasākumiem, ko veic, lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, un šajās apmaiņās iesaistīt sociālos partnerus.

| 43. | Apsvērt – vai būtu lietderīgi veikt pētījumu, lai apzinātu atlīdzības aspektus, kas nav iekļauti esošos dalībvalstu statistikas datos, lai darba samaksas atšķirības sekas varētu izmērīt tā, ka no tā labumu gūtu gan sievietes, gan vīrieši. |
| --- | --- |

43.

Apsvērt – vai būtu lietderīgi veikt pētījumu, lai apzinātu atlīdzības aspektus, kas nav iekļauti esošos dalībvalstu statistikas datos, lai darba samaksas atšķirības sekas varētu izmērīt tā, ka no tā labumu gūtu gan sievietes, gan vīrieši.

| 44. | Regulāri rīkot informācijas kampaņas šajā jomā. |
| --- | --- |

44.

Regulāri rīkot informācijas kampaņas šajā jomā.

AICINA EIROPAS KOMISIJU:

| 45. | Darīt pamanāmāku to, cik ļoti darba samaksas vienlīdzība ir saistīta ar ekonomisko neatkarību, cik ļoti tā veicina saskaņošanu un līdztiesību, pieņemot lēmumus un apkarojot dzimumu stereotipus saskaņā ar sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju (2010–2015), un apņemties dzimumu līdztiesības gada pārskatā, ko iesniegs pavasara Eiropadomei, regulāri izskatīt šajā sensitīvajā jomā gūtos panākumus. |
| --- | --- |

45.

Darīt pamanāmāku to, cik ļoti darba samaksas vienlīdzība ir saistīta ar ekonomisko neatkarību, cik ļoti tā veicina saskaņošanu un līdztiesību, pieņemot lēmumus un apkarojot dzimumu stereotipus saskaņā ar sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju (2010–2015), un apņemties dzimumu līdztiesības gada pārskatā, ko iesniegs pavasara Eiropadomei, regulāri izskatīt šajā sensitīvajā jomā gūtos panākumus.

| 46. | Neskarot turpmāko finanšu shēmu, izstrādāt un izvērtēt sociālas kohēzijas politikas pasākumus, arī saistībā ar struktūrfondiem, lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības. |
| --- | --- |

46.

Neskarot turpmāko finanšu shēmu, izstrādāt un izvērtēt sociālas kohēzijas politikas pasākumus, arī saistībā ar struktūrfondiem, lai mazinātu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības.

| 47. | Rūpīgi pārraudzīt, lai pilnībā īstenotu Eiropas tiesību aktus, kuru mērķis ir nodrošināt līdztiesību darba vietās un sievietēm un vīriešiem vienādu darba samaksu, un, saziņā ar sociāliem partneriem un respektējot viņu patstāvību, veicināt aktīvus pasākumus, lai panāktu patiesu līdztiesību. |
| --- | --- |

47.

Rūpīgi pārraudzīt, lai pilnībā īstenotu Eiropas tiesību aktus, kuru mērķis ir nodrošināt līdztiesību darba vietās un sievietēm un vīriešiem vienādu darba samaksu, un, saziņā ar sociāliem partneriem un respektējot viņu patstāvību, veicināt aktīvus pasākumus, lai panāktu patiesu līdztiesību.

| 48. | Apsvērt ierosmes, lai mudinātu dalībvalstis paredzēt piemērotus pasākumus, tostarp attiecīgos un piemērotos gadījumos arī konkrētus mērķus, lai valsts un privātā sektorā uzlabotu dzimumu līdzsvaru amatos, kuros jāpieņem lēmumi. |
| --- | --- |

48.

Apsvērt ierosmes, lai mudinātu dalībvalstis paredzēt piemērotus pasākumus, tostarp attiecīgos un piemērotos gadījumos arī konkrētus mērķus, lai valsts un privātā sektorā uzlabotu dzimumu līdzsvaru amatos, kuros jāpieņem lēmumi.

| 49. | Apsvērt vajadzību pasludināt “Eiropas vienādas darba samaksas dienu”, lai informētu plašu sabiedrību un svarīgākos darbību veicējus un tādējādi rosinātu paredzēt pasākumus un tos turpināt. |
| --- | --- |

49.

Apsvērt vajadzību pasludināt “Eiropas vienādas darba samaksas dienu”, lai informētu plašu sabiedrību un svarīgākos darbību veicējus un tādējādi rosinātu paredzēt pasākumus un tos turpināt.

MUDINA Eiropas sociālos partnerus vienoties par jaunu daudzgadu darbību sistēmu, kas aptvertu arī aktīvas un koordinētas stratēģijas, un apsvērt kvantitatīvus mērķus, lai panāktu vienlīdzību darba vietās un sievietēm un vīriešiem vienādu darba samaksu un uzlabotu sieviešu nodarbinātības kvalitāti.

AICINA Nodarbinātības komiteju un Sociālās aizsardzības komiteju darba procesā attiecīgos gadījumos ņemt vērā ar sieviešu un vīriešu līdztiesību saistītus indikatorus, īpaši – ar sieviešu un vīriešu darba samaksas nevienlīdzību saistītus indikatorus, un cieši sadarboties, lai minētajā jautājumā regulāri nodrošinātu turpmākus pasākumus saistībā ar stratēģijas Eiropa 2020 īstenošanu.

AICINA EIROPADOMI 2011. gada pavasarī pielāgot un stiprināt Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu, ņemot vērā Komisijas jauno Sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju (2010–2015), stratēģiju Eiropa 2020 un šos secinājumos.

Nākamajai Pekinas rīcības plāna īstenošanas pārskatīšanai APSVĒRS tematu “Sievietes un ekonomika – darba un ģimenes dzīves līdzsvarošana vīriešiem un sievietēm”.

---

(1)  Skatīt LES 2. pantu un 3. panta 3. punktu un LESD 8. pantu.

(2)  Skatīt LESD 157. pantu.

(3)  It īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/54/EK (2006. gada 5. jūlijs) par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.), un Direktīva 2010/18/ES (2010. gada 8. marts), ar ko īsteno pārskatīto BusinessEurope, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (OV L 68, 18.3.2010., 13. lpp.).

(4)  14485/01 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3.

(5)  Īpaši uzsvērts Eiropas Komisijas Ceļvedī sieviešu un vīriešu līdztiesībā 2006–2010 (7034/06), Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojumā “Likvidēt atšķirības sieviešu un vīriešu darba samaksā” (12169/07) un Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. novembra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai, kā piemērot vienāda vīriešu un sieviešu atalgojuma principu.

(6)  Skatīt Eiropas sociālo partneru 2005. gadā pieņemto dzimumu līdztiesības darba plānu un turpmākus īstenošanas pārskatus.

(7)  Dok. 15488/09.

(8)  Dok. 15992/09.

(9)  It īpaši – Padomes secinājumos par līdzsvarotām sieviešu un vīriešu lomām attiecībā uz darbavietām, izaugsmi un sociālo kohēziju (2007); Padomes rezolūcijā par Eiropas demogrāfisko pārmaiņu radītajām iespējām un problēmām (2007); Padomes secinājumos par dzimumu stereotipu izskaušanu sabiedrībā (2008); Padomes secinājumos par darba un ģimenes dzīves saskaņošanu (2008) un secinājumos par dzimumu līdztiesību – stiprināt izaugsmi un nodarbinātību - ieguldījums Lisabonas stratēģijā laikā pēc 2010. gada (2009).

(10)  12169/07.

(11)  5056/10.

(12)  EUCO 13/1/10 REV 1.

(13)  14338/10 + COR 1.

(14)  14478/10.

(15)  OV L 403, 30.12.2006., 9. lpp.

(16)  7370/10.

(17)  13767/10.

(18)  LESD 147. un 174. pants.

(19)  2008. gadā; aprēķini veikti, pamatojoties uz bruto ieņēmumiem stundā pilnu darba laiku strādājošiem un nepilnu darba laiku strādājošiem; SES metodoloģija (Structure of Earnings Survey – izpeļņas struktūras aptaujas).

(20)  Par tendenci zemāk vērtēt “sieviešu darbus” skatīt dok. 5056/10., 9. lpp., dok. 9671/07., 6. lpp., un dok. 13767/10., 6. lpp. Par darba tirgus segregāciju, pamatojoties uz dzimumu, skatīt arī – http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=4028&langId=en

(21)  Skatīt darba samaksas definīciju LESD 157. panta 2. punktā.

(22)  Skatīt dok. 15488/09, 8. lpp.

(23)  Ziņojuma kopsavilkums ir iekļauts dokumentā 16881/10 ADD 1. (Ziņojuma pilns teksts ir iekļauts dokumentā 16516/10 ADD 2.)

(24)  1., 2., 3., 4., 5. un 8. indikators.

(25)  6., 7., 9. un 10. indikators.

---

PIELIKUMS

Indikatoru saraksts

Mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības ir svarīga prioritāte saistībā ar ES dzimumu līdztiesības politiku. Ir vajadzīgs indikatoru komplekss, lai pienācīgi ievērotu parādības daudzdimensiju būtību un arī ļautu regulāru pārraudzību, lai politiskais vēstījums skanētu skaidri. Lai abus mērķus sasniegtu, kā šeit turpmāk ir norādīts, “galvenie indikatori” ir nošķirti no “papildu indikatoriem”.

Svarīgs abu tipu indikatoru nošķiršanas elements ir tehnisks un saimniecisks pamatojums. Dažkārt informācija ir viegli pieejama. Piemēram, indikators 1.a atbilst no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirību struktūras indikatoram, ko Eurostat uzrāda ik gadu. Otrs nošķiršanas elements ir tas, kāds relatīvs svarīgums piemīt katram indikatoram, skaidrojot un pārraugot no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības. 1., 2., 3., 4., 5. un 8. indikatoru uzskata par “galvenajiem indikatoriem”. 6., 7., 9. un 10. indikatoru uzskata par “papildu indikatoriem”.

Indikatori būs iedarbīgāki, ja tos vāks un/vai aprēķinās regulāri. Tomēr “regulāri” obligāti nenozīmē “ik gadu”. Lielākā daļa kvantitatīvo indikatoru ir balstīta uz izpeļņas struktūras aptaujas (Structure of Earnings Survey – SES – Regula (EK) Nr. 530/1999) rezultātiem, kas ir pieejami tikai reizi četros gados, un aptver uzņēmumus, kuros ir 10 vai vairāk darbinieku, un kas darbojas Eiropas Kopienas saimniecisku darbību NACE Rev. 2 Statistikas klasifikācijas B līdz S saimnieciskās darbības nozarē (izņemot O nozari). Daži indikatori ir pieejami ik gadu. Tomēr dažos aprēķinos vajadzīgā sīkā informācija un daži citi indikatori ir pieejami tikai reizi četros gados. Katra kvantitatīvā indikatora datu pieejamība ir apzīmēta šādi –

Aa = dati ir pieejami ik gadu; A4 = dati ir pieejami reizi četros gados; N = ir jāvāc jauni dati.

I.   GALVENIE INDIKATORI PAR DAŽĀDIEM NO DZIMUMA ATKARĪGAS DARBA SAMAKSAS ATŠĶIRĪBU ASPEKTIEM

A.   No dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību vispārējie indikatori

Indikators Nr. 1.   Visiem darbiniekiem piemērojams koeficients

Formula

| a) | No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības nosaka visu nozaru darbinieku vīriešu un sieviešu bruto stundu algām, strādājot gan pilnu, gan nepilnu darba dienu
  Avots – SES + citi avoti; Aa |
| --- | --- |

a)

No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības nosaka visu nozaru darbinieku vīriešu un sieviešu bruto stundu algām, strādājot gan pilnu, gan nepilnu darba dienu

Avots – SES + citi avoti; Aa

| b) | Sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmenis
  Avots – darbaspēka aptauja; Aa |
| --- | --- |

b)

Sieviešu un vīriešu nodarbinātības līmenis

Avots – darbaspēka aptauja; Aa

| c) | No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības nosaka pēc visu nozaru darbinieku vīriešu un sieviešu bruto darba stundas samaksas, strādājot gan pilnu, gan nepilnu darba laiku, un privātā un valsts sektorā atsevišķi
  Avots – SES + citi avoti; dažās valstīs Aa, A4 |
| --- | --- |

c)

No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības nosaka pēc visu nozaru darbinieku vīriešu un sieviešu bruto darba stundas samaksas, strādājot gan pilnu, gan nepilnu darba laiku, un privātā un valsts sektorā atsevišķi

Avots – SES + citi avoti; dažās valstīs Aa, A4

| d) | No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības nosaka pēc visu nozaru darbinieku vīriešu un sieviešu bruto darba samaksas gadā, strādājot gan pilnu, gan nepilnu darba laiku, un privātā un valsts sektorā atsevišķi
  Avots – SES + citi avoti; A4 |
| --- | --- |

d)

No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības nosaka pēc visu nozaru darbinieku vīriešu un sieviešu bruto darba samaksas gadā, strādājot gan pilnu, gan nepilnu darba laiku, un privātā un valsts sektorā atsevišķi

Avots – SES + citi avoti; A4

| e) | No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, ko nosaka pēc vīriešu un sieviešu bruto mēnešalgas, strādājot pilnu darba laiku
  Avots – SES; A4 |
| --- | --- |

e)

No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, ko nosaka pēc vīriešu un sieviešu bruto mēnešalgas, strādājot pilnu darba laiku

Avots – SES; A4

| f) | No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, ko nosaka pēc vīriešu un sieviešu bruto mēnešalgas, strādājot gan pilnu, gan nepilnu darba laiku
  Avots – SES; A4 |
| --- | --- |

f)

No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības, ko nosaka pēc vīriešu un sieviešu bruto mēnešalgas, strādājot gan pilnu, gan nepilnu darba laiku

Avots – SES; A4

Indikators Nr. 2.   Algu kopsummas attiecība

| a) | Visas algas pa dzimumiem
  Avots – administratīvi dati, darbaspēka aptaujas vai citi avoti; Aa |
| --- | --- |

a)

Visas algas pa dzimumiem

Avots – administratīvi dati, darbaspēka aptaujas vai citi avoti; Aa

| b) | Pelnītāju kopskaita sadalījums pa dzimumiem
  Avots – administratīvi dati vai citi avoti; dažās valstīs Aa, N |
| --- | --- |

b)

Pelnītāju kopskaita sadalījums pa dzimumiem

Avots – administratīvi dati vai citi avoti; dažās valstīs Aa, N

| c) | Reāli nostrādāto darba dienu kopskaita sadalījums pa dzimumiem
  Avots – administratīvi dati, darbaspēka aptaujas vai citi avoti; Aa |
| --- | --- |

c)

Reāli nostrādāto darba dienu kopskaita sadalījums pa dzimumiem

Avots – administratīvi dati, darbaspēka aptaujas vai citi avoti; Aa

B.   Nevienlīdzības faktori

Indikators Nr. 3.   Nepilna darba laika attiecība

| a) | Stundas samaksa bruto izteiksmē un darba samaksas atšķirība: | sievietēm (nepilns darba laiks) – vīriešiem (nepilns darba laiks) |
| --- | --- | --- |

a)

Stundas samaksa bruto izteiksmē un darba samaksas atšķirība:

sievietēm (nepilns darba laiks) – vīriešiem (nepilns darba laiks)

| | sievietēm (nepilns darba laiks) – sievietēm (pilns darba laiks) |
| --- | --- |

sievietēm (nepilns darba laiks) – sievietēm (pilns darba laiks)

| | vīriešiem (nepilns darba laiks) – vīriešiem (pilns darba laiks) |
| --- | --- |

vīriešiem (nepilns darba laiks) – vīriešiem (pilns darba laiks)

| | sievietēm (nepilns darba laiks) – vīriešiem (pilns darba laiks) |
| --- | --- |

sievietēm (nepilns darba laiks) – vīriešiem (pilns darba laiks)

Avots – SES; A4

| b) | Nepilna darba laika nodarbinātības līmenis pa dzimumiem
  Avots – darbaspēka aptauja; Aa |
| --- | --- |

b)

Nepilna darba laika nodarbinātības līmenis pa dzimumiem

Avots – darbaspēka aptauja; Aa

Indikators Nr. 4.   Attiecība pēc vecuma un izglītības

| a) | Nodarbinātības līmenis pēc vecuma un dzimuma
  Avots – darbaspēka aptauja; Aa |
| --- | --- |

a)

Nodarbinātības līmenis pēc vecuma un dzimuma

Avots – darbaspēka aptauja; Aa

| b) | Darba samaksas atšķirība pēc vecuma grupām (< 24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64 un 65+), ko nosaka pēc darba stundas samaksas sievietēm un vīriešiem, kas strādā pilnu darba laiku, un darba ņēmējiem, kas strādā nepilnu darba laiku
  Avots – SES; A4, Aa dažās valstīs, bet vecuma grupām: -25, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65+. |
| --- | --- |

b)

Darba samaksas atšķirība pēc vecuma grupām (< 24, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64 un 65+), ko nosaka pēc darba stundas samaksas sievietēm un vīriešiem, kas strādā pilnu darba laiku, un darba ņēmējiem, kas strādā nepilnu darba laiku

Avots – SES; A4, Aa dažās valstīs, bet vecuma grupām: -25, 25–34, 35–44, 45–54, 55–64, 65+.

| c) | Nodarbinātības līmenis pēc izglītības līmeņa (ISCED, 3 līmeņi)
  Avots – darbaspēka aptauja; Aa |
| --- | --- |

c)

Nodarbinātības līmenis pēc izglītības līmeņa (ISCED, 3 līmeņi)

Avots – darbaspēka aptauja; Aa

| d) | Darba samaksas atšķirība pēc izglītības līmeņa (ISCED, 3 līmeņi), darba ņēmējiem, kas strādā pilnu un nepilnu darba laiku
  Avots – SES; A4 |
| --- | --- |

d)

Darba samaksas atšķirība pēc izglītības līmeņa (ISCED, 3 līmeņi), darba ņēmējiem, kas strādā pilnu un nepilnu darba laiku

Avots – SES; A4

Indikators Nr. 5.   Darba tirgus segregācija

| a) | Vidējā bruto darba stundas samaksa darba ņēmējiem sievietēm un vīriešiem 5 rūpniecības nozarēs (NACE, 2 zīmes), kur ir lielākais skaits darba ņēmēju sieviešu un lielākais skaits darba ņēmēju vīriešu.
  Avots – SES; A4 |
| --- | --- |

a)

Vidējā bruto darba stundas samaksa darba ņēmējiem sievietēm un vīriešiem 5 rūpniecības nozarēs (NACE, 2 zīmes), kur ir lielākais skaits darba ņēmēju sieviešu un lielākais skaits darba ņēmēju vīriešu.

Avots – SES; A4

| b) | Vidējā bruto darba stundas samaksa darba ņēmējiem sievietēm un vīriešiem 5 aroda kategorijās (ISCO kategorijas, 2 zīmes), kur ir lielākais skaits darba ņēmēju sieviešu un lielākais skaits darba ņēmēju vīriešu.
  Avots – SES; A4 |
| --- | --- |

b)

Vidējā bruto darba stundas samaksa darba ņēmējiem sievietēm un vīriešiem 5 aroda kategorijās (ISCO kategorijas, 2 zīmes), kur ir lielākais skaits darba ņēmēju sieviešu un lielākais skaits darba ņēmēju vīriešu.

Avots – SES; A4

| c) | Darba samaksas atšķirība vadības amatos (ISCO 12. un 13.)
  Avots – SES; A4 |
| --- | --- |

c)

Darba samaksas atšķirība vadības amatos (ISCO 12. un 13.)

Avots – SES; A4

D.   Politika, kā apkarot no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības

Indikators Nr. 8.   Pasākumi, ar ko veicināt vienādu darba samaksu un apkarot no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības (jāizvērtē reizi četros gados)

Stāvoklis:

| a) | Puses/struktūras, kas ir iesaistītas no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirību jautājumā






  Attiecīga puse/struktūra | Galvenais uzdevums šajā jomā |
| --- | --- | --- |

a)

Puses/struktūras, kas ir iesaistītas no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirību jautājumā

Attiecīga puse/struktūra

Galvenais uzdevums šajā jomā

| b) | Valstu veiktie pasākumi, lai likvidētu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības









  Gads | Pasākuma nosaukums | Pasākuma tips | Rīcības plāns vai atsevišķas darbības | Puse (struktūra) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Valstu veiktie pasākumi, lai likvidētu no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības

Gads

Pasākuma nosaukums

Pasākuma tips

Rīcības plāns vai atsevišķas darbības

Puse (struktūra)

| c) | Paraugprakses piemēri, kā likvidēt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības







  Gads | Pasākuma nosaukums | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Paraugprakses piemēri, kā likvidēt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības

Gads

Pasākuma nosaukums

Apraksts

Notikumu attīstība

| a) | No dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību apkarošanai pieņemtu tiesību aktu izvērtējums






  Jā | Nē |
| --- | --- | --- |

a)

No dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību apkarošanai pieņemtu tiesību aktu izvērtējums

Jā

Nē

| Tiesību akti | Galvenie secinājumi |
| --- | --- |

Tiesību akti

Galvenie secinājumi

| b) | Citu no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību apkarošanai paredzētu pasākumu izvērtējums






  Jā | Nē |
| --- | --- | --- |

b)

Citu no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību apkarošanai paredzētu pasākumu izvērtējums

Jā

Nē

| Pasākuma nosaukums | Galvenie secinājumi |
| --- | --- |

Pasākuma nosaukums

Galvenie secinājumi

| c) | Sistēma datu vākšanai par sūdzībām saistībā ar sieviešu un vīriešu darba samaksas diskrimināciju |
| --- | --- |

c)

Sistēma datu vākšanai par sūdzībām saistībā ar sieviešu un vīriešu darba samaksas diskrimināciju

| d) | Struktūra/struktūras, kam ir uzticēts vākt datus |
| --- | --- |

d)

Struktūra/struktūras, kam ir uzticēts vākt datus

| e) | Vienā darbības gadā par sieviešu un vīriešu darba samaksas diskrimināciju iesniegto sūdzību skaits






  Gads | Sūdzību skaits |
| --- | --- | --- |

e)

Vienā darbības gadā par sieviešu un vīriešu darba samaksas diskrimināciju iesniegto sūdzību skaits

Gads

Sūdzību skaits

| f) | Attiecība kopumā – sūdzību skaits par sieviešu un vīriešu darba samaksas diskriminācijas gadījumiem salīdzinājumā ar sieviešu un vīriešu diskriminācijas jautājumā saņemto sūdzību kopskaitu nodarbinātības jomā |
| --- | --- |

f)

Attiecība kopumā – sūdzību skaits par sieviešu un vīriešu darba samaksas diskriminācijas gadījumiem salīdzinājumā ar sieviešu un vīriešu diskriminācijas jautājumā saņemto sūdzību kopskaitu nodarbinātības jomā

II.   PAPILDU INDIKATORI, KAS ĻAUJ RŪPĪGI IZVĒRTĒT NO DZIMUMA ATKARĪGAS DARBA SAMAKSAS ATŠĶIRĪBAS

B.   Nevienlīdzības faktori

Indikators Nr. 6.   Attiecība atkarībā no personas īpašībām (jauns, 2010. gada indikators)

| a) | Nodarbinātības līmenis atkarībā no ģimenes stāvokļa un civilstāvokļa (svītrots)
  Avots – darbaspēka aptauja; Aa |
| --- | --- |

a)

Nodarbinātības līmenis atkarībā no ģimenes stāvokļa un civilstāvokļa (svītrots)

Avots – darbaspēka aptauja; Aa

| b) | No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības atkarībā no ģimenes stāvokļa un civilstāvokļa
  Avots – SES (nākotnē vēlams); N |
| --- | --- |

b)

No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības atkarībā no ģimenes stāvokļa un civilstāvokļa

Avots – SES (nākotnē vēlams); N

| c) | No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības atkarībā no valsts, kur cilvēks ir dzimis
  Avots – SES (nākotnē vēlams); N |
| --- | --- |

c)

No dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības atkarībā no valsts, kur cilvēks ir dzimis

Avots – SES (nākotnē vēlams); N

C.   Minēto faktoru relatīvā nozīme

Indikators Nr. 7.   Vīriešu un sieviešu darba stundas samaksas atšķirību sadalījums, izmantojot Oaxaca paņēmienu

| a) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā nepilns darba laiks |
| --- | --- |

a)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā nepilns darba laiks

| b) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā izglītība |
| --- | --- |

b)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā izglītība

| c) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā vecums |
| --- | --- |

c)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā vecums

| d) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā laiks, cik ilgi cilvēks ir nostrādājis attiecīgajā uzņēmumā |
| --- | --- |

d)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā laiks, cik ilgi cilvēks ir nostrādājis attiecīgajā uzņēmumā

| e) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā nozare |
| --- | --- |

e)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā nozare

| f) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā arods |
| --- | --- |

f)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā arods

| g) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā uzņēmumu lielums |
| --- | --- |

g)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā uzņēmumu lielums

| h) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā ģimenes stāvoklis (nākotnē vēlams); N |
| --- | --- |

h)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā ģimenes stāvoklis (nākotnē vēlams); N

| i) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā civilstāvoklis (nākotnē vēlams); N |
| --- | --- |

i)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā civilstāvoklis (nākotnē vēlams); N

| j) | Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā valsts, kur cilvēks ir dzimis (nākotnē vēlams); N |
| --- | --- |

j)

Kopīgās dzimumu algu atšķirības, ko relatīvi nosaka tāds faktors kā valsts, kur cilvēks ir dzimis (nākotnē vēlams); N

| k) | Tā darba samaksas atšķirību daļa, kas nav izskaidrojama ar identificējamiem faktoriem
  Avots – SES; A4 |
| --- | --- |

k)

Tā darba samaksas atšķirību daļa, kas nav izskaidrojama ar identificējamiem faktoriem

Avots – SES; A4

D.   Politika, kā apkarot no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības

Indikators Nr. 9.   Koplīgumu slēgšanas ietekme uz vienādas darba samaksas veicināšanu un no dzimuma atkarīgu darba samaksas atšķirību likvidāciju

Stāvoklis

| a) | Pasākumi, ko no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirību jautājumā īsteno koplīgumu slēgšanas sistēmā










  Gads | Pasākuma nosaukums | Pasākuma tips | Puses/struktūras | Pasākuma būtība | Piemērošanas līmenis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

a)

Pasākumi, ko no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirību jautājumā īsteno koplīgumu slēgšanas sistēmā

Gads

Pasākuma nosaukums

Pasākuma tips

Puses/struktūras

Pasākuma būtība

Piemērošanas līmenis

| b) | Paraugprakses piemēri, kā, slēdzot koplīgumus, mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības







  Gads | Pasākuma nosaukums | Apraksts |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Paraugprakses piemēri, kā, slēdzot koplīgumus, mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības

Gads

Pasākuma nosaukums

Apraksts

Notikumu attīstība

| a) | Sistēma datu vākšanai par koplīgumiem saistībā ar no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirībām | Atbildīgā struktūra | Valsts vai privāta |
| --- | --- | --- | --- |
| Jā | | |
| Nē | | |

a)

Sistēma datu vākšanai par koplīgumiem saistībā ar no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirībām

Atbildīgā struktūra

Valsts vai privāta

Jā

Nē

| b) | Sistēma datu vākšanai par koplīgumiem, uz ko attiecas jautājums par no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirībām






  Gads | Koplīgumu skaits |
| --- | --- | --- |

b)

Sistēma datu vākšanai par koplīgumiem, uz ko attiecas jautājums par no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirībām

Gads

Koplīgumu skaits

| c) | Pasākumu izvērtējums, ar kuriem, slēdzot koplīgumus, mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības






  Jā | Nē |
| --- | --- | --- |

c)

Pasākumu izvērtējums, ar kuriem, slēdzot koplīgumus, mazināt no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības

Jā

Nē

| Pasākumi | Galvenie secinājumi |
| --- | --- |

Pasākumi

Galvenie secinājumi

Indikators Nr. 10.   Kā nepilna darba laika darbs, vecāku atvaļinājumi, darba laika kredīta sistēmas un karjeras pārtraukumi ietekmē no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības

Notikumu attīstība

| a) | Izvērtējums vai pētījumi – kā elastīgas nodarbinātības formas ietekmē no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības







  Elastīgas nodarbinātības formas | Jā | Nē |
| --- | --- | --- | --- |
| Nepilns darba laiks | | |
| Karjeras pārtraukums | | |
| Darba laika kredīta sistēma | | |
| Vecāku atvaļinājums | | |

a)

Izvērtējums vai pētījumi – kā elastīgas nodarbinātības formas ietekmē no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības

Elastīgas nodarbinātības formas

Jā

Nē

Nepilns darba laiks

Karjeras pārtraukums

Darba laika kredīta sistēma

Vecāku atvaļinājums

| Elastīgas nodarbinātības formas | Īstermiņa seku izvērtējums | Ilgtermiņa seku izvērtējums |
| --- | --- | --- |
| Nepilns darba laiks | | |
| Karjeras pārtraukums | | |
| Darba laika kredīta sistēma | | |
| Vecāku atvaļinājums | | |

Elastīgas nodarbinātības formas

Īstermiņa seku izvērtējums

Ilgtermiņa seku izvērtējums

Nepilns darba laiks

Karjeras pārtraukums

Darba laika kredīta sistēma

Vecāku atvaļinājums

| b) | Galvenie izvērtējuma secinājumi






  Izvērtējums: | |
| --- | --- | --- |
| Nepilns darba laiks | |
| Karjeras pārtraukums | |
| Darba laika kredīta sistēma | |
| Vecāku atvaļinājums | |

b)

Galvenie izvērtējuma secinājumi

Izvērtējums:

Nepilns darba laiks

Karjeras pārtraukums

Darba laika kredīta sistēma

Vecāku atvaļinājums

| c) | Informācija, ko valstu iestādes sniedz, lai informētu, kā elastīgas nodarbinātības formas ietekmē no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības






  Jā | Nē |
| --- | --- | --- |

c)

Informācija, ko valstu iestādes sniedz, lai informētu, kā elastīgas nodarbinātības formas ietekmē no dzimuma atkarīgas darba samaksas atšķirības

Jā

Nē

---

Eiropas Komisija

| 18.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/11

---

Euro maiņas kurss (1)

2010. gada 17. decembris

2010/C 345/02

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3260 |
| JPY | Japānas jena | 111,26 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4498 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,85185 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0223 |
| CHF | Šveices franks | 1,2738 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 7,8925 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 25,218 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 272,75 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7098 |
| PLN | Polijas zlots | 3,9798 |
| RON | Rumānijas leja | 4,2935 |
| TRY | Turcijas lira | 2,0371 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,3428 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,3358 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,3124 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,7976 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7427 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 533,35 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 9,0581 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,8252 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,3878 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 11 976,33 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,1524 |
| PHP | Filipīnu peso | 58,737 |
| RUB | Krievijas rublis | 40,7185 |
| THB | Taizemes bāts | 39,982 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,2640 |
| MXN | Meksikas peso | 16,4795 |
| INR | Indijas rūpija | 60,1236 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3260

JPY

Japānas jena

111,26

DKK

Dānijas krona

7,4498

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,85185

SEK

Zviedrijas krona

9,0223

CHF

Šveices franks

1,2738

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

7,8925

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

25,218

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

272,75

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7098

PLN

Polijas zlots

3,9798

RON

Rumānijas leja

4,2935

TRY

Turcijas lira

2,0371

AUD

Austrālijas dolārs

1,3428

CAD

Kanādas dolārs

1,3358

HKD

Hongkongas dolārs

10,3124

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,7976

SGD

Singapūras dolārs

1,7427

KRW

Dienvidkorejas vona

1 533,35

ZAR

Dienvidāfrikas rands

9,0581

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,8252

HRK

Horvātijas kuna

7,3878

IDR

Indonēzijas rūpija

11 976,33

MYR

Malaizijas ringits

4,1524

PHP

Filipīnu peso

58,737

RUB

Krievijas rublis

40,7185

THB

Taizemes bāts

39,982

BRL

Brazīlijas reāls

2,2640

MXN

Meksikas peso

16,4795

INR

Indijas rūpija

60,1236

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/12

---

Paziņojums par konkrētu antidempinga pasākumu gaidāmajām termiņa beigām

2010/C 345/03

1.   Eiropas Komisija paziņo, ka turpmāk minēto antidempinga pasākumu termiņš beigsies tabulā norādītajā dienā, kā paredzēts 2. pantā Padomes 2009. gada 22. decembra Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1294/2009, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu tādu Vjetnamas un Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes apavu importam, kuriem ir ādas virsa, un ko attiecina arī uz šā paša ražojuma importu no Makao īpašās pārvaldes apgabala, neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Makao īpašās pārvaldes apgabalā, ja vien saskaņā ar turpmāk minēto procedūru netiks ierosināta to pārskatīšana.

2.   Procedūra

Savienības ražotāji var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu. Tajā jābūt pietiekamiem pierādījumiem, ka pēc pasākumu termiņa beigām dempings un kaitējums varētu turpināties vai atkārtoties.

Ja Komisija nolems pārskatīt attiecīgos pasākumus, tad importētājiem, eksportētājiem, eksportētājvalsts pārstāvjiem un Savienības ražotājiem tiks dota iespēja izvērst, atspēkot pārskatīšanas pieprasījumā izklāstītos jautājumus vai izteikt piezīmes par tiem.

3.   Termiņš

Savienības ražotāji, pamatojoties uz iepriekš minēto, var iesniegt rakstisku pārskatīšanas pieprasījumu Eiropas Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorātā – European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), N-105 4/92, 1049, Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË
   (1), jebkurā laikā pēc šā paziņojuma publicēšanas dienas, bet ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms tabulā norādītās dienas.

4.   Šo paziņojumu publicē saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1225/2009 (2) 11. panta 2. punktu.

| Ražojums | Izcelsmes vai eksportētāja(-as) valsts(-is) | Pasākumi | Atsauce | Termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Apavi ar ādas virsu | Ķīnas Tautas Republika
  Vjetnama | Antidempinga maksājums | Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1294/2009 (OV L 352, 30.12.2009., 1. lpp.), ko ar Regulu (EK) Nr. 388/2008 (OV L 117, 1.5.2008., 1. lpp.) attiecina arī uz importu no Makao īpašās pārvaldes apgabala, neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Makao īpašās pārvaldes apgabalā | 30.3.2011. |

Ražojums

Izcelsmes vai eksportētāja(-as) valsts(-is)

Pasākumi

Atsauce

Termiņš

Apavi ar ādas virsu

Ķīnas Tautas Republika

Vjetnama

Antidempinga maksājums

Padomes Īstenošanas regula (ES) Nr. 1294/2009 (OV L 352, 30.12.2009., 1. lpp.), ko ar Regulu (EK) Nr. 388/2008 (OV L 117, 1.5.2008., 1. lpp.) attiecina arī uz importu no Makao īpašās pārvaldes apgabala, neatkarīgi no tā, vai ražojumi ir vai nav deklarēti ar izcelsmi Makao īpašās pārvaldes apgabalā

30.3.2011.

---

(1)  Fakss +32 22956505.

(2)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

---

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.12.2010 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 345/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2010

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 345/13

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

2010/C 345/04

| 1. | Komisija 2010. gada 10. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Wittington Investments, Limited (“Wittington”, Kanāda) minētās Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Divisie Bijenkorf BV (“Divisie Bijenkorf”, Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2010. gada 10. decembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Wittington Investments, Limited (“Wittington”, Kanāda) minētās Apvienošanās regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnīgu kontroli pār uzņēmumu Divisie Bijenkorf BV (“Divisie Bijenkorf”, Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Wittington: pārtikas pārstrāde un izplatīšana galvenokārt Ziemeļamerikā, finanšu produkti un pakalpojumi Kanādā, komerciālais nekustamais īpašums Ziemeļamerikā, modes preču mazumtirdzniecības veikalu darbība Kanādā, Īrijā un Apvienotajā Karalistē, |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Wittington: pārtikas pārstrāde un izplatīšana galvenokārt Ziemeļamerikā, finanšu produkti un pakalpojumi Kanādā, komerciālais nekustamais īpašums Ziemeļamerikā, modes preču mazumtirdzniecības veikalu darbība Kanādā, Īrijā un Apvienotajā Karalistē,

| — | Divisie Bijenkorf: universālveikali Nīderlandē ar De Bijenkorf zīmolu, kas piedāvā modes, mājas, kosmētikas, pārtikas preču un izklaides produktu sajaukumu. |
| --- | --- |

—

Divisie Bijenkorf: universālveikali Nīderlandē ar De Bijenkorf zīmolu, kas piedāvā modes, mājas, kosmētikas, pārtikas preču un izklaides produktu sajaukumu.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas EK Apvienošanās regulas darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar EK Apvienošanās regulu (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf uz šādu adresi:






  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienas pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (+32 22964301), pa e-pastu uz adresi COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.6084 – Wittington/Divisie Bijenkorf uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp. (“EK Apvienošanās regula”).

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp. (“Paziņojums par vienkāršotu procedūru”).

---