# Az Európai Unió C 334/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.334.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 334 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. december 10. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.334.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 334

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. december 10.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Számvevőszék |
| 2010/C 334/01 | Számvevőszék 6/2010. sz. vélemény (az EUMSz. 322. cikke szerint) az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Számvevőszék

2010/C 334/01

Számvevőszék 6/2010. sz. vélemény (az EUMSz. 322. cikke szerint) az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról

(az EUMSz. 322. cikke szerint)

1

| | Helyesbítések |
| --- | --- |
| 2010/C 334/02 | Helyesbítés a Számvevőszék éves jelentéséhez a 2009-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt (HL C 303., 2010.11.9.) | 18 |

Helyesbítések

2010/C 334/02

Helyesbítés a Számvevőszék éves jelentéséhez a 2009-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt (HL C 303., 2010.11.9.)

18

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Számvevőszék

| 10.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/1

---

SZÁMVEVŐSZÉK 6/2010. sz. VÉLEMÉNY

(az EUMSz. 322. cikke szerint)

az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatról

2010/C 334/01

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| Összefoglalás
  ... | I–XV. | 3 |
| Bevezetés
  ... | 1–4. | 4 |
| Költségvetési alapelvek
  ... | 5. | 4 |
| Címzett bevételek
  ... | 6–9. | 4 |
| A Bizottság javaslata... | 6. | 4 |
| Elemzés... | 7–8. | 4 |
| Ajánlás... | 9. | 5 |
| Elfogadható hibakockázat
  ... | 10–23. | 5 |
| A Bizottság javaslata... | 10–11. | 5 |
| Elemzés... | 12–22. | 5 |
| Cél... | 13–15. | 5 |
| Fogalommeghatározás és becslés... | 16–17. | 5 |
| Az elfogadható kockázat szintjének mérése... | 18. | 6 |
| Szerepek és feladatok... | 19–22. | 6 |
| Ajánlás... | 23. | 6 |
| A végrehajtás módszerei és a tagállamok kötelezettségei
  ... | 24–36. | 6 |
| A Bizottság javaslata... | 24–25. | 6 |
| Elemzés... | 26–35. | 6 |
| A Bizottság és a tagállamok felelősségi köre... | 28. | 7 |
| A mezőgazdasági adminisztratív eljárások alkalmazása más területeken... | 29–32. | 7 |
| A javaslatok költsége... | 33. | 7 |
| Összeegyeztethetőség a teljesítményalapú visszatérítési rendszerrel... | 34. | 7 |
| Hogyan használja fel a Bizottság az információkat?... | 35. | 7 |
| Ajánlás... | 36. | 7 |
| Kifizetések, visszafizettetési intézkedések és közbeszerzés
  ... | 37. | 7 |
| Vagyonkezelői számlák
  ... | 38–41. | 8 |
| A Bizottság javaslata... | 38. | 8 |
| Elemzés... | 39–40. | 8 |
| Ajánlás... | 41. | 8 |
| Támogatások és pénzdíjak
  ... | 42. | 8 |
| Pénzügyi eszközök
  ... | 43–47. | 8 |
| A Bizottság javaslata... | 43. | 8 |
| Elemzés... | 44–46. | 8 |
| Ajánlás... | 47. | 9 |
| Külső ellenőrzés
  ... | 48–69. | 9 |
| Az éves jelentés... | 49–63. | 9 |
| A Bizottság javaslata... | 49. | 9 |
| Elemzés... | 50–62. | 9 |
| Ajánlás... | 63. | 10 |
| Különjelentések... | 64–68. | 10 |
| A Bizottság javaslata... | 64. | 10 |
| Elemzés... | 65–67. | 11 |
| Ajánlás... | 68. | 11 |
| A külső ellenőrzés további kérdései... | 69. | 11 |
| Európai vagyonkezelői alapok
  ... | 70–78. | 11 |
| A Bizottság javaslata... | 70. | 11 |
| Elemzés... | 71–77. | 11 |
| Adminisztratív kérdések... | 72–73. | 11 |
| Költségek... | 74–75. | 11 |
| Elszámoltathatóság és ellenőrzési intézkedések... | 76–77. | 12 |
| Ajánlás... | 78. | 12 |
| Költségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségek számára
  ... | 79–82. | 12 |
| A Bizottság javaslata... | 79. | 12 |
| Elemzés... | 80–81. | 12 |
| Ajánlások... | 82. | 12 |
| Épületek vásárlásának finanszírozása
  ... | 83. | 12 |
| Záró rendelkezések
  ... | 84. | 12 |
| Kérdések, amelyek a Bizottság indokolásában nem kerültek előtérbe
  ... | 85. | 12 |
| Az előfinanszírozás elszámolása
  ... | 86–89. | 12 |
| A Bizottság javaslata... | 86. | 12 |
| Elemzés... | 87. | 12 |
| Ajánlás... | 88–89. | 13 |
| A beszámolók bemutatása és a könyvvezetés
  ... | 90–93. | 13 |
| A Bizottság javaslata... | 90. | 13 |
| Elemzés... | 91–92. | 13 |
| Ajánlás... | 93. | 13 |
| A Szerződés értelmében létrehozott ügynökségek és egyéb szervek pénzügyi szabályzatai
  ... | 94–100. | 13 |
| A Bizottság javaslata... | 94. | 13 |
| Elemzés... | 95–98. | 13 |
| Ajánlás... | 99–100. | 14 |
| Jelentéstételi követelmények
  ... | 101–102. | 14 |
| MELLÉKLET – A Bizottság módosított szövege és a Számvevőszék javaslata | | |

Bekezdés

Oldal

Összefoglalás
  ...

I–XV.

3

Bevezetés
  ...

1–4.

4

Költségvetési alapelvek
  ...

5.

4

Címzett bevételek
  ...

6–9.

4

A Bizottság javaslata...

6.

4

Elemzés...

7–8.

4

Ajánlás...

9.

5

Elfogadható hibakockázat
  ...

10–23.

5

A Bizottság javaslata...

10–11.

5

Elemzés...

12–22.

5

Cél...

13–15.

5

Fogalommeghatározás és becslés...

16–17.

5

Az elfogadható kockázat szintjének mérése...

18.

6

Szerepek és feladatok...

19–22.

6

Ajánlás...

23.

6

A végrehajtás módszerei és a tagállamok kötelezettségei
  ...

24–36.

6

A Bizottság javaslata...

24–25.

6

Elemzés...

26–35.

6

A Bizottság és a tagállamok felelősségi köre...

28.

7

A mezőgazdasági adminisztratív eljárások alkalmazása más területeken...

29–32.

7

A javaslatok költsége...

33.

7

Összeegyeztethetőség a teljesítményalapú visszatérítési rendszerrel...

34.

7

Hogyan használja fel a Bizottság az információkat?...

35.

7

Ajánlás...

36.

7

Kifizetések, visszafizettetési intézkedések és közbeszerzés
  ...

37.

7

Vagyonkezelői számlák
  ...

38–41.

8

A Bizottság javaslata...

38.

8

Elemzés...

39–40.

8

Ajánlás...

41.

8

Támogatások és pénzdíjak
  ...

42.

8

Pénzügyi eszközök
  ...

43–47.

8

A Bizottság javaslata...

43.

8

Elemzés...

44–46.

8

Ajánlás...

47.

9

Külső ellenőrzés
  ...

48–69.

9

Az éves jelentés...

49–63.

9

A Bizottság javaslata...

49.

9

Elemzés...

50–62.

9

Ajánlás...

63.

10

Különjelentések...

64–68.

10

A Bizottság javaslata...

64.

10

Elemzés...

65–67.

11

Ajánlás...

68.

11

A külső ellenőrzés további kérdései...

69.

11

Európai vagyonkezelői alapok
  ...

70–78.

11

A Bizottság javaslata...

70.

11

Elemzés...

71–77.

11

Adminisztratív kérdések...

72–73.

11

Költségek...

74–75.

11

Elszámoltathatóság és ellenőrzési intézkedések...

76–77.

12

Ajánlás...

78.

12

Költségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségek számára
  ...

79–82.

12

A Bizottság javaslata...

79.

12

Elemzés...

80–81.

12

Ajánlások...

82.

12

Épületek vásárlásának finanszírozása
  ...

83.

12

Záró rendelkezések
  ...

84.

12

Kérdések, amelyek a Bizottság indokolásában nem kerültek előtérbe
  ...

85.

12

Az előfinanszírozás elszámolása
  ...

86–89.

12

A Bizottság javaslata...

86.

12

Elemzés...

87.

12

Ajánlás...

88–89.

13

A beszámolók bemutatása és a könyvvezetés
  ...

90–93.

13

A Bizottság javaslata...

90.

13

Elemzés...

91–92.

13

Ajánlás...

93.

13

A Szerződés értelmében létrehozott ügynökségek és egyéb szervek pénzügyi szabályzatai
  ...

94–100.

13

A Bizottság javaslata...

94.

13

Elemzés...

95–98.

13

Ajánlás...

99–100.

14

Jelentéstételi követelmények
  ...

101–102.

14

MELLÉKLET – A Bizottság módosított szövege és a Számvevőszék javaslata

AZ EURÓPAI UNIÓ SZÁMVEVŐSZÉKE,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 322. cikkére, összefüggésben az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéssel és különösen annak 106a. cikkével,

tekintettel az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről (1) (a továbbiakban: költségvetési rendelet) szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletjavaslatra (2),

tekintettel a Számvevőszék által 2010. szeptember 3-án kézhez kapott, a fent említett tervezettel kapcsolatos tanácsi véleménykérésre és a Parlament 2010. június 23-i kérésére,

A KÖVETKEZŐ VÉLEMÉNYT FOGADTA EL:

Összefoglalás

| I. | Az Európai Unió pénzgazdálkodásának, valamint azoknak az intézkedéseknek a fejlesztése, amelyek pénzeszközei kezeléséről a Bizottság elszámoltatására irányulnak, fontos feladat. A rendelet ebben játszhat szerepet, mivel a javasolt módosítások olyan változtatásokat foglalnak magukban, amelyek ésszerű döntések meghozatalához segítik hozzá a vezetőket: néhány javasolt változtatás jelentősen leegyszerűsíti az eljárásokat. Egy rendelet azonban önmagában még nem elég: a legfőbb fejlesztések a Bizottság, a többi intézmény és a tagállamok vezetőinek intézkedései révén jönnek létre. |
| --- | --- |

I.

Az Európai Unió pénzgazdálkodásának, valamint azoknak az intézkedéseknek a fejlesztése, amelyek pénzeszközei kezeléséről a Bizottság elszámoltatására irányulnak, fontos feladat. A rendelet ebben játszhat szerepet, mivel a javasolt módosítások olyan változtatásokat foglalnak magukban, amelyek ésszerű döntések meghozatalához segítik hozzá a vezetőket: néhány javasolt változtatás jelentősen leegyszerűsíti az eljárásokat. Egy rendelet azonban önmagában még nem elég: a legfőbb fejlesztések a Bizottság, a többi intézmény és a tagállamok vezetőinek intézkedései révén jönnek létre.

| II. | A Bizottság szerint a javaslat túlmutat a hároméves felülvizsgálat rendes hatáskörén. A gyakorlatban azonban a javasolt változtatások a bemutatottaknál kevésbé nagyratörőek. Az Indokolás például (42. bekezdés) azt írja elő, hogy a támogatások rendszerét át kell állítani a reálköltség-alapú (inputalapú) igazgatásról a teljesítményalapú (outputalapú) rendszerre. A gyakorlatban ugyanakkor, noha vannak bizonyos újítások, mint pl. az odaítélt pénzdíjakról szóló rendelkezés, a javaslatokból hiányzik ez a törekvés. |
| --- | --- |

II.

A Bizottság szerint a javaslat túlmutat a hároméves felülvizsgálat rendes hatáskörén. A gyakorlatban azonban a javasolt változtatások a bemutatottaknál kevésbé nagyratörőek. Az Indokolás például (42. bekezdés) azt írja elő, hogy a támogatások rendszerét át kell állítani a reálköltség-alapú (inputalapú) igazgatásról a teljesítményalapú (outputalapú) rendszerre. A gyakorlatban ugyanakkor, noha vannak bizonyos újítások, mint pl. az odaítélt pénzdíjakról szóló rendelkezés, a javaslatokból hiányzik ez a törekvés.

| III. | A Bizottság külső címzett bevételekről szóló javaslata megalapozott, a belső címzett bevételek kategóriájának fenntartása azonban szükségtelennek tűnik (6–9. bekezdés). |
| --- | --- |

III.

A Bizottság külső címzett bevételekről szóló javaslata megalapozott, a belső címzett bevételek kategóriájának fenntartása azonban szükségtelennek tűnik (6–9. bekezdés).

| IV. | A Bizottság javaslatokat tesz az elfogadható hibakockázatról. A Számvevőszék megjegyzi, hogy az elfogadható kockázat fogalmának meghatározását és alkalmazását jelentős bizonytalanság övezi, ezenkívül úgy tűnik, hogy a bizottsági javaslat az elfogadható kockázat fogalmát kizárólag arra használja, hogy ennek alapján megítélje, a pénzeszközök milyen mértékű szabálytalan kifizetése tekintendő utólag elfogadhatónak. A Számvevőszék javaslata: a Parlament és a Tanács vegye fontolóra, hogy a költségvetési rendeleteknek elő kell-e írniuk, hogy a Bizottság tökéletesítse a kifizetési javaslatok előterjesztéskor végzett előszűrését, valamint a hibák okainak vizsgálatát. A költségvetési rendelet a lényegesség megfelelő szintjének meghatározása kapcsán nem törekedhet a Számvevőszék felelősségének korlátozására (10–23. bekezdés). |
| --- | --- |

IV.

A Bizottság javaslatokat tesz az elfogadható hibakockázatról. A Számvevőszék megjegyzi, hogy az elfogadható kockázat fogalmának meghatározását és alkalmazását jelentős bizonytalanság övezi, ezenkívül úgy tűnik, hogy a bizottsági javaslat az elfogadható kockázat fogalmát kizárólag arra használja, hogy ennek alapján megítélje, a pénzeszközök milyen mértékű szabálytalan kifizetése tekintendő utólag elfogadhatónak. A Számvevőszék javaslata: a Parlament és a Tanács vegye fontolóra, hogy a költségvetési rendeleteknek elő kell-e írniuk, hogy a Bizottság tökéletesítse a kifizetési javaslatok előterjesztéskor végzett előszűrését, valamint a hibák okainak vizsgálatát. A költségvetési rendelet a lényegesség megfelelő szintjének meghatározása kapcsán nem törekedhet a Számvevőszék felelősségének korlátozására (10–23. bekezdés).

| V. | A Bizottság igazgatási módokról szóló javaslata igazgatási nyilatkozatot tesz szükségessé minden olyan pénzeszköz felhasználásáról, amely kezelésében a tagállamok is részt vesznek. A javaslatok azonban a költségek, a gyakorlatiasság és a felelősség terén olyan kérdéseket vetnek fel, amelyeket alaposan meg kell fontolni (24–36. bekezdés). |
| --- | --- |

V.

A Bizottság igazgatási módokról szóló javaslata igazgatási nyilatkozatot tesz szükségessé minden olyan pénzeszköz felhasználásáról, amely kezelésében a tagállamok is részt vesznek. A javaslatok azonban a költségek, a gyakorlatiasság és a felelősség terén olyan kérdéseket vetnek fel, amelyeket alaposan meg kell fontolni (24–36. bekezdés).

| VI. | A Számvevőszék azt javasolja, hogy a végrehajtási rendelet vegye figyelembe a Számvevőszék vagyonkezelői számlákhoz fűzött korábbi megjegyzéseit (38–41. bekezdés). |
| --- | --- |

VI.

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a végrehajtási rendelet vegye figyelembe a Számvevőszék vagyonkezelői számlákhoz fűzött korábbi megjegyzéseit (38–41. bekezdés).

| VII. | Helyénvaló külön jogalapot beilleszteni a költségvetési rendeletbe a pénzügyi eszközök felhasználásáról. A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy a költségvetési rendelet javasolt kiegészítése a tulajdoni helyzet kérdésével nem foglalkozik. Nem egyértelmű, hogy a Bizottság azt várja-e, hogy az Európai Unió mérlegében minden pénzügyi eszköz nyilván legyen tartva (43–47. bekezdés). |
| --- | --- |

VII.

Helyénvaló külön jogalapot beilleszteni a költségvetési rendeletbe a pénzügyi eszközök felhasználásáról. A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy a költségvetési rendelet javasolt kiegészítése a tulajdoni helyzet kérdésével nem foglalkozik. Nem egyértelmű, hogy a Bizottság azt várja-e, hogy az Európai Unió mérlegében minden pénzügyi eszköz nyilván legyen tartva (43–47. bekezdés).

| VIII. | A külső ellenőrzésről szóló javaslatok jelentős része korlátozná a Számvevőszéket a Szerződésből eredő kötelezettségei eredményes végrehajtásában. A Számvevőszék ezért azt javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy ezeknek a javaslatoknak a nagy részét utasítsa el (48–69. bekezdés). |
| --- | --- |

VIII.

A külső ellenőrzésről szóló javaslatok jelentős része korlátozná a Számvevőszéket a Szerződésből eredő kötelezettségei eredményes végrehajtásában. A Számvevőszék ezért azt javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy ezeknek a javaslatoknak a nagy részét utasítsa el (48–69. bekezdés).

| IX. | A Bizottság európai vagyonkezelői alapok létrehozását javasolja. A Számvevőszék azonban felhívja a Parlament és a Tanács figyelmét a javaslattal felmerülő irányítási, elszámoltathatósági és ellenőrzési kérdésekre (70–78. bekezdés). |
| --- | --- |

IX.

A Bizottság európai vagyonkezelői alapok létrehozását javasolja. A Számvevőszék azonban felhívja a Parlament és a Tanács figyelmét a javaslattal felmerülő irányítási, elszámoltathatósági és ellenőrzési kérdésekre (70–78. bekezdés).

| X. | A köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára javasolt „egyszerűsített költségvetésirendelet-mintáról” szóló rendelkezés témájában nem feltétlenül szükséges konzultálni a Számvevőszékkel. A Számvevőszék fontosnak tartja, hogy ez a dokumentum semmiképpen ne korlátozza a Számvevőszéket az uniós pénzeszközök ellenőrzésére vonatkozó hatáskörében (79–81. bekezdés). |
| --- | --- |

X.

A köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára javasolt „egyszerűsített költségvetésirendelet-mintáról” szóló rendelkezés témájában nem feltétlenül szükséges konzultálni a Számvevőszékkel. A Számvevőszék fontosnak tartja, hogy ez a dokumentum semmiképpen ne korlátozza a Számvevőszéket az uniós pénzeszközök ellenőrzésére vonatkozó hatáskörében (79–81. bekezdés).

| XI. | A Számvevőszék az elszámolatlan tételek túlzott felhalmozódásának csökkentését célzó irányítási intézkedések mellett az előfinanszírozásról szóló rendelkezés további erősítését javasolja (86–89. bekezdés). |
| --- | --- |

XI.

A Számvevőszék az elszámolatlan tételek túlzott felhalmozódásának csökkentését célzó irányítási intézkedések mellett az előfinanszírozásról szóló rendelkezés további erősítését javasolja (86–89. bekezdés).

| XII. | A javaslatok között szerepel a beszámolók elkészítésére és bemutatására irányuló intézkedések bizonyos mértékű egyszerűsítése is. A Számvevőszék azt javasolja, hogy ezenkívül a Bizottság újra nyilatkoztassa ki és egyértelműsítse elkötelezettségét, amely szerint a pénzügyi beszámolókat a nemzetközileg elfogadott szabványok szerint készíti el (90–93. bekezdés). |
| --- | --- |

XII.

A javaslatok között szerepel a beszámolók elkészítésére és bemutatására irányuló intézkedések bizonyos mértékű egyszerűsítése is. A Számvevőszék azt javasolja, hogy ezenkívül a Bizottság újra nyilatkoztassa ki és egyértelműsítse elkötelezettségét, amely szerint a pénzügyi beszámolókat a nemzetközileg elfogadott szabványok szerint készíti el (90–93. bekezdés).

| XIII. | A Számvevőszék azt javasolja, hogy legyen egyértelműbb a Bizottságnak az ügynökségek ellenőrzéséről szóló javaslata annak érdekében, hogy ez a javaslat a lehető legjobban hozzájáruljon a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének átfogó biztosításához (94–99. bekezdés). |
| --- | --- |

XIII.

A Számvevőszék azt javasolja, hogy legyen egyértelműbb a Bizottságnak az ügynökségek ellenőrzéséről szóló javaslata annak érdekében, hogy ez a javaslat a lehető legjobban hozzájáruljon a kiadások jogszerűségének és szabályszerűségének átfogó biztosításához (94–99. bekezdés).

| XIV. | A Számvevőszék a jelentéstételi kötelezettségek felülvizsgálatát javasolja (101–102. bekezdés). |
| --- | --- |

XIV.

A Számvevőszék a jelentéstételi kötelezettségek felülvizsgálatát javasolja (101–102. bekezdés).

| XV. | Összességében a költségvetési rendelet átdolgozásában szereplő javaslatok lehetőséget nyújtanak a Bizottságnak az átláthatóság és a pénzgazdálkodás javítására. A teljesítmény jelentős fokozásához azonban az ágazati jogszabályok egyszerűsítése továbbra is fontos követendő út. |
| --- | --- |

XV.

Összességében a költségvetési rendelet átdolgozásában szereplő javaslatok lehetőséget nyújtanak a Bizottságnak az átláthatóság és a pénzgazdálkodás javítására. A teljesítmény jelentős fokozásához azonban az ágazati jogszabályok egyszerűsítése továbbra is fontos követendő út.

Bevezetés

| 1. | A Bizottság javaslata (COM(2010) 260 végleges) számos részletes módosításjavaslatot tartalmaz a költségvetési rendelet cikkeivel kapcsolatban. A javaslat indokolása összefoglalja a cikkcsoportokra irányuló változtatások szándékát és jellegét. A Számvevőszék véleménye a lehetőségekhez mérten igazodik a Bizottság indokolásának felépítéséhez. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság javaslata (COM(2010) 260 végleges) számos részletes módosításjavaslatot tartalmaz a költségvetési rendelet cikkeivel kapcsolatban. A javaslat indokolása összefoglalja a cikkcsoportokra irányuló változtatások szándékát és jellegét. A Számvevőszék véleménye a lehetőségekhez mérten igazodik a Bizottság indokolásának felépítéséhez.

| 2. | A vélemény szükség esetén hivatkozik a Bizottság azon szövegére is (SEC(2010) 639/2), amely a költségvetési rendeletet végrehajtó rendelet lehetséges változtatásait tartalmazza. Nem célja azonban, hogy az említett szöveg egészéhez fűzzön megjegyzéseket. |
| --- | --- |

2.

A vélemény szükség esetén hivatkozik a Bizottság azon szövegére is (SEC(2010) 639/2), amely a költségvetési rendeletet végrehajtó rendelet lehetséges változtatásait tartalmazza. Nem célja azonban, hogy az említett szöveg egészéhez fűzzön megjegyzéseket.

| 3. | Az Európai Unió pénzgazdálkodásának, valamint azoknak az intézkedéseknek a fejlesztése, amelyek pénzeszközei kezeléséről a Bizottság elszámoltatására irányulnak, fontos feladat. Ebben a költségvetési rendeleten eszközölt változtatások is szerepet játszhatnak, és a javasolt módosítások sok olyan helyénvaló változtatást tartalmaznak, amelyek továbbviszik ezt a folyamatot. Amint azonban a Számvevőszék már másutt (3) rámutatott, az uniós pénzfelhasználás jobb minősége érdekében egyszerűsíteni kell az ágazati jogszabályokat, illetve egyéb fejlesztéseket is kell rajtuk végezni, ezenkívül további lépéseket kell tenni a bizottsági, az egyéb intézménybeli és a tagállami vezetők hatékony és eredményes fellépéseinek támogatása, ösztönzése és megkövetelése céljából. Bonyolult jogszabályok nem valószínű, hogy hozzájárulnak a teljesítmény javulásához, amelyre pedig minden uniós érdekelt törekszik. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Unió pénzgazdálkodásának, valamint azoknak az intézkedéseknek a fejlesztése, amelyek pénzeszközei kezeléséről a Bizottság elszámoltatására irányulnak, fontos feladat. Ebben a költségvetési rendeleten eszközölt változtatások is szerepet játszhatnak, és a javasolt módosítások sok olyan helyénvaló változtatást tartalmaznak, amelyek továbbviszik ezt a folyamatot. Amint azonban a Számvevőszék már másutt (3) rámutatott, az uniós pénzfelhasználás jobb minősége érdekében egyszerűsíteni kell az ágazati jogszabályokat, illetve egyéb fejlesztéseket is kell rajtuk végezni, ezenkívül további lépéseket kell tenni a bizottsági, az egyéb intézménybeli és a tagállami vezetők hatékony és eredményes fellépéseinek támogatása, ösztönzése és megkövetelése céljából. Bonyolult jogszabályok nem valószínű, hogy hozzájárulnak a teljesítmény javulásához, amelyre pedig minden uniós érdekelt törekszik.

| 4. | Az alábbi bekezdések néhány esetben részletes javaslatokkal állnak elő a Bizottság javaslatainak megváltoztatására. Ezeket a melléklet foglalja össze. |
| --- | --- |

4.

Az alábbi bekezdések néhány esetben részletes javaslatokkal állnak elő a Bizottság javaslatainak megváltoztatására. Ezeket a melléklet foglalja össze.

Költségvetési alapelvek (3–30. cikk)

| 5. | A Bizottság a költségvetési rendelet II. címében, amely a költségvetési alapelvekkel foglalkozik, több változtatást javasol. A Számvevőszék megjegyzi, hogy ezek a változtatások (különösen a kamatok visszafizettetéséről szóló rendelkezések egyszerűsítésének lépései) általánosságban – a költségvetési alapelvek betartása mellett – a költségvetés működésének egyszerűsítésére és megkönnyítésére törekednek: két kivétellel (a címzett bevételek kezelése és az elfogadható hibakockázat) kapcsolatban nincs részletes észrevétel. |
| --- | --- |

5.

A Bizottság a költségvetési rendelet II. címében, amely a költségvetési alapelvekkel foglalkozik, több változtatást javasol. A Számvevőszék megjegyzi, hogy ezek a változtatások (különösen a kamatok visszafizettetéséről szóló rendelkezések egyszerűsítésének lépései) általánosságban – a költségvetési alapelvek betartása mellett – a költségvetés működésének egyszerűsítésére és megkönnyítésére törekednek: két kivétellel (a címzett bevételek kezelése és az elfogadható hibakockázat) kapcsolatban nincs részletes észrevétel.

Címzett bevételek (10. és 18. cikk)

A Bizottság javaslata

| 6. | A hatályos költségvetési rendelet a „címzett bevételek” több típusát sorolja fel (a 18. cikkben), amelyek meghatározott kiadási tételek finanszírozására használandók. A hatályos szöveg 10. cikke előírja, hogy az ilyen fel nem használt bevételek automatikusan átvitelre kerülnek. A Bizottság a következőket javasolja:






  — | a 18. cikkben legyen megkülönböztetve a (tagállamoktól, harmadik országoktól stb. származó) „külső címzett bevétel” és a tranzakciók bizonyos kategóriáiból (járművek, berendezések értékesítéséből származó bevételek, biztosítási díjak stb.) származó „belső címzett bevétel”, |
| --- | --- | --- |

6.

A hatályos költségvetési rendelet a „címzett bevételek” több típusát sorolja fel (a 18. cikkben), amelyek meghatározott kiadási tételek finanszírozására használandók. A hatályos szöveg 10. cikke előírja, hogy az ilyen fel nem használt bevételek automatikusan átvitelre kerülnek. A Bizottság a következőket javasolja:

—

a 18. cikkben legyen megkülönböztetve a (tagállamoktól, harmadik országoktól stb. származó) „külső címzett bevétel” és a tranzakciók bizonyos kategóriáiból (járművek, berendezések értékesítéséből származó bevételek, biztosítási díjak stb.) származó „belső címzett bevétel”,

| — | a 10. cikkben elő kell írni, hogy a külső címzett bevétel teljes felhasználásig átvitelre kerül, míg a belső címzett bevétel egy évig kerül átvitelre. |
| --- | --- |

—

a 10. cikkben elő kell írni, hogy a külső címzett bevétel teljes felhasználásig átvitelre kerül, míg a belső címzett bevétel egy évig kerül átvitelre.

Elemzés

| 7. | A Bizottság javaslata a külső címzett bevételt illetően ésszerűnek tekintendő. A kormányok és az egyéb támogatók (pl. kutatási vagy támogatási programok) elvárják, hogy lehetőségük legyen ellenőrizni, pénzeszközeiket az eredeti célra használták-e fel. |
| --- | --- |

7.

A Bizottság javaslata a külső címzett bevételt illetően ésszerűnek tekintendő. A kormányok és az egyéb támogatók (pl. kutatási vagy támogatási programok) elvárják, hogy lehetőségük legyen ellenőrizni, pénzeszközeiket az eredeti célra használták-e fel.

| 8. | Úgy tűnik azonban, hogy a belső címzett bevétel kategóriáját szükségtelen fenntartani. A belsőleg keletkezett bevételeket a rendes költségvetési eljárás útján is lehet kezelni. |
| --- | --- |

8.

Úgy tűnik azonban, hogy a belső címzett bevétel kategóriáját szükségtelen fenntartani. A belsőleg keletkezett bevételeket a rendes költségvetési eljárás útján is lehet kezelni.

Ajánlás

| 9. | A Számvevőszék azt ajánlja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a Bizottság javaslatát csak a külső címzett bevétel tekintetében fogadja el. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék azt ajánlja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a Bizottság javaslatát csak a külső címzett bevétel tekintetében fogadja el.

Elfogadható hibakockázat (28b. cikk)

A Bizottság javaslata

| 10. | A Bizottság javaslatának 28b. cikke arra kötelezné a jogalkotó hatóságot (és nem csak megengedné neki), hogy „a költségvetés megfelelően aggregált szintjén” határozza meg az elfogadható hibakockázat mértékét. Ezt a határozatot az éves mentesítési (zárszámadási) eljárás során „figyelembe kell venni”. Az elfogadható kockázat szintje a kontrollrendszer költség-haszon elemzésén alapul. Az uniós pénzeszközöket kezelő tagállamok, szervezetek és személyek kötelesek tájékoztatni a Bizottságot az uniós kiadásokra irányuló kontrolltevékenységek általuk viselt költségeiről. |
| --- | --- |

10.

A Bizottság javaslatának 28b. cikke arra kötelezné a jogalkotó hatóságot (és nem csak megengedné neki), hogy „a költségvetés megfelelően aggregált szintjén” határozza meg az elfogadható hibakockázat mértékét. Ezt a határozatot az éves mentesítési (zárszámadási) eljárás során „figyelembe kell venni”. Az elfogadható kockázat szintje a kontrollrendszer költség-haszon elemzésén alapul. Az uniós pénzeszközöket kezelő tagállamok, szervezetek és személyek kötelesek tájékoztatni a Bizottságot az uniós kiadásokra irányuló kontrolltevékenységek általuk viselt költségeiről.

| 11. | A (27) preambulumbekezdés további részletekkel szolgál:






  — | az elfogadható kockázattal megváltozik az engedélyezésre jogosult tisztviselők kockázatértékelésének módja (és ezáltal az éves tevékenységi jelentések elkészítési módja is), |
| --- | --- | --- |

11.

A (27) preambulumbekezdés további részletekkel szolgál:

—

az elfogadható kockázattal megváltozik az engedélyezésre jogosult tisztviselők kockázatértékelésének módja (és ezáltal az éves tevékenységi jelentések elkészítési módja is),

| — | a mentesítésért (a zárszámadás elfogadásáért) felelős hatóságok az elfogadható kockázat alapján hozzák meg döntésüket, |
| --- | --- |

—

a mentesítésért (a zárszámadás elfogadásáért) felelős hatóságok az elfogadható kockázat alapján hozzák meg döntésüket,

| — | a jogalkotó hatóságnak az elfogadható kockázatot „szakpolitikai területenként” kell meghatároznia, amely rendszerint azt a több mint 30 szakpolitikai területet jelenti, amelyekre a költségvetés Bizottságra vonatkozó szakasza fel van osztva. |
| --- | --- |

—

a jogalkotó hatóságnak az elfogadható kockázatot „szakpolitikai területenként” kell meghatároznia, amely rendszerint azt a több mint 30 szakpolitikai területet jelenti, amelyekre a költségvetés Bizottságra vonatkozó szakasza fel van osztva.

Elemzés

| 12. | A Számvevőszék az alábbiakban megállapításokat vázol fel a kockázat elfogadható szintjének céljaival, fogalommeghatározásával, becslésével és alkalmazásával, valamint az intézmények felelősségével kapcsolatban. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék az alábbiakban megállapításokat vázol fel a kockázat elfogadható szintjének céljaival, fogalommeghatározásával, becslésével és alkalmazásával, valamint az intézmények felelősségével kapcsolatban.

Cél

| 13. | A Számvevőszék korábban már rámutatott (1/2010. sz. vélemény), hogy a kiadási programok költség-haszon elemzése és a valószínűsíthető hibakockázat elemzése információval szolgálhat az érintett programok szabályozási, illetve irányítási rendszeréről. Más szóval tehát a Bizottságnak meg kell néznie, melyek a jelenlegi rendszerek hiányosságai, majd el kell végeznie a különféle esetleges változtatások költség-haszon elemzését. Amikor nem megoldható a rendszerszabályok magas szintű betartása, számos opció tűnhet lehetségesnek. Ilyenek lehetnek többek között a rendszerszabályok egyszerűsítése, a program újratervezése, az ellenőrzések szigorítása, a szabályok magasabb arányú be nem tartásának elfogadása vagy szükség esetén a tevékenység beszüntetése. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék korábban már rámutatott (1/2010. sz. vélemény), hogy a kiadási programok költség-haszon elemzése és a valószínűsíthető hibakockázat elemzése információval szolgálhat az érintett programok szabályozási, illetve irányítási rendszeréről. Más szóval tehát a Bizottságnak meg kell néznie, melyek a jelenlegi rendszerek hiányosságai, majd el kell végeznie a különféle esetleges változtatások költség-haszon elemzését. Amikor nem megoldható a rendszerszabályok magas szintű betartása, számos opció tűnhet lehetségesnek. Ilyenek lehetnek többek között a rendszerszabályok egyszerűsítése, a program újratervezése, az ellenőrzések szigorítása, a szabályok magasabb arányú be nem tartásának elfogadása vagy szükség esetén a tevékenység beszüntetése.

| 14. | A 28b. cikkre irányuló bizottsági javaslat viszont, úgy tűnik, az elfogadható kockázat fogalmát kizárólag arra használja, hogy ennek alapján megítélje, a pénzeszközök milyen mértékű szabálytalan kifizetése tekintendő utólag elfogadhatónak. Nem kötelezi a Bizottságot pl. arra, hogy új kiadási rendszer előterjesztése esetén becsülje meg az igazgatási és kontrollrendszerek költségét, a szabályok be nem tartásának valószínűsíthető mértékét, valamint hogy határozza meg az egyszerűsítési lehetőségeket (pl. a 2014 utáni uniós kiadási programok tekintetében). |
| --- | --- |

14.

A 28b. cikkre irányuló bizottsági javaslat viszont, úgy tűnik, az elfogadható kockázat fogalmát kizárólag arra használja, hogy ennek alapján megítélje, a pénzeszközök milyen mértékű szabálytalan kifizetése tekintendő utólag elfogadhatónak. Nem kötelezi a Bizottságot pl. arra, hogy új kiadási rendszer előterjesztése esetén becsülje meg az igazgatási és kontrollrendszerek költségét, a szabályok be nem tartásának valószínűsíthető mértékét, valamint hogy határozza meg az egyszerűsítési lehetőségeket (pl. a 2014 utáni uniós kiadási programok tekintetében).

| 15. | A költségvetési rendelet jelenleg nem rendelkezik arról, hogy új pénzfelhasználási javaslatok előkészítésekor a Bizottságnak milyen felelősségi köre van (a 49. cikk kivételével, amely egy alapjogszabály szükségességével foglalkozik). Megfontolandó, hogy a költségvetési rendelet előírja-e a Bizottság számára, hogy még mielőtt új pénzfelhasználási javaslatot terjeszt elő, becsülje meg a szabályok be nem tartásának várható szintjét, végezzen hatásvizsgálatot, és értékelje a valószínűsíthető általános, illetve ellenőrzési költségeket. |
| --- | --- |

15.

A költségvetési rendelet jelenleg nem rendelkezik arról, hogy új pénzfelhasználási javaslatok előkészítésekor a Bizottságnak milyen felelősségi köre van (a 49. cikk kivételével, amely egy alapjogszabály szükségességével foglalkozik). Megfontolandó, hogy a költségvetési rendelet előírja-e a Bizottság számára, hogy még mielőtt új pénzfelhasználási javaslatot terjeszt elő, becsülje meg a szabályok be nem tartásának várható szintjét, végezzen hatásvizsgálatot, és értékelje a valószínűsíthető általános, illetve ellenőrzési költségeket.

Fogalommeghatározás és becslés

| 16. | Noha az „elfogadható kockázat szintjét” a jogalkotó hatóságnak számszerűsítve kell meghatároznia, az alkalmazandó paramétereket nem határozták meg egyértelműen. A fentiekben említettek szerint az érintett pénzfelhasználási egységek részletesebben vannak meghatározva a preambulumbekezdés tervezetében, mint a cikk tervezetében, ami félrevezető. Ugyanilyen fontos, hogy a szövegtervezet nem teszi egyértelművé, hogy a hibakockázatot a végső kedvezményezettek által helyesen végrehajtott, visszaigényelt kiadás mennyiségéhez (érvényes intézkedés) vagy pedig a Bizottság általi kifizetések mennyiségéhez kell-e viszonyítani (utóbbi esetében tekintetbe véve az előlegeket is, amelyek kevésbé relevánsak annak megállapításához, hogy olyan területeken, mint pl. a megosztott igazgatás vagy a kutatás a kiadás jogszerű és szabályszerű volt-e). |
| --- | --- |

16.

Noha az „elfogadható kockázat szintjét” a jogalkotó hatóságnak számszerűsítve kell meghatároznia, az alkalmazandó paramétereket nem határozták meg egyértelműen. A fentiekben említettek szerint az érintett pénzfelhasználási egységek részletesebben vannak meghatározva a preambulumbekezdés tervezetében, mint a cikk tervezetében, ami félrevezető. Ugyanilyen fontos, hogy a szövegtervezet nem teszi egyértelművé, hogy a hibakockázatot a végső kedvezményezettek által helyesen végrehajtott, visszaigényelt kiadás mennyiségéhez (érvényes intézkedés) vagy pedig a Bizottság általi kifizetések mennyiségéhez kell-e viszonyítani (utóbbi esetében tekintetbe véve az előlegeket is, amelyek kevésbé relevánsak annak megállapításához, hogy olyan területeken, mint pl. a megosztott igazgatás vagy a kutatás a kiadás jogszerű és szabályszerű volt-e).

| 17. | A javasolt 28b. cikkből nem derül ki, hogy a „kontrollköltségek” tartalmazzák-e a kedvezményezettekre háruló költségeket is. Bizonyos érvek amellett szólnak, hogy tartalmazniuk kellene, ha az elfogadható kockázat szintjét – mint ahogy a Bizottság közleményeiben előirányozza – a további kontrollok határköltségeinek és -hasznainak összehasonlításával határozzák meg. A szöveg alapján az sem egyértelmű, hogy figyelembe kell-e venni a Bizottságra háruló költségeket. |
| --- | --- |

17.

A javasolt 28b. cikkből nem derül ki, hogy a „kontrollköltségek” tartalmazzák-e a kedvezményezettekre háruló költségeket is. Bizonyos érvek amellett szólnak, hogy tartalmazniuk kellene, ha az elfogadható kockázat szintjét – mint ahogy a Bizottság közleményeiben előirányozza – a további kontrollok határköltségeinek és -hasznainak összehasonlításával határozzák meg. A szöveg alapján az sem egyértelmű, hogy figyelembe kell-e venni a Bizottságra háruló költségeket.

Az elfogadható kockázat szintjének mérése

| 18. | Ahhoz, hogy a jogalkotó hatóság elfogadja a Bizottság javaslatainak egyes elemeit, részletesen át kell gondolni, hogyan mérjék azt, hogy a hibakockázat ténylegesen az elfogadható szinten maradt-e. |
| --- | --- |

18.

Ahhoz, hogy a jogalkotó hatóság elfogadja a Bizottság javaslatainak egyes elemeit, részletesen át kell gondolni, hogyan mérjék azt, hogy a hibakockázat ténylegesen az elfogadható szinten maradt-e.

Szerepek és feladatok

| 19. | Amint azt a Számvevőszék már a 2008-as „Az elfogadható hibakockázat fogalmának egységes értelmezése” című bizottsági közleményhez (COM(2008) 866) fűzött megjegyzéseiben is jelezte, az elfogadható hiba vagy hibakockázat szintjének fogalma olyan kérdéseket vet fel, amelyeket a Parlamentnek és a Tanácsnak kell megvitatni és eldönteni, mivel egyrészt ők a jogalkotók, másrészt pedig ők vesznek részt a zárszámadási eljárásban. A Bizottság javaslata ezért megfelelően tükrözi a felelősségi körök intézmények közötti megosztását. |
| --- | --- |

19.

Amint azt a Számvevőszék már a 2008-as „Az elfogadható hibakockázat fogalmának egységes értelmezése” című bizottsági közleményhez (COM(2008) 866) fűzött megjegyzéseiben is jelezte, az elfogadható hiba vagy hibakockázat szintjének fogalma olyan kérdéseket vet fel, amelyeket a Parlamentnek és a Tanácsnak kell megvitatni és eldönteni, mivel egyrészt ők a jogalkotók, másrészt pedig ők vesznek részt a zárszámadási eljárásban. A Bizottság javaslata ezért megfelelően tükrözi a felelősségi körök intézmények közötti megosztását.

| 20. | A lényegesség szintjének meghatározását viszont a külső ellenőrnek kell eldöntenie. A Számvevőszék, a nemzetközi ellenőrzési standardokkal összhangban, köteles „lényegességi küszöböt” meghatározni. |
| --- | --- |

20.

A lényegesség szintjének meghatározását viszont a külső ellenőrnek kell eldöntenie. A Számvevőszék, a nemzetközi ellenőrzési standardokkal összhangban, köteles „lényegességi küszöböt” meghatározni.

| 21. | Ezek a standardok a következőket írják elő a külső ellenőr számára:






  a) | a tervezési szakaszban a lényegességi szint meghatározásakor szakértelemmel járjon el; |
| --- | --- | --- |

21.

Ezek a standardok a következőket írják elő a külső ellenőr számára:

a)

a tervezési szakaszban a lényegességi szint meghatározásakor szakértelemmel járjon el;

| b) | annak eldöntésekor, hogy az ellenőrzési véleményt módosítani kell-e vagy sem, ne csak a meglévő összesített hibát vegyék figyelembe, hanem a hiba jellegét is. |
| --- | --- |

b)

annak eldöntésekor, hogy az ellenőrzési véleményt módosítani kell-e vagy sem, ne csak a meglévő összesített hibát vegyék figyelembe, hanem a hiba jellegét is.

| 22. | A Számvevőszék megjegyzi, hogy ha az Európai Parlament és a Tanács az elfogadható hibakockázathoz küszöböket szándékozik megállapítani, mindezt jogszabályok helyett „puha jog” útján, pl. iránymutatásokkal is megtehetik. |
| --- | --- |

22.

A Számvevőszék megjegyzi, hogy ha az Európai Parlament és a Tanács az elfogadható hibakockázathoz küszöböket szándékozik megállapítani, mindezt jogszabályok helyett „puha jog” útján, pl. iránymutatásokkal is megtehetik.

Ajánlás

| 23. | A Számvevőszék azt javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a Bizottság javaslatát a fentiek fényében vizsgálják meg. Azok a feltételek, amelyek mellett a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságok a zárszámadást megadják, a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságok hatáskörébe tartoznak. A Számvevőszék mindemellett hangsúlyozza, hogy az elfogadható kockázat fogalmának meghatározását és alkalmazását jelentős bizonytalanság övezi. A Számvevőszék javaslata: a Parlament és a Tanács vegye fontolóra, hogy a költségvetési rendeleteknek elő kell-e írniuk, hogy a Bizottság tökéletesítse a kifizetési javaslatok előterjesztéskor végzett előszűrését, valamint a hibák okainak vizsgálatát. A költségvetési rendelet a lényegesség megfelelő szintjének meghatározása kapcsán nem törekedhet a Számvevőszék felelősségi körének korlátozására. |
| --- | --- |

23.

A Számvevőszék azt javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a Bizottság javaslatát a fentiek fényében vizsgálják meg. Azok a feltételek, amelyek mellett a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságok a zárszámadást megadják, a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóságok hatáskörébe tartoznak. A Számvevőszék mindemellett hangsúlyozza, hogy az elfogadható kockázat fogalmának meghatározását és alkalmazását jelentős bizonytalanság övezi. A Számvevőszék javaslata: a Parlament és a Tanács vegye fontolóra, hogy a költségvetési rendeleteknek elő kell-e írniuk, hogy a Bizottság tökéletesítse a kifizetési javaslatok előterjesztéskor végzett előszűrését, valamint a hibák okainak vizsgálatát. A költségvetési rendelet a lényegesség megfelelő szintjének meghatározása kapcsán nem törekedhet a Számvevőszék felelősségi körének korlátozására.

A végrehajtás módszerei és a tagállamok kötelezettségei (53. és 53a. cikk)

A Bizottság javaslata

| 24. | A Bizottság javaslatában kettőre csökkenti a költségvetési rendeletben meghatározott irányítási módok jelenlegi számát: közvetettre és közvetlenre. Minden olyan kiadásra, amelynek igazgatása a tagállamokkal megosztottan történik, a jelenlegi mezőgazdasági eljárások mintáját követő adminisztratív eljárások alkalmazandók. |
| --- | --- |

24.

A Bizottság javaslatában kettőre csökkenti a költségvetési rendeletben meghatározott irányítási módok jelenlegi számát: közvetettre és közvetlenre. Minden olyan kiadásra, amelynek igazgatása a tagállamokkal megosztottan történik, a jelenlegi mezőgazdasági eljárások mintáját követő adminisztratív eljárások alkalmazandók.

| 25. | A tagállamok által a kiadások irányításáért felelősséggel megbízott szerveknek gondoskodniuk kell róla, hogy azokon független külső ellenőrzést végezzenek, és „igazgatási megbízhatósági nyilatkozatot” kell készíteniük, amely igazolja az elszámolások hiánytalanságát és pontosságát, a kontrollrendszerek megfelelő működését és az igazgatott kiadások szabályszerűségét. Ezt a nyilatkozatot, amelyhez mellékelni kell a független ellenőr véleményét is, február 1-jéig kell rendelkezésre bocsátani (amennyiben a kiadásokért több szerv felelős, február 15-ig összefoglaló jelentést is kell készíteni). |
| --- | --- |

25.

A tagállamok által a kiadások irányításáért felelősséggel megbízott szerveknek gondoskodniuk kell róla, hogy azokon független külső ellenőrzést végezzenek, és „igazgatási megbízhatósági nyilatkozatot” kell készíteniük, amely igazolja az elszámolások hiánytalanságát és pontosságát, a kontrollrendszerek megfelelő működését és az igazgatott kiadások szabályszerűségét. Ezt a nyilatkozatot, amelyhez mellékelni kell a független ellenőr véleményét is, február 1-jéig kell rendelkezésre bocsátani (amennyiben a kiadásokért több szerv felelős, február 15-ig összefoglaló jelentést is kell készíteni).

Elemzés

| 26. | A vezetőség időben elkészített nyilatkozatára irányuló általános előírás hatékonyan javítaná a pénzügyi és igazgatási jelentés időszerűségét és koherenciáját. |
| --- | --- |

26.

A vezetőség időben elkészített nyilatkozatára irányuló általános előírás hatékonyan javítaná a pénzügyi és igazgatási jelentés időszerűségét és koherenciáját.

| 27. | A Bizottság javaslatai azonban az adminisztratív eljárásokat nem egyszerűsítenék. A javaslatok számos kérdést vetnek fel, ideértve a következőket:






  — | mekkorák lennének a jogszabályokban előírt eljárások költségei, |
| --- | --- | --- |

27.

A Bizottság javaslatai azonban az adminisztratív eljárásokat nem egyszerűsítenék. A javaslatok számos kérdést vetnek fel, ideértve a következőket:

—

mekkorák lennének a jogszabályokban előírt eljárások költségei,

| — | mennyire lenne egyszerű a mezőgazdasági pénzügyi rendszereket (a javasolt 53a. cikk modellje) más kiadási kategóriákra alkalmazni, |
| --- | --- |

—

mennyire lenne egyszerű a mezőgazdasági pénzügyi rendszereket (a javasolt 53a. cikk modellje) más kiadási kategóriákra alkalmazni,

| — | a javaslat összeegyeztethető-e a Bizottság azon kinyilvánított célkitűzésével, hogy a visszatérítések teljesítményalapú rendszerére álljanak át, továbbá |
| --- | --- |

—

a javaslat összeegyeztethető-e a Bizottság azon kinyilvánított célkitűzésével, hogy a visszatérítések teljesítményalapú rendszerére álljanak át, továbbá

| — | a Bizottság hogyan használná fel a javasolt intézkedések alapján létrejött információkat. |
| --- | --- |

—

a Bizottság hogyan használná fel a javasolt intézkedések alapján létrejött információkat.

Ezen túlmenően a javaslat átfogó előnyére nem tértek ki (lásd: 35. és 36. bekezdés).

A Bizottság és a tagállamok felelősségi köre

| 28. | A költségvetési rendelet javasolt változtatásai között szerepel annak a korábbi meghatározásnak a törlése is, amely szerint a tagállamok szerepe „végrehajtási feladatok” végzése. A megosztott igazgatásban (4) a Bizottság felelősségi körét egyértelműen meg kell határozni. Ezenbelül az 53a. cikk b) pontjában leírt tevékenységekre vonatkozóan határidőket kell meghatározni, és elő kell írni a Bizottság számára, hogy fogadjon el egy olyan határozatot, amely megállapítja az adott pénzügyi év terhére írható kiadások végleges összegét. |
| --- | --- |

28.

A költségvetési rendelet javasolt változtatásai között szerepel annak a korábbi meghatározásnak a törlése is, amely szerint a tagállamok szerepe „végrehajtási feladatok” végzése. A megosztott igazgatásban (4) a Bizottság felelősségi körét egyértelműen meg kell határozni. Ezenbelül az 53a. cikk b) pontjában leírt tevékenységekre vonatkozóan határidőket kell meghatározni, és elő kell írni a Bizottság számára, hogy fogadjon el egy olyan határozatot, amely megállapítja az adott pénzügyi év terhére írható kiadások végleges összegét.

A mezőgazdasági adminisztratív eljárások alkalmazása más területeken

| 29. | Az EU költségvetéséből származó mezőgazdasági kiadások az évek során kisebb hibaarányt mutattak, mint az operatív kiadások néhány egyéb területe. A mezőgazdasági kiadások és más területek közötti különbségek azonban igen megdöbbentőek. A közös agrárpolitika kiadásainak kedvezményezettjei jellemzően az előírt tevékenységet hajtják végre, a nemzeti hatóságok pedig a kifizetések előtt ellenőrzéseket végeznek; a kiadások kb. 70 %-át nem a költségek visszatérítése alapján, hanem objektív kritériumok – pl. az egységes támogatási rendszer kifizetéseire jogosult földek – alapján számolják ki. |
| --- | --- |

29.

Az EU költségvetéséből származó mezőgazdasági kiadások az évek során kisebb hibaarányt mutattak, mint az operatív kiadások néhány egyéb területe. A mezőgazdasági kiadások és más területek közötti különbségek azonban igen megdöbbentőek. A közös agrárpolitika kiadásainak kedvezményezettjei jellemzően az előírt tevékenységet hajtják végre, a nemzeti hatóságok pedig a kifizetések előtt ellenőrzéseket végeznek; a kiadások kb. 70 %-át nem a költségek visszatérítése alapján, hanem objektív kritériumok – pl. az egységes támogatási rendszer kifizetéseire jogosult földek – alapján számolják ki.

| 30. | Az olyan területekkel kapcsolatos kiadások esetében, mint pl. a strukturális alapok, oktatás és kultúra, bel- és igazságügyek, a támogatások kedvezményezettjei igen sokfélék, és olyan folyamatban lévő tevékenységekre kapnak uniós hozzájárulást, amelyek más forrásokból is társfinanszírozásban részesülnek. A kifizetések a költségek felmerülése előtt történnek, és az igényléseket a felmerülő támogatható költségeket igazoló nyilatkozatok alapján fogadják el. |
| --- | --- |

30.

Az olyan területekkel kapcsolatos kiadások esetében, mint pl. a strukturális alapok, oktatás és kultúra, bel- és igazságügyek, a támogatások kedvezményezettjei igen sokfélék, és olyan folyamatban lévő tevékenységekre kapnak uniós hozzájárulást, amelyek más forrásokból is társfinanszírozásban részesülnek. A kifizetések a költségek felmerülése előtt történnek, és az igényléseket a felmerülő támogatható költségeket igazoló nyilatkozatok alapján fogadják el.

| 31. | A kifizetést kezelő szerv számviteli rendszere tehát nem közvetlenül tartja nyilván a kifizetésre való jogosultságot, hanem más szervek nyilatkozatai alapján közvetett nyilvántartást vezet. Ezenkívül például az infrastrukturális rendszeren, a kockázatitőke-rendszeren és a képzési rendszeren végzett ellenőrzések időben és jellegüket tekintve sokfélék lehetnek. |
| --- | --- |

31.

A kifizetést kezelő szerv számviteli rendszere tehát nem közvetlenül tartja nyilván a kifizetésre való jogosultságot, hanem más szervek nyilatkozatai alapján közvetett nyilvántartást vezet. Ezenkívül például az infrastrukturális rendszeren, a kockázatitőke-rendszeren és a képzési rendszeren végzett ellenőrzések időben és jellegüket tekintve sokfélék lehetnek.

| 32. | A mezőgazdasági kifizetéseket szabályozó adminisztratív eljárások átvétele ezért nem feltétlenül lesz egyszerű. Sőt, azt sem lehet feltételezni, hogy a javasolt változtatás nyomán a költségvetés többi részében automatikusan megjelennek a mezőgazdasági kiadások jelenlegi rendszerének szembeötlő erősségei. |
| --- | --- |

32.

A mezőgazdasági kifizetéseket szabályozó adminisztratív eljárások átvétele ezért nem feltétlenül lesz egyszerű. Sőt, azt sem lehet feltételezni, hogy a javasolt változtatás nyomán a költségvetés többi részében automatikusan megjelennek a mezőgazdasági kiadások jelenlegi rendszerének szembeötlő erősségei.

A javaslatok költsége

| 33. | Az 53a. cikkben felvázolt struktúrák létrehozásának valószínűsíthető költségei nincsenek feltüntetve. Ha a javaslatokhoz hatásvizsgálatot is mellékeltek volna, könnyebben fel lehetett volna mérni az ilyen költségeket. |
| --- | --- |

33.

Az 53a. cikkben felvázolt struktúrák létrehozásának valószínűsíthető költségei nincsenek feltüntetve. Ha a javaslatokhoz hatásvizsgálatot is mellékeltek volna, könnyebben fel lehetett volna mérni az ilyen költségeket.

Összeegyeztethetőség a teljesítményalapú visszatérítési rendszerrel

| 34. | Az ebben a cikkben tett javaslatok, úgy tűnik, nagymértékben törekednek arra, hogy a kedvezményezettekre háruló visszatéríthető költségekről pontosabb információk álljanak rendelkezésre. Abban az esetben, ha a kifizetési rendszerek változatlanok maradnak, ez valóban kívánatos lenne, a költségvetési rendelet bevezetője azonban „az elfogadott mutatók és célok meghatározásán nyugvó, teljesítményalapú rendszer irányába történő elmozdulást” irányoz elő. Ha ilyen rendszer kerülne bevezetésre, eltérő adminisztratív keretrendszer lenne helyénvaló. |
| --- | --- |

34.

Az ebben a cikkben tett javaslatok, úgy tűnik, nagymértékben törekednek arra, hogy a kedvezményezettekre háruló visszatéríthető költségekről pontosabb információk álljanak rendelkezésre. Abban az esetben, ha a kifizetési rendszerek változatlanok maradnak, ez valóban kívánatos lenne, a költségvetési rendelet bevezetője azonban „az elfogadott mutatók és célok meghatározásán nyugvó, teljesítményalapú rendszer irányába történő elmozdulást” irányoz elő. Ha ilyen rendszer kerülne bevezetésre, eltérő adminisztratív keretrendszer lenne helyénvaló.

Hogyan használja fel a Bizottság az információkat?

| 35. | A Bizottság javaslata sokban hasonlít az egységes ellenőrzési modellről (és közösségi belsőkontroll-keretrendszerre irányuló javaslatról) szóló 2/2004. sz. számvevőszéki véleményben meghatározott elképzelésekre. Mindkettőben szerepel az egész költségvetést érintő kifizetések koordinált ellenőrzési rendszere, amely piramist alkotva a Bizottság szintjén nyújt átfogó bizonyosságot. Jóllehet a költségvetési rendelettervezetben tett javaslatok hozzájárulhatnak egy ilyen „bizonyosságpiramis” létrejöttéhez, a Bizottság javaslata nem mutatja be, hogyan fogja ezeket az információkat felhasználni annak a következtetésnek a levonásához, hogy a számlák pontosak, és minden kiadási kategória lényeges hibától mentes. |
| --- | --- |

35.

A Bizottság javaslata sokban hasonlít az egységes ellenőrzési modellről (és közösségi belsőkontroll-keretrendszerre irányuló javaslatról) szóló 2/2004. sz. számvevőszéki véleményben meghatározott elképzelésekre. Mindkettőben szerepel az egész költségvetést érintő kifizetések koordinált ellenőrzési rendszere, amely piramist alkotva a Bizottság szintjén nyújt átfogó bizonyosságot. Jóllehet a költségvetési rendelettervezetben tett javaslatok hozzájárulhatnak egy ilyen „bizonyosságpiramis” létrejöttéhez, a Bizottság javaslata nem mutatja be, hogyan fogja ezeket az információkat felhasználni annak a következtetésnek a levonásához, hogy a számlák pontosak, és minden kiadási kategória lényeges hibától mentes.

Ajánlás

| 36. | A Számvevőszék azt javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a Bizottság javaslatát a fentiek fényében vizsgálják meg. Hangsúlyozza, hogy a javaslatok a számviteli információk megbízhatósága, a kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége, valamint a kiadási kategóriák kockázati profilja tekintetében összevonják az intézményi struktúra és a bizonyosság kérdését. Lehetséges lenne például az egyes kiadási kategóriákra vonatkozóan annak elvárása nélkül kiadni vezetői teljességi nyilatkozatot, hogy mindegyik mögött azonos szervezeti intézkedések álljanak. |
| --- | --- |

36.

A Számvevőszék azt javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a Bizottság javaslatát a fentiek fényében vizsgálják meg. Hangsúlyozza, hogy a javaslatok a számviteli információk megbízhatósága, a kiadások jogszerűsége és szabályszerűsége, valamint a kiadási kategóriák kockázati profilja tekintetében összevonják az intézményi struktúra és a bizonyosság kérdését. Lehetséges lenne például az egyes kiadási kategóriákra vonatkozóan annak elvárása nélkül kiadni vezetői teljességi nyilatkozatot, hogy mindegyik mögött azonos szervezeti intézkedések álljanak.

Kifizetések, visszafizettetési intézkedések és közbeszerzés

| 37. | A Számvevőszék nem fűz megjegyzést a költségvetési rendelettervezetben szereplő javaslatokhoz. |
| --- | --- |

37.

A Számvevőszék nem fűz megjegyzést a költségvetési rendelettervezetben szereplő javaslatokhoz.

Vagyonkezelői számlák (61. cikk (4) bekezdése)

A Bizottság javaslata

| 38. | A Bizottság azt javasolja, hogy a vagyonkezelői számlák megnyitása (a program vagy az intézkedés végrehajtásáért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége alatt, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével egyetértésben) a Bizottság nevében történjen. Ezeket a számlákat az 53. cikk (1) bekezdése 2. pontjának c) és d) alpontjában felsorolt egyik szervezet kezeli; e szervezetek között a pénzeszközök végrehajtásával megbízott pénzintézetek, az Európai Beruházási Bank (EIB) és az Európai Beruházási Alap (EIF) szerepel. |
| --- | --- |

38.

A Bizottság azt javasolja, hogy a vagyonkezelői számlák megnyitása (a program vagy az intézkedés végrehajtásáért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége alatt, a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjével egyetértésben) a Bizottság nevében történjen. Ezeket a számlákat az 53. cikk (1) bekezdése 2. pontjának c) és d) alpontjában felsorolt egyik szervezet kezeli; e szervezetek között a pénzeszközök végrehajtásával megbízott pénzintézetek, az Európai Beruházási Bank (EIB) és az Európai Beruházási Alap (EIF) szerepel.

Elemzés

| 39. | A Számvevőszék korábban már ellenőrizte a Bizottság által kezelt vagyonkezelői számlákat (pl. 5/2009. sz. különjelentés). Az ellenőrzés alapján többek között azt a következtetést vonta le, hogy a vagyonkezelői számlák létrehozására nem állapítottak meg egyértelmű szabályokat. |
| --- | --- |

39.

A Számvevőszék korábban már ellenőrizte a Bizottság által kezelt vagyonkezelői számlákat (pl. 5/2009. sz. különjelentés). Az ellenőrzés alapján többek között azt a következtetést vonta le, hogy a vagyonkezelői számlák létrehozására nem állapítottak meg egyértelmű szabályokat.

| 40. | A Bizottság már évek óta használ vagyonkezelői számlákat, amikor olyan programokat és intézkedéseket hajt végre, mint a kockázatitőke-műveletek vagy a kkv-knak nyújtott garanciák. Ez az új rendelkezés új vagyonkezelői számlák megnyitásához biztosítana jogalapot. Az új rendelkezés nem írja elő, hogy a program vagy intézkedés végrehajtásáért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő beleegyezést kapjon a Bizottság meglévő vagyonkezelői számláinak számviteléért felelős tisztviselőjétől, valamint használatukra és felügyeletükre sem kell szabályokat létrehozni. |
| --- | --- |

40.

A Bizottság már évek óta használ vagyonkezelői számlákat, amikor olyan programokat és intézkedéseket hajt végre, mint a kockázatitőke-műveletek vagy a kkv-knak nyújtott garanciák. Ez az új rendelkezés új vagyonkezelői számlák megnyitásához biztosítana jogalapot. Az új rendelkezés nem írja elő, hogy a program vagy intézkedés végrehajtásáért felelős engedélyezésre jogosult tisztviselő beleegyezést kapjon a Bizottság meglévő vagyonkezelői számláinak számviteléért felelős tisztviselőjétől, valamint használatukra és felügyeletükre sem kell szabályokat létrehozni.

Ajánlás

| 41. | A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság a végrehajtási szabályok szövegének véglegesítésekor vegye figyelembe a Számvevőszék 5/2009. sz. különjelentésének 30–32. bekezdésében olvasható megjegyzéseket. |
| --- | --- |

41.

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság a végrehajtási szabályok szövegének véglegesítésekor vegye figyelembe a Számvevőszék 5/2009. sz. különjelentésének 30–32. bekezdésében olvasható megjegyzéseket.

Támogatások és pénzdíjak (108–120a. cikk)

| 42. | A Bizottság számos javaslatot tesz a költség-visszatérítési rendszer kiigazítására (amely lehetővé tenné az átalányösszegek, átalányköltségek stb. további használatát). A költségvetési rendelet módosítására irányuló javaslatok azonban nem adnak elég magyarázatot arra, hogy hogyan is mozdulnak majd el a teljesítményalapú rendszer felé. Eltérés van tehát az indokolásban foglalt törekvés (amely szerint a cél „a támogatások rendszerének fokozatos átállítása a reálköltség-alapú (inputalapú) igazgatásról a teljesítményalapú (outputalapú) rendszerre a szakpolitikai célkitűzések jobb fókuszálása és az eljárási és dokumentációs követelmények – kedvezményezettek javát szolgáló – számottevő egyszerűsítése, valamint az átalányösszegű támogatások használatának elősegítése érdekében”) és a ténylegesen javasolt változtatások között. A pénzdíjakról szóló javaslatok a költség-visszatérítéstől való elmozdulást jelezhetik. Ha a Bizottság jelentős előrelépést akar tenni a visszatérítések teljesítményalapú rendszere felé, akkor ezzel a kérdéssel a végrehajtási szabályokban, illetve az ágazati jogszabályokban is foglalkoznia kell. |
| --- | --- |

42.

A Bizottság számos javaslatot tesz a költség-visszatérítési rendszer kiigazítására (amely lehetővé tenné az átalányösszegek, átalányköltségek stb. további használatát). A költségvetési rendelet módosítására irányuló javaslatok azonban nem adnak elég magyarázatot arra, hogy hogyan is mozdulnak majd el a teljesítményalapú rendszer felé. Eltérés van tehát az indokolásban foglalt törekvés (amely szerint a cél „a támogatások rendszerének fokozatos átállítása a reálköltség-alapú (inputalapú) igazgatásról a teljesítményalapú (outputalapú) rendszerre a szakpolitikai célkitűzések jobb fókuszálása és az eljárási és dokumentációs követelmények – kedvezményezettek javát szolgáló – számottevő egyszerűsítése, valamint az átalányösszegű támogatások használatának elősegítése érdekében”) és a ténylegesen javasolt változtatások között. A pénzdíjakról szóló javaslatok a költség-visszatérítéstől való elmozdulást jelezhetik. Ha a Bizottság jelentős előrelépést akar tenni a visszatérítések teljesítményalapú rendszere felé, akkor ezzel a kérdéssel a végrehajtási szabályokban, illetve az ágazati jogszabályokban is foglalkoznia kell.

Pénzügyi eszközök (120b. és 120c. cikk)

A Bizottság javaslata

| 43. | Ez az új cím a pénzügyi eszközök használatához biztosít jogi keretet. A Bizottság rendelkezései értelmében a pénzügyi eszközöket közvetlen irányítással vagy – a feladatok EIB-nek, EIF-nek vagy más pénzügyi intézményeknek történő átruházásával – közvetett irányítással hajthatja végre. Korábban a pénzügyi eszközöket a standard támogatási intézkedések alóli kivételeknek tekintették. |
| --- | --- |

43.

Ez az új cím a pénzügyi eszközök használatához biztosít jogi keretet. A Bizottság rendelkezései értelmében a pénzügyi eszközöket közvetlen irányítással vagy – a feladatok EIB-nek, EIF-nek vagy más pénzügyi intézményeknek történő átruházásával – közvetett irányítással hajthatja végre. Korábban a pénzügyi eszközöket a standard támogatási intézkedések alóli kivételeknek tekintették.

Elemzés

| 44. | A Bizottság által kifejtett okokból helyénvaló a pénzügyi eszközök felhasználásáról külön jogalapot beilleszteni a költségvetési rendeletbe. A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy a költségvetési rendelet javasolt kiegészítése által biztosított új iránymutatás a tulajdoni helyzet kérdésével nem foglalkozik: nem egyértelmű, hogy a Bizottság azt várja-e, hogy az Európai Unió mérlegében, a nemzetközileg elismert számviteli standardok szerint, minden pénzügyi eszköz nyilván legyen tartva (5). (Lásd még: 46. és 92. bekezdés.) |
| --- | --- |

44.

A Bizottság által kifejtett okokból helyénvaló a pénzügyi eszközök felhasználásáról külön jogalapot beilleszteni a költségvetési rendeletbe. A Számvevőszék azonban megjegyzi, hogy a költségvetési rendelet javasolt kiegészítése által biztosított új iránymutatás a tulajdoni helyzet kérdésével nem foglalkozik: nem egyértelmű, hogy a Bizottság azt várja-e, hogy az Európai Unió mérlegében, a nemzetközileg elismert számviteli standardok szerint, minden pénzügyi eszköz nyilván legyen tartva (5). (Lásd még: 46. és 92. bekezdés.)

| 45. | A Számvevőszék már korábban ellenőrizte, hogy a Bizottság, az EIB, az EIF és az egyéb pénzügyi közvetítők hogyan kezelik a különböző pénzügyi eszközöket (pl. 1/2009. sz. különjelentés, 2008-as éves jelentés). A Számvevőszék többek között arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi eszközöknek a Bizottság, illetve a kezeléssel megbízott pénzügyi közvetítők általi felhasználására irányuló monitoring bizonyos esetekben nem volt megfelelő. |
| --- | --- |

45.

A Számvevőszék már korábban ellenőrizte, hogy a Bizottság, az EIB, az EIF és az egyéb pénzügyi közvetítők hogyan kezelik a különböző pénzügyi eszközöket (pl. 1/2009. sz. különjelentés, 2008-as éves jelentés). A Számvevőszék többek között arra a következtetésre jutott, hogy a pénzügyi eszközöknek a Bizottság, illetve a kezeléssel megbízott pénzügyi közvetítők általi felhasználására irányuló monitoring bizonyos esetekben nem volt megfelelő.

| 46. | A Bizottság a pénzügyi eszközöket szélesebb körben kívánja használni. Ennek érdekében használatukat felügyelnie kell, és be kell fektetnie a személyzet képzésébe a felmerülő kockázatok kezelése témájában (6). Arról is kezeskednie kell, hogy a személyzet tisztában legyen az átláthatóság szükségességével (ideértve a nemzetközileg elfogadott számviteli standardoknak megfelelő közzétételt is). |
| --- | --- |

46.

A Bizottság a pénzügyi eszközöket szélesebb körben kívánja használni. Ennek érdekében használatukat felügyelnie kell, és be kell fektetnie a személyzet képzésébe a felmerülő kockázatok kezelése témájában (6). Arról is kezeskednie kell, hogy a személyzet tisztában legyen az átláthatóság szükségességével (ideértve a nemzetközileg elfogadott számviteli standardoknak megfelelő közzétételt is).

Ajánlás

| 47. | A Számvevőszék azt javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a Bizottságtól kérjen további pontosabb értelmezést a pénzügyi eszközök tulajdoni helyzetéről, valamint arról, hogy miként várja el a pénzügyi eszközök elszámolását és jelentését az EU pénzügyi kimutatásaiban. A Számvevőszék továbbá azt javasolja a Bizottságnak, hogy a végrehajtási szabályokban szerepeltessen megfelelő irányelveket a pénzügyi eszközök felhasználásának monitoringjáról, ideértve a közvetlen igazgatással végrehajtottakat is. A Bizottságnak ezenkívül meg kell erősítenie személyzeti kapacitását is annak érdekében, hogy viszonylag bonyolult pénzügyi eszközöket is tudjon működtetni. |
| --- | --- |

47.

A Számvevőszék azt javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a Bizottságtól kérjen további pontosabb értelmezést a pénzügyi eszközök tulajdoni helyzetéről, valamint arról, hogy miként várja el a pénzügyi eszközök elszámolását és jelentését az EU pénzügyi kimutatásaiban. A Számvevőszék továbbá azt javasolja a Bizottságnak, hogy a végrehajtási szabályokban szerepeltessen megfelelő irányelveket a pénzügyi eszközök felhasználásának monitoringjáról, ideértve a közvetlen igazgatással végrehajtottakat is. A Bizottságnak ezenkívül meg kell erősítenie személyzeti kapacitását is annak érdekében, hogy viszonylag bonyolult pénzügyi eszközöket is tudjon működtetni.

Külső ellenőrzés (129., 140. és 143–144a. cikk)

| 48. | A Bizottság több olyan javaslatot is tesz, amely releváns a Számvevőszék éves jelentése (129., 143. és 144a. cikk) és különjelentései (144. cikk) szempontjából. A Bizottság (mint a Számvevőszék által ellenőrzött legfőbb szerv) nem konzultált a Számvevőszékkel (mint a Bizottság külső ellenőrével), mielőtt változtatásokat javasolt a számvevőszéki ellenőrzésekre irányuló intézkedésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

48.

A Bizottság több olyan javaslatot is tesz, amely releváns a Számvevőszék éves jelentése (129., 143. és 144a. cikk) és különjelentései (144. cikk) szempontjából. A Bizottság (mint a Számvevőszék által ellenőrzött legfőbb szerv) nem konzultált a Számvevőszékkel (mint a Bizottság külső ellenőrével), mielőtt változtatásokat javasolt a számvevőszéki ellenőrzésekre irányuló intézkedésekre vonatkozóan.

Az éves jelentés

A Bizottság javaslata

| 49. | A Bizottság a következőket javasolja (a 143. cikk kisebb átrendezésén kívül):






  — | rövidebb határidők meghatározása az éves jelentésben várhatóan megjelenő észrevételek, azaz az éves jelentés fejezettervezetei átküldésére. A mostani június 30-a helyett a Bizottságnak történő átküldés határideje június 15-e, a többi intézménynek és szervnek pedig június 1-je lenne (143. cikk (1) bekezdése), |
| --- | --- | --- |

49.

A Bizottság a következőket javasolja (a 143. cikk kisebb átrendezésén kívül):

—

rövidebb határidők meghatározása az éves jelentésben várhatóan megjelenő észrevételek, azaz az éves jelentés fejezettervezetei átküldésére. A mostani június 30-a helyett a Bizottságnak történő átküldés határideje június 15-e, a többi intézménynek és szervnek pedig június 1-je lenne (143. cikk (1) bekezdése),

| — | rövidebb határidők meghatározása a Bizottságon kívüli más intézmények és egyéb szervek előzetes beszámolóihoz fűzött észrevételekre (129. cikk (1) bekezdése), |
| --- | --- |

—

rövidebb határidők meghatározása a Bizottságon kívüli más intézmények és egyéb szervek előzetes beszámolóihoz fűzött észrevételekre (129. cikk (1) bekezdése),

| — | nyilatkozat arról, hogy a Számvevőszék észrevételeire vonatkozóan kontradiktórius eljárást kell végezni (143. cikk (1) bekezdése és 143. cikk (2) bekezdése), |
| --- | --- |

—

nyilatkozat arról, hogy a Számvevőszék észrevételeire vonatkozóan kontradiktórius eljárást kell végezni (143. cikk (1) bekezdése és 143. cikk (2) bekezdése),

| — | az intézmények válaszainak közzétételére irányuló intézkedések átszövegezése (143. cikk (4) bekezdése), |
| --- | --- |

—

az intézmények válaszainak közzétételére irányuló intézkedések átszövegezése (143. cikk (4) bekezdése),

| — | azon intézkedések átdolgozása, amelyek szerint a Bizottság kikéri az egyes tagállamok véleményét a Számvevőszék rájuk vonatkozó észrevételeiről (143. cikk (6) bekezdése), ideértve a tagállamok válaszadási idejének meghosszabbítását is, |
| --- | --- |

—

azon intézkedések átdolgozása, amelyek szerint a Bizottság kikéri az egyes tagállamok véleményét a Számvevőszék rájuk vonatkozó észrevételeiről (143. cikk (6) bekezdése), ideértve a tagállamok válaszadási idejének meghosszabbítását is,

| — | új rendelkezés, amely felkéri a Számvevőszéket, hogy az éves jelentés szempontjából releváns előzetes megállapításokat legkésőbb a megállapításokkal érintett évet követő év június 1-jéig küldje meg, és amely az érintett intézménynek, szervnek vagy tagállamnak két és fél hónapot ad ahhoz, hogy tájékoztassa a Számvevőszéket bármely, a szóban forgó előzetes megállapításokhoz hozzáfűzni kívánt megjegyzéséről (144a. cikk). |
| --- | --- |

—

új rendelkezés, amely felkéri a Számvevőszéket, hogy az éves jelentés szempontjából releváns előzetes megállapításokat legkésőbb a megállapításokkal érintett évet követő év június 1-jéig küldje meg, és amely az érintett intézménynek, szervnek vagy tagállamnak két és fél hónapot ad ahhoz, hogy tájékoztassa a Számvevőszéket bármely, a szóban forgó előzetes megállapításokhoz hozzáfűzni kívánt megjegyzéséről (144a. cikk).

Elemzés

| 50. | A Számvevőszék nem fűz megjegyzést a 143. cikk (4) és (6) bekezdéséhez javasolt változtatásokhoz. |
| --- | --- |

50.

A Számvevőszék nem fűz megjegyzést a 143. cikk (4) és (6) bekezdéséhez javasolt változtatásokhoz.

| 51. | A javaslat, amely szerint a 143. cikk (1) és (2) bekezdésébe a kontradiktórius eljárásra való hivatkozást kell beilleszteni, felesleges. |
| --- | --- |

51.

A javaslat, amely szerint a 143. cikk (1) és (2) bekezdésébe a kontradiktórius eljárásra való hivatkozást kell beilleszteni, felesleges.

| 52. | A Számvevőszék nem tartja indokoltnak a 143. cikk (1) bekezdésében javasolt ütemtervbeli változtatásokat. Ezek a változtatások hivatalosan jelentősen csökkentenék azt az időt, amely az észrevételek elkészítésére a Számvevőszék rendelkezésére áll. A Számvevőszék továbbá megjegyzi, hogy a Bizottság annak a dátumnak az előrehozatalát nem javasolta, amikor be kell mutatnia az előzetes (128. cikk) és a végleges beszámolókat (129. cikk). |
| --- | --- |

52.

A Számvevőszék nem tartja indokoltnak a 143. cikk (1) bekezdésében javasolt ütemtervbeli változtatásokat. Ezek a változtatások hivatalosan jelentősen csökkentenék azt az időt, amely az észrevételek elkészítésére a Számvevőszék rendelkezésére áll. A Számvevőszék továbbá megjegyzi, hogy a Bizottság annak a dátumnak az előrehozatalát nem javasolta, amikor be kell mutatnia az előzetes (128. cikk) és a végleges beszámolókat (129. cikk).

| 53. | A javasolt ütemterv a Bizottság főigazgatóinak éves tevékenységi jelentéseit és az ezeket összefogó „összefoglaló jelentést” illetően különösen meglepő. A Számvevőszék éves jelentéseiben megjegyzéseket fűz ezekhez a dokumentumokhoz. A költségvetési rendelet 60. cikkének (8) bekezdése előírja, hogy ezek június 15-én álljanak rendelkezésre. A Számvevőszék ezért köteles jelentéstervezetét ugyanazon a napon elküldeni, amikor a Bizottságnak el kell küldenie a belsőkontroll-rendszer működéséről szóló összefoglaló jelentését. |
| --- | --- |

53.

A javasolt ütemterv a Bizottság főigazgatóinak éves tevékenységi jelentéseit és az ezeket összefogó „összefoglaló jelentést” illetően különösen meglepő. A Számvevőszék éves jelentéseiben megjegyzéseket fűz ezekhez a dokumentumokhoz. A költségvetési rendelet 60. cikkének (8) bekezdése előírja, hogy ezek június 15-én álljanak rendelkezésre. A Számvevőszék ezért köteles jelentéstervezetét ugyanazon a napon elküldeni, amikor a Bizottságnak el kell küldenie a belsőkontroll-rendszer működéséről szóló összefoglaló jelentését.

| 54. | A Számvevőszék elismeri, hogy valamennyi anyagot célszerű mihamarabb a Bizottság és az egyéb intézmények rendelkezésére bocsátani, és ezért a gyakorlatban, amikor csak lehet, a költségvetési rendeletben meghatározott hivatalos megküldési határidő előtt küldi meg őket. Azt javasolja, hogy legjobb lenne változatlanul hagyni a hivatalos határidőket, és továbbra is az együttműködésre hagyatkozni. |
| --- | --- |

54.

A Számvevőszék elismeri, hogy valamennyi anyagot célszerű mihamarabb a Bizottság és az egyéb intézmények rendelkezésére bocsátani, és ezért a gyakorlatban, amikor csak lehet, a költségvetési rendeletben meghatározott hivatalos megküldési határidő előtt küldi meg őket. Azt javasolja, hogy legjobb lenne változatlanul hagyni a hivatalos határidőket, és továbbra is az együttműködésre hagyatkozni.

| 55. | Amennyiben a Parlament és a Tanács azonban úgy véli, hogy bizonyos határidőket előre kell hozni, a Számvevőszék szerint ugyanerre a megközelítésre lenne szükség a bizottsági határidőkkel kapcsolatban is. |
| --- | --- |

55.

Amennyiben a Parlament és a Tanács azonban úgy véli, hogy bizonyos határidőket előre kell hozni, a Számvevőszék szerint ugyanerre a megközelítésre lenne szükség a bizottsági határidőkkel kapcsolatban is.

| 56. | Ebben az esetben különösen célszerű lenne, ha átgondolnák a Bizottság és a többi intézmény által a Számvevőszék éves jelentéstervezetére (észrevételek) adott válaszok beérkezésének határidejét is. A 143. cikk (1) bekezdése ezt október 15-ében határozza meg. Ha az intézmények csak ilyen későn bocsátanák rendelkezésre a végleges lefordított válaszokat, az éves jelentést nem lehetne időben közzétenni. Ahhoz, hogy a jelenlegi ütemtervet be lehessen tartani – azaz az éves jelentést a költségvetési hatóságnak november elején be lehessen nyújtani –, a lefordított válaszoknak a Számvevőszékhez legkésőbb szeptember 30-án be kell érkezniük. |
| --- | --- |

56.

Ebben az esetben különösen célszerű lenne, ha átgondolnák a Bizottság és a többi intézmény által a Számvevőszék éves jelentéstervezetére (észrevételek) adott válaszok beérkezésének határidejét is. A 143. cikk (1) bekezdése ezt október 15-ében határozza meg. Ha az intézmények csak ilyen későn bocsátanák rendelkezésre a végleges lefordított válaszokat, az éves jelentést nem lehetne időben közzétenni. Ahhoz, hogy a jelenlegi ütemtervet be lehessen tartani – azaz az éves jelentést a költségvetési hatóságnak november elején be lehessen nyújtani –, a lefordított válaszoknak a Számvevőszékhez legkésőbb szeptember 30-án be kell érkezniük.

| 57. | A javasolt új 144a. cikket is felül kell vizsgálni a Számvevőszék éves jelentésének összeállítását érintő korlátozások fényében. |
| --- | --- |

57.

A javasolt új 144a. cikket is felül kell vizsgálni a Számvevőszék éves jelentésének összeállítását érintő korlátozások fényében.

| 58. | A Számvevőszéknek jelentést kell tennie az adott pénzügyi év valamennyi kiadásáról. Ameddig a Bizottság nem rögzítette az összes kiadást, nem tudja teljesíteni a helyszíni ellenőrzések programját (7). Ilyen körülmények között az ellenőrzési eredmények közlése elkerülhetetlenül nyomás alá helyez minden érintett felet. A megoldáshoz együttműködésre, kommunikációra és megbeszélésekre van szükség. |
| --- | --- |

58.

A Számvevőszéknek jelentést kell tennie az adott pénzügyi év valamennyi kiadásáról. Ameddig a Bizottság nem rögzítette az összes kiadást, nem tudja teljesíteni a helyszíni ellenőrzések programját (7). Ilyen körülmények között az ellenőrzési eredmények közlése elkerülhetetlenül nyomás alá helyez minden érintett felet. A megoldáshoz együttműködésre, kommunikációra és megbeszélésekre van szükség.

| 59. | Rendszerint három olyan alkalom adódik, amikor az ellenőrzött félnek lehetősége nyílik reagálni a Számvevőszék megállapításaira:






  a) | a helyszíni ellenőrzések során (amelyek után számos kedvezményezett/tagállam úgy dönt, hogy további dokumentációt nyújt be); |
| --- | --- | --- |

59.

Rendszerint három olyan alkalom adódik, amikor az ellenőrzött félnek lehetősége nyílik reagálni a Számvevőszék megállapításaira:

a)

a helyszíni ellenőrzések során (amelyek után számos kedvezményezett/tagállam úgy dönt, hogy további dokumentációt nyújt be);

| b) | az előzetes megállapítások útján (amelyet a helyszíni ellenőrzések és a további információk beérkezte után küldenek meg); |
| --- | --- |

b)

az előzetes megállapítások útján (amelyet a helyszíni ellenőrzések és a további információk beérkezte után küldenek meg);

| c) | a jelentéstervezet („észrevételek”) Bizottságnak történő átküldése után. Jelenleg minden jelentéstervezet kapcsán személyes találkozóra kerül sor a Bizottsággal, hogy megvitassák a válasz tervezetét. |
| --- | --- |

c)

a jelentéstervezet („észrevételek”) Bizottságnak történő átküldése után. Jelenleg minden jelentéstervezet kapcsán személyes találkozóra kerül sor a Bizottsággal, hogy megvitassák a válasz tervezetét.

| 60. | Az előzetes megállapítások jegyzéke inkább a Számvevőszék belső eljárásainak a része, semmint a Számvevőszék vagy egyik kamarája által elfogadott dokumentum (8). A Számvevőszék véleménye szerint ezért elméletileg nem indokolt a költségvetési rendeletbe olyan rendelkezést beilleszteni, mint amilyen a 144a. cikk. |
| --- | --- |

60.

Az előzetes megállapítások jegyzéke inkább a Számvevőszék belső eljárásainak a része, semmint a Számvevőszék vagy egyik kamarája által elfogadott dokumentum (8). A Számvevőszék véleménye szerint ezért elméletileg nem indokolt a költségvetési rendeletbe olyan rendelkezést beilleszteni, mint amilyen a 144a. cikk.

| 61. | Ezenkívül jelentős gyakorlati kifogásokat lehet felhozni a Bizottság javaslata ellen.






  — | Valószínűleg adódnak olyan alkalmak, amikor célszerű lehet az észrevételek megerősítése (például amikor az információk későn érkeznek be az egyik kedvezményezettől). |
| --- | --- | --- |

61.

Ezenkívül jelentős gyakorlati kifogásokat lehet felhozni a Bizottság javaslata ellen.

—

Valószínűleg adódnak olyan alkalmak, amikor célszerű lehet az észrevételek megerősítése (például amikor az információk későn érkeznek be az egyik kedvezményezettől).

| — | A két és fél hónapos időszak, amelyet a 144a. cikk (2) bekezdése az előzetes megállapításokra adott válaszokra előír (ez egészen augusztus közepéig is eltarthat) feleslegesen hosszú, és mint ahogy az 59. bekezdésben szerepel, nem felel meg a jelenlegi előírásoknak. Ezzel lehetetlenné válna a költségvetési rendelet előírása szerint november 15-éig elkészíteni az éves jelentést. |
| --- | --- |

—

A két és fél hónapos időszak, amelyet a 144a. cikk (2) bekezdése az előzetes megállapításokra adott válaszokra előír (ez egészen augusztus közepéig is eltarthat) feleslegesen hosszú, és mint ahogy az 59. bekezdésben szerepel, nem felel meg a jelenlegi előírásoknak. Ezzel lehetetlenné válna a költségvetési rendelet előírása szerint november 15-éig elkészíteni az éves jelentést.

| — | A javaslat következetlen a jelenlegi 143. cikk (2) bekezdésével, illetve a javasolt 143. cikk (1) bekezdésével is. A Számvevőszék észrevételtervezeteinek (amelyeket júniusban kell megküldeni) az előzetes megállapításokra adott válaszokat is tükröznie kell (amely a javasolt 144a. cikk értelmében augusztus közepéig tarthat). |
| --- | --- |

—

A javaslat következetlen a jelenlegi 143. cikk (2) bekezdésével, illetve a javasolt 143. cikk (1) bekezdésével is. A Számvevőszék észrevételtervezeteinek (amelyeket júniusban kell megküldeni) az előzetes megállapításokra adott válaszokat is tükröznie kell (amely a javasolt 144a. cikk értelmében augusztus közepéig tarthat).

| 62. | Amennyiben az előzetes megállapítások felhasználásának szabályozására kerül sor, az lenne a prioritás, hogy a Bizottság számára jogilag kötelező legyen a legfeljebb hat héten belüli válaszadás. |
| --- | --- |

62.

Amennyiben az előzetes megállapítások felhasználásának szabályozására kerül sor, az lenne a prioritás, hogy a Bizottság számára jogilag kötelező legyen a legfeljebb hat héten belüli válaszadás.

Ajánlás

| 63. | A Számvevőszék a következőket ajánlja a Parlamentnek és a Tanácsnak:






  — | ne végezzék el a 143. cikk (1) bekezdésében javasolt változtatásokat, |
| --- | --- | --- |

63.

A Számvevőszék a következőket ajánlja a Parlamentnek és a Tanácsnak:

—

ne végezzék el a 143. cikk (1) bekezdésében javasolt változtatásokat,

| — | ne illesszék be a költségvetési rendeletbe a 143. cikk (2) bekezdéséhez javasolt új szöveget, |
| --- | --- |

—

ne illesszék be a költségvetési rendeletbe a 143. cikk (2) bekezdéséhez javasolt új szöveget,

| — | ne illesszék be a költségvetési rendeletbe a javasolt új 144a. cikket. |
| --- | --- |

—

ne illesszék be a költségvetési rendeletbe a javasolt új 144a. cikket.

Különjelentések

A Bizottság javaslata

| 64. | A Bizottság a következőket javasolja:






  — | a 144. cikkben hivatkozni kell a kontradiktórius eljárásra, |
| --- | --- | --- |

64.

A Bizottság a következőket javasolja:

—

a 144. cikkben hivatkozni kell a kontradiktórius eljárásra,

| — | a 144. cikk (1) bekezdésének szövegében apróbb szövegezési változtatásokra van szükség, |
| --- | --- |

—

a 144. cikk (1) bekezdésének szövegében apróbb szövegezési változtatásokra van szükség,

| — | új bekezdést kell beilleszteni a Számvevőszék különjelentései bemutatásának szabályozásáról. |
| --- | --- |

—

új bekezdést kell beilleszteni a Számvevőszék különjelentései bemutatásának szabályozásáról.

Elemzés

| 65. | A Számvevőszék a kontradiktórius eljárásra való hivatkozást feleslegesnek tartja, mint ahogy az éves jelentés esetében is. |
| --- | --- |

65.

A Számvevőszék a kontradiktórius eljárásra való hivatkozást feleslegesnek tartja, mint ahogy az éves jelentés esetében is.

| 66. | Az állítólagosan pontosító változtatások közül a második homályos. A szándék feltételezhetően az, hogy a Számvevőszéknek az érintett válaszok beérkezésétől számított egy hónapon belül el kelljen fogadnia a különjelentés végleges változatát. A Számvevőszék gyakorlata mindenesetre az, hogy a különjelentéseket közvetlenül az után fogadja el, hogy megkapta az érintett intézmény válaszainak végleges változatát. A Számvevőszék úgy véli, hogy a költségvetési rendelet jelenlegi felülvizsgálata jó alkalom arra, hogy eltöröljék a 144. cikkből ezt a felesleges albekezdést. |
| --- | --- |

66.

Az állítólagosan pontosító változtatások közül a második homályos. A szándék feltételezhetően az, hogy a Számvevőszéknek az érintett válaszok beérkezésétől számított egy hónapon belül el kelljen fogadnia a különjelentés végleges változatát. A Számvevőszék gyakorlata mindenesetre az, hogy a különjelentéseket közvetlenül az után fogadja el, hogy megkapta az érintett intézmény válaszainak végleges változatát. A Számvevőszék úgy véli, hogy a költségvetési rendelet jelenlegi felülvizsgálata jó alkalom arra, hogy eltöröljék a 144. cikkből ezt a felesleges albekezdést.

| 67. | A 144. cikk (1) bekezdésének javasolt utolsó albekezdése feleslegesen korlátozná a Számvevőszéket abban, hogy az olvasók számára a lehető leghasznosabb módon készítse el különjelentéseit. A Számvevőszék folyamatosan felülvizsgálja jelentéseinek bemutatását, és már jelenleg is nagyobb jelentőséget tulajdonít az ellenőrzött fél válaszainak, mint a legfőbb ellenőrzési intézmények többsége. A Számvevőszék úgy látja, hogy a legtöbb nemzeti ellenőrzési szerv felkéri az ellenőrzött felet, hogy észrevételezze jelentéstervezetét, majd az észrevételeket a jelentés szövegén belül összefoglalja. Ha változtatásokat kell eszközölni, a Számvevőszék a bemutatás e módját részesíti előnyben. |
| --- | --- |

67.

A 144. cikk (1) bekezdésének javasolt utolsó albekezdése feleslegesen korlátozná a Számvevőszéket abban, hogy az olvasók számára a lehető leghasznosabb módon készítse el különjelentéseit. A Számvevőszék folyamatosan felülvizsgálja jelentéseinek bemutatását, és már jelenleg is nagyobb jelentőséget tulajdonít az ellenőrzött fél válaszainak, mint a legfőbb ellenőrzési intézmények többsége. A Számvevőszék úgy látja, hogy a legtöbb nemzeti ellenőrzési szerv felkéri az ellenőrzött felet, hogy észrevételezze jelentéstervezetét, majd az észrevételeket a jelentés szövegén belül összefoglalja. Ha változtatásokat kell eszközölni, a Számvevőszék a bemutatás e módját részesíti előnyben.

Ajánlás

| 68. | A Számvevőszék azt javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy ne fogadja el a 144. cikk fent említett változtatásait, és mérlegelje a 144. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének elhagyását. |
| --- | --- |

68.

A Számvevőszék azt javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy ne fogadja el a 144. cikk fent említett változtatásait, és mérlegelje a 144. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének elhagyását.

A külső ellenőrzés további kérdései

| 69. | A jelenlegi költségvetési rendelet 140. cikke (2) bekezdésének harmadik mondata három szempontból is eltér a Szerződés szövegétől: a Szerződés „kapcsolatot tartva” kifejezése helyébe az „egyetértésben” kifejezés lép; a költségvetési rendelet „ellenőrzési szervek” helyett „ellenőrzési intézményeket” említ, és a „nemzeti szervezeti egységek”„illetékesek”, nem pedig „hatáskörrel rendelkezőek”. A Számvevőszék azt javasolja, hogy ezt a szakaszt igazítsák a Szerződés terminológiájához. |
| --- | --- |

69.

A jelenlegi költségvetési rendelet 140. cikke (2) bekezdésének harmadik mondata három szempontból is eltér a Szerződés szövegétől: a Szerződés „kapcsolatot tartva” kifejezése helyébe az „egyetértésben” kifejezés lép; a költségvetési rendelet „ellenőrzési szervek” helyett „ellenőrzési intézményeket” említ, és a „nemzeti szervezeti egységek”„illetékesek”, nem pedig „hatáskörrel rendelkezőek”. A Számvevőszék azt javasolja, hogy ezt a szakaszt igazítsák a Szerződés terminológiájához.

Európai vagyonkezelői alapok (164. cikk)

A Bizottság javaslata

| 70. | A költségvetési rendelet tervezete új 164. cikket tartalmaz, amely alapot teremt európai vagyonkezelői alapok lehetséges létrehozásához. Ezek a Világbank és az Egyesült Nemzetek Szervezete által létrehozott vagyonkezelői alapok működésének mintáját követnék. Lehetővé tennék a Bizottság számára, hogy a más donoroktól (valamint az EU költségvetéséből) származó alapokat összegyűjtve kezelje. A Bizottság azt javasolja, hogy ezeket az alapokat külön bankszámlán tartsák, és 7 %-os igazgatási díjat számoljanak fel. |
| --- | --- |

70.

A költségvetési rendelet tervezete új 164. cikket tartalmaz, amely alapot teremt európai vagyonkezelői alapok lehetséges létrehozásához. Ezek a Világbank és az Egyesült Nemzetek Szervezete által létrehozott vagyonkezelői alapok működésének mintáját követnék. Lehetővé tennék a Bizottság számára, hogy a más donoroktól (valamint az EU költségvetéséből) származó alapokat összegyűjtve kezelje. A Bizottság azt javasolja, hogy ezeket az alapokat külön bankszámlán tartsák, és 7 %-os igazgatási díjat számoljanak fel.

Elemzés

| 71. | Az, hogy a Bizottság a jövőben kezeljen-e vagyonkezelői alapokat, olyan politikai kérdés, amellyel kapcsolatban a Számvevőszék nem kíván állást foglalni. A Számvevőszék azonban felhívja a Parlament és a Tanács figyelmét a javaslattal felmerülő adminisztratív, költségbeli, elszámoltathatósági és ellenőrzési kérdésekre. |
| --- | --- |

71.

Az, hogy a Bizottság a jövőben kezeljen-e vagyonkezelői alapokat, olyan politikai kérdés, amellyel kapcsolatban a Számvevőszék nem kíván állást foglalni. A Számvevőszék azonban felhívja a Parlament és a Tanács figyelmét a javaslattal felmerülő adminisztratív, költségbeli, elszámoltathatósági és ellenőrzési kérdésekre.

Adminisztratív kérdések

| 72. | Míg a hozzájárulások fogadásához külön bankszámlaszám nyitása szükséges, amelyen az összegek felhasználásukig tarthatók, az adományozások felhasználása érdekében azonban más intézkedésekre is szükség van. A Haitiben történt földrengésre reagáló vagyonkezelői alap például Haitiben helyivaluta-költségeket vetne fel, szerte a karibi régióban különféle valutákban szerezne be árukat és szolgáltatásokat, valamint az Unión belül és annak szomszédságából venne igénybe árukat és logisztikai szolgáltatásokat. Ehhez arra lenne szükség, hogy a vagyonkezelői alapok tranzakciói több bankszámlán történjenek, és ezekkel több külképviselet és alkalmazott foglalkozzon. |
| --- | --- |

72.

Míg a hozzájárulások fogadásához külön bankszámlaszám nyitása szükséges, amelyen az összegek felhasználásukig tarthatók, az adományozások felhasználása érdekében azonban más intézkedésekre is szükség van. A Haitiben történt földrengésre reagáló vagyonkezelői alap például Haitiben helyivaluta-költségeket vetne fel, szerte a karibi régióban különféle valutákban szerezne be árukat és szolgáltatásokat, valamint az Unión belül és annak szomszédságából venne igénybe árukat és logisztikai szolgáltatásokat. Ehhez arra lenne szükség, hogy a vagyonkezelői alapok tranzakciói több bankszámlán történjenek, és ezekkel több külképviselet és alkalmazott foglalkozzon.

| 73. | A vagyonkezelői alapok számvitele ezért összetett tevékenység lenne, amely szervesen kapcsolódna a többi számviteli tevékenységhez. Ez az összetettség nem jelenik meg a Bizottság „külön bankszámlákról” szóló szövegtervezetében. |
| --- | --- |

73.

A vagyonkezelői alapok számvitele ezért összetett tevékenység lenne, amely szervesen kapcsolódna a többi számviteli tevékenységhez. Ez az összetettség nem jelenik meg a Bizottság „külön bankszámlákról” szóló szövegtervezetében.

Költségek

| 74. | A költségvetési rendelet tervezete lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy a vagyonkezelői alap kezeléséért a hozzájárulások 7 %-át igazgatási díjként felszámolja. A Számvevőszék úgy véli, hogy ez a számadat (amely a Bizottság és az ENSZ közötti Pénzügyi és Igazgatási Keretmegállapodás értelmében is használatos) inkább a többi költségvetési területen megengedett legmagasabb általános igazgatási költségeket tükrözi, nem pedig a vagyonkezelői alap működtetéséből adódó valószínűsíthető többletköltségek összegét. |
| --- | --- |

74.

A költségvetési rendelet tervezete lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy a vagyonkezelői alap kezeléséért a hozzájárulások 7 %-át igazgatási díjként felszámolja. A Számvevőszék úgy véli, hogy ez a számadat (amely a Bizottság és az ENSZ közötti Pénzügyi és Igazgatási Keretmegállapodás értelmében is használatos) inkább a többi költségvetési területen megengedett legmagasabb általános igazgatási költségeket tükrözi, nem pedig a vagyonkezelői alap működtetéséből adódó valószínűsíthető többletköltségek összegét.

| 75. | A javaslat egyik sajátossága, hogy a Bizottság, amely maga is donor lenne, igazgatási díjat tudna felszámolni az alaphoz történő saját hozzájárulásának kezeléséért. A magyarázó adatlap a külön bankszámlát „költségvetésen kívülinek” definiálja, ami azt sugallja, hogy a Bizottság a vagyonkezelői alapba történő átutalásokat költségvetési kiadásként kívánja kezelni. Nem egyértelmű, hogy a Bizottság jogszerűen számít-e fel igazgatási díjat saját alapjai kezeléséért, illetve az sem, hogy a 7 %-os igazgatási költség indokolt-e a valószínűleg felmerülő költségek viszonylatában. |
| --- | --- |

75.

A javaslat egyik sajátossága, hogy a Bizottság, amely maga is donor lenne, igazgatási díjat tudna felszámolni az alaphoz történő saját hozzájárulásának kezeléséért. A magyarázó adatlap a külön bankszámlát „költségvetésen kívülinek” definiálja, ami azt sugallja, hogy a Bizottság a vagyonkezelői alapba történő átutalásokat költségvetési kiadásként kívánja kezelni. Nem egyértelmű, hogy a Bizottság jogszerűen számít-e fel igazgatási díjat saját alapjai kezeléséért, illetve az sem, hogy a 7 %-os igazgatási költség indokolt-e a valószínűleg felmerülő költségek viszonylatában.

Elszámoltathatóság és ellenőrzési intézkedések

| 76. | A végrehajtási szabályok tervezete (231a. cikk) azt állítja, hogy a vagyonkezelői alapot a Bizottság éves beszámolóiba kell foglalni, és a zárszámadási eljárás keretén belül a költségvetési hatóságnak éves beszámolót kell bemutatni. Minden egyes vagyonkezelői alapon legalább három ellenőrzést kell elvégezni: a belső ellenőrzési szolgálatét, a Számvevőszékét és a „független külső ellenőrét”. |
| --- | --- |

76.

A végrehajtási szabályok tervezete (231a. cikk) azt állítja, hogy a vagyonkezelői alapot a Bizottság éves beszámolóiba kell foglalni, és a zárszámadási eljárás keretén belül a költségvetési hatóságnak éves beszámolót kell bemutatni. Minden egyes vagyonkezelői alapon legalább három ellenőrzést kell elvégezni: a belső ellenőrzési szolgálatét, a Számvevőszékét és a „független külső ellenőrét”.

| 77. | A fenti intézkedéseket össze lehet hasonlítani a vagyonkezelői alapok vezetőinek intézkedéseivel. Ezek jellemzően a vagyonkezelői alapok összevont kimutatásának elkészítésére vonatkoznak, ezzel kapcsolatban pedig összesen egy ellenőrzésre kerül sor. Ez az összevonás jelentősen csökkenti az ellenőrzési költségeket. A Világbank esetében azok a donorok, amelyek az egyes vagyonkezelői alapokról külön garanciát is szeretnének, az irányító szerv külső ellenőre által elvégzendő ellenőrzést szerveznek, de az ellenőr számára az ellenőrzés többletköltségeinek fedezésére külön díjat kell fizetniük. |
| --- | --- |

77.

A fenti intézkedéseket össze lehet hasonlítani a vagyonkezelői alapok vezetőinek intézkedéseivel. Ezek jellemzően a vagyonkezelői alapok összevont kimutatásának elkészítésére vonatkoznak, ezzel kapcsolatban pedig összesen egy ellenőrzésre kerül sor. Ez az összevonás jelentősen csökkenti az ellenőrzési költségeket. A Világbank esetében azok a donorok, amelyek az egyes vagyonkezelői alapokról külön garanciát is szeretnének, az irányító szerv külső ellenőre által elvégzendő ellenőrzést szerveznek, de az ellenőr számára az ellenőrzés többletköltségeinek fedezésére külön díjat kell fizetniük.

Ajánlás

| 78. | A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Parlament és a Tanács a Bizottság javaslatának figyelembevételekor kezelje kellő jelentőséggel a fent említett elképzeléseket, és ha támogatja az európai vagyonkezelői alap létrehozásának javaslatát, vegye fontolóra, hogy milyen megbízható, mégis költséghatékony intézkedéseket lehetne kidolgozni. |
| --- | --- |

78.

A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Parlament és a Tanács a Bizottság javaslatának figyelembevételekor kezelje kellő jelentőséggel a fent említett elképzeléseket, és ha támogatja az európai vagyonkezelői alap létrehozásának javaslatát, vegye fontolóra, hogy milyen megbízható, mégis költséghatékony intézkedéseket lehetne kidolgozni.

Költségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségek számára (185a. cikk)

A Bizottság javaslata

| 79. | A költségvetési rendelet tervezete új 185a. cikket tartalmaz, amely alapként szolgál a köz- és magánszféra közötti partnerség fogalmának egyértelmű bevezetéséhez, valamint végrehajtásukkal külön köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervet bíz meg. A bizottsági javaslat előírja, hogy a Bizottság fogadjon el egy egyszerűsített költségvetésirendelet-mintát, amely rögzítené a hatékony és eredményes pénzkezelés biztosításához szükséges alapelveket. Ezek az alapelvek, amelyeket elsősorban a költségvetési rendelet tervezetének 53b. cikke ösztönzött, szerepelnének az alap jogi aktussal létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező olyan szervek által elfogadandó pénzügyi szabályokban, amelyeket az 53. cikk (1) bekezdése 2. pontjának e) alpontja értelmében az adott köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbíztak. |
| --- | --- |

79.

A költségvetési rendelet tervezete új 185a. cikket tartalmaz, amely alapként szolgál a köz- és magánszféra közötti partnerség fogalmának egyértelmű bevezetéséhez, valamint végrehajtásukkal külön köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervet bíz meg. A bizottsági javaslat előírja, hogy a Bizottság fogadjon el egy egyszerűsített költségvetésirendelet-mintát, amely rögzítené a hatékony és eredményes pénzkezelés biztosításához szükséges alapelveket. Ezek az alapelvek, amelyeket elsősorban a költségvetési rendelet tervezetének 53b. cikke ösztönzött, szerepelnének az alap jogi aktussal létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező olyan szervek által elfogadandó pénzügyi szabályokban, amelyeket az 53. cikk (1) bekezdése 2. pontjának e) alpontja értelmében az adott köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbíztak.

Elemzés

| 80. | A köz- és magánszféra közötti partnerségek alapvetően a hosszú távú, nagy értéket képviselő és gyakran igen összetett jogi megállapodások közé tartoznak. A Bizottság technikai adatlapja szerint a partnerek a jelenlegi költségvetési rendelet rendelkezéseit nem tartják megfelelőnek. Emiatt (és ezt további elemzéssel alátámasztva) a Bizottság úgy vélte, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek végrehajtásához a jelenlegi opciókat ki kell egészíteni egy olyan opcióval, amely szerint a végrehajtással a köz- és magánszféra közötti partnerséggel létrehozott külön szervet bíznak meg. |
| --- | --- |

80.

A köz- és magánszféra közötti partnerségek alapvetően a hosszú távú, nagy értéket képviselő és gyakran igen összetett jogi megállapodások közé tartoznak. A Bizottság technikai adatlapja szerint a partnerek a jelenlegi költségvetési rendelet rendelkezéseit nem tartják megfelelőnek. Emiatt (és ezt további elemzéssel alátámasztva) a Bizottság úgy vélte, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek végrehajtásához a jelenlegi opciókat ki kell egészíteni egy olyan opcióval, amely szerint a végrehajtással a köz- és magánszféra közötti partnerséggel létrehozott külön szervet bíznak meg.

| 81. | Annak eldöntése, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával külön szervet bízzanak-e meg, olyan politikai kérdés, amellyel kapcsolatban a Számvevőszék nem kíván állást foglalni. A külön szerveknek létrehozandó „egyszerűsített költségvetésirendelet-mintáról” szóló rendelkezések kérdése nem igényel konzultációt a Számvevőszékkel. A Számvevőszék fontosnak tartja, hogy a dokumentum semmiképpen ne korlátozza a Számvevőszéket az uniós pénzeszközök ellenőrzésére vonatkozó hatáskörében. |
| --- | --- |

81.

Annak eldöntése, hogy a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával külön szervet bízzanak-e meg, olyan politikai kérdés, amellyel kapcsolatban a Számvevőszék nem kíván állást foglalni. A külön szerveknek létrehozandó „egyszerűsített költségvetésirendelet-mintáról” szóló rendelkezések kérdése nem igényel konzultációt a Számvevőszékkel. A Számvevőszék fontosnak tartja, hogy a dokumentum semmiképpen ne korlátozza a Számvevőszéket az uniós pénzeszközök ellenőrzésére vonatkozó hatáskörében.

Ajánlások

| 82. | A Számvevőszék azt javasolja, hogy ennek a cikknek a második mondata egészüljön ki „az Európai Számvevőszékkel folytatott konzultációt követően” szöveggel. |
| --- | --- |

82.

A Számvevőszék azt javasolja, hogy ennek a cikknek a második mondata egészüljön ki „az Európai Számvevőszékkel folytatott konzultációt követően” szöveggel.

Épületek vásárlásának finanszírozása (179. cikk (3) bekezdése b) pontja)

| 83. | A Számvevőszék nem fűz megjegyzést ehhez a javaslathoz. |
| --- | --- |

83.

A Számvevőszék nem fűz megjegyzést ehhez a javaslathoz.

Záró rendelkezések

| 84. | A Számvevőszék nem fűz megjegyzést a Bizottság eljárással kapcsolatos javaslatához. |
| --- | --- |

84.

A Számvevőszék nem fűz megjegyzést a Bizottság eljárással kapcsolatos javaslatához.

Kérdések, amelyek a Bizottság indokolásában nem kerültek előtérbe

| 85. | A Számvevőszék felhívja a Parlament és a Tanács figyelmét négy olyan kérdésre, amelyről a Bizottság indokolásában nem tett említést: az előfinanszírozási kifizetések elszámolása (81. cikk), a számvitelért felelős tisztviselő felelősségi köre (123. cikk), az ügynökségek ellenőrzése (185. cikk (4) bekezdése) és a költségvetési rendeletből adódó túl sok jelentéstételi kötelezettség. |
| --- | --- |

85.

A Számvevőszék felhívja a Parlament és a Tanács figyelmét négy olyan kérdésre, amelyről a Bizottság indokolásában nem tett említést: az előfinanszírozási kifizetések elszámolása (81. cikk), a számvitelért felelős tisztviselő felelősségi köre (123. cikk), az ügynökségek ellenőrzése (185. cikk (4) bekezdése) és a költségvetési rendeletből adódó túl sok jelentéstételi kötelezettség.

Az előfinanszírozás elszámolása (81. cikk)

A Bizottság javaslata

| 86. | Az utóbbi években a költségvetés néhány részében igen nagymértékű elszámolatlan előfinanszírozás jelent meg. A Bizottság javaslata reagál a problémára. |
| --- | --- |

86.

Az utóbbi években a költségvetés néhány részében igen nagymértékű elszámolatlan előfinanszírozás jelent meg. A Bizottság javaslata reagál a problémára.

Elemzés

| 87. | A Bizottság többek között a 81. cikkhez új (4) bekezdés hozzáadását javasolja, amely előírná a felelős engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, hogy „rendszeresen” számolja el az előfinanszírozást, nem említi azonban az elszámolás gyakoriságát. Nem egyértelmű, hogy a javasolt változás megvalósítja-e a kijelölt célt. |
| --- | --- |

87.

A Bizottság többek között a 81. cikkhez új (4) bekezdés hozzáadását javasolja, amely előírná a felelős engedélyezésre jogosult tisztviselőnek, hogy „rendszeresen” számolja el az előfinanszírozást, nem említi azonban az elszámolás gyakoriságát. Nem egyértelmű, hogy a javasolt változás megvalósítja-e a kijelölt célt.

Ajánlás

| 88. | A Számvevőszék azt javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy mérlegelje ennek a rendelkezésnek a megerősítését, például utaljanak arra, hogy célszerű lenne az elszámolatlan tételek túlzott felhalmozódását elkerülni, illetve mindössze egyetlen előfinanszírozási kifizetést tegyenek lehetővé. |
| --- | --- |

88.

A Számvevőszék azt javasolja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy mérlegelje ennek a rendelkezésnek a megerősítését, például utaljanak arra, hogy célszerű lenne az elszámolatlan tételek túlzott felhalmozódását elkerülni, illetve mindössze egyetlen előfinanszírozási kifizetést tegyenek lehetővé.

| 89. | A Számvevőszék rámutat: a Bizottságnak lehetőséget kell adni ahhoz, hogy a nagymértékű elszámolatlan előfinanszírozás problémáját még a költségvetési rendelet módosítása előtt tudja orvosolni. A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság tűzzön ki egy célt az elszámolatlan előfinanszírozás szintjének csökkentésére, és az éves tevékenységi jelentéseken keresztül kísérje figyelemmel az előrehaladást. |
| --- | --- |

89.

A Számvevőszék rámutat: a Bizottságnak lehetőséget kell adni ahhoz, hogy a nagymértékű elszámolatlan előfinanszírozás problémáját még a költségvetési rendelet módosítása előtt tudja orvosolni. A Számvevőszék azt javasolja, hogy a Bizottság tűzzön ki egy célt az elszámolatlan előfinanszírozás szintjének csökkentésére, és az éves tevékenységi jelentéseken keresztül kísérje figyelemmel az előrehaladást.

A beszámolók bemutatása és a könyvvezetés (VII. cím)

A Bizottság javaslata

| 90. | A Bizottság javaslatai egyszerűsítik és lerövidítik a beszámolók bemutatásáról szóló szöveget. Némileg változik a pénzügyi információk különböző csoportjainak bemutatásával kapcsolatos dátum. |
| --- | --- |

90.

A Bizottság javaslatai egyszerűsítik és lerövidítik a beszámolók bemutatásáról szóló szöveget. Némileg változik a pénzügyi információk különböző csoportjainak bemutatásával kapcsolatos dátum.

Elemzés

| 91. | A Számvevőszék örömmel látja a címhez tartozó jelenlegi szöveg egyszerűsítését. Véleménye szerint azonban célszerű lenne megragadni ezt az alkalmat arra, hogy egyben tisztázásra kerüljön a Bizottság beszámolóit illetően a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének a beszámolók megfelelő elkészítésével kapcsolatos felelősségi köre is. Nem az lenne a cél, hogy jelentős változás történjen, hiszen a gyakorlatban a beszámolók minden lényeges szempontból a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok szerint készülnek. Még azonban nem kellően egyértelmű a helyzet. |
| --- | --- |

91.

A Számvevőszék örömmel látja a címhez tartozó jelenlegi szöveg egyszerűsítését. Véleménye szerint azonban célszerű lenne megragadni ezt az alkalmat arra, hogy egyben tisztázásra kerüljön a Bizottság beszámolóit illetően a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének a beszámolók megfelelő elkészítésével kapcsolatos felelősségi köre is. Nem az lenne a cél, hogy jelentős változás történjen, hiszen a gyakorlatban a beszámolók minden lényeges szempontból a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok szerint készülnek. Még azonban nem kellően egyértelmű a helyzet.

| 92. | A Számvevőszék a 123. cikk módosítását javasolja, és ily módon annak kimondását, hogy a beszámolókat a „közszektorra vonatkozó, nemzetközileg elfogadott számviteli előírásokkal” összhangban kell összeállítani (a 133. cikk szövegének átvételével), lehetővé téve ugyanakkor a számvitelért felelős tisztviselőnek, hogy megbízható és valós érvekkel mindezt felülbírálja. A számvitelért felelős tisztviselőnek tehát csak akkor nyílna lehetősége a standardoktól eltérően eljárni, ha a megbízható és valós kép érdekében erre szükség van. Ezután ki kell fejtenie, hogy ez történt, és be kell mutatnia (a beszámolókhoz fűzött megjegyzésekben), hogy a standardok követése esetén mennyiben lennének mások a pénzügyi beszámolók. |
| --- | --- |

92.

A Számvevőszék a 123. cikk módosítását javasolja, és ily módon annak kimondását, hogy a beszámolókat a „közszektorra vonatkozó, nemzetközileg elfogadott számviteli előírásokkal” összhangban kell összeállítani (a 133. cikk szövegének átvételével), lehetővé téve ugyanakkor a számvitelért felelős tisztviselőnek, hogy megbízható és valós érvekkel mindezt felülbírálja. A számvitelért felelős tisztviselőnek tehát csak akkor nyílna lehetősége a standardoktól eltérően eljárni, ha a megbízható és valós kép érdekében erre szükség van. Ezután ki kell fejtenie, hogy ez történt, és be kell mutatnia (a beszámolókhoz fűzött megjegyzésekben), hogy a standardok követése esetén mennyiben lennének mások a pénzügyi beszámolók.

Ajánlás

| 93. | A Számvevőszék azt javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a költségvetési rendelet ezen részére irányuló bizottsági javaslat mérlegelésekor vegye figyelembe a fent említett sorokra vonatkozó pontosítás beillesztésének lehetőségét. |
| --- | --- |

93.

A Számvevőszék azt javasolja a Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy a költségvetési rendelet ezen részére irányuló bizottsági javaslat mérlegelésekor vegye figyelembe a fent említett sorokra vonatkozó pontosítás beillesztésének lehetőségét.

A Szerződés értelmében létrehozott ügynökségek és egyéb szervek pénzügyi szabályzatai (185. cikk (4) bekezdése)

A Bizottság javaslata

| 94. | A Bizottság a 185. cikkhez új (4) bekezdést javasolt, amely az uniós ügynökségek ellenőrzésével foglalkozik. Eszerint a Számvevőszék ügynökségekről szóló különálló éves jelentései az egyes ügynökségek által kijelölt külső, magánszektorbeli könyvvizsgáló által végzett ellenőrzésre támaszkodnak. A javaslat pontos célja azonban nem egyértelmű: az első mondat a bevételek és kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét említi, míg a második a beszámolókat. |
| --- | --- |

94.

A Bizottság a 185. cikkhez új (4) bekezdést javasolt, amely az uniós ügynökségek ellenőrzésével foglalkozik. Eszerint a Számvevőszék ügynökségekről szóló különálló éves jelentései az egyes ügynökségek által kijelölt külső, magánszektorbeli könyvvizsgáló által végzett ellenőrzésre támaszkodnak. A javaslat pontos célja azonban nem egyértelmű: az első mondat a bevételek és kiadások jogszerűségét és szabályszerűségét említi, míg a második a beszámolókat.

Elemzés

| 95. | A Bizottság javaslata megfelelő alapot nyújthat az ügynökségek ellenőrzési keretének javításához. A magánszektorban működő ellenőröket azért alkalmazzák, hogy a beszámolók megbízhatóságáról véleményt alkossanak. A Számvevőszék egyetért a Bizottsággal abban, hogy meg kell tudnia bízni egy független, megfelelően kijelölt, magánszektorban működő ellenőrnek az ügynökségi beszámolók megbízhatóságáról alkotott véleményében. |
| --- | --- |

95.

A Bizottság javaslata megfelelő alapot nyújthat az ügynökségek ellenőrzési keretének javításához. A magánszektorban működő ellenőröket azért alkalmazzák, hogy a beszámolók megbízhatóságáról véleményt alkossanak. A Számvevőszék egyetért a Bizottsággal abban, hogy meg kell tudnia bízni egy független, megfelelően kijelölt, magánszektorban működő ellenőrnek az ügynökségi beszámolók megbízhatóságáról alkotott véleményében.

| 96. | A jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatban azonban a kérdés már valamennyivel bonyolultabb, ugyanis az uniós jogszabályokban lefektetett előírások eltávolodnak a magánszektorban működő ellenőröknek a hagyományos ellenőrzési munkájától. A Számvevőszék véleménye szerint a legmegfelelőbb folyamat az lenne, hogy a kijelölt külső ellenőr számára elő kell írni, hogy a közbeszerzési és toborzási kérdésekben „megegyezés szerinti eljárásokat” alkalmazzon, míg ő választaná ki a közbeszerzési és toborzási folyamatokból a „megegyezés” szerinti mintát, és ezen „megegyezés szerinti” teszteket végezne el. A Számvevőszék a teszt eredményei alapján saját véleményt alkotna az ügynökség beszámolóinak jogszerűségéről és szabályszerűségéről. |
| --- | --- |

96.

A jogszerűséggel és szabályszerűséggel kapcsolatban azonban a kérdés már valamennyivel bonyolultabb, ugyanis az uniós jogszabályokban lefektetett előírások eltávolodnak a magánszektorban működő ellenőröknek a hagyományos ellenőrzési munkájától. A Számvevőszék véleménye szerint a legmegfelelőbb folyamat az lenne, hogy a kijelölt külső ellenőr számára elő kell írni, hogy a közbeszerzési és toborzási kérdésekben „megegyezés szerinti eljárásokat” alkalmazzon, míg ő választaná ki a közbeszerzési és toborzási folyamatokból a „megegyezés” szerinti mintát, és ezen „megegyezés szerinti” teszteket végezne el. A Számvevőszék a teszt eredményei alapján saját véleményt alkotna az ügynökség beszámolóinak jogszerűségéről és szabályszerűségéről.

| 97. | A Számvevőszék ezért azt javasolja, hogy részt vehessen a magánszektorban működő ellenőrök kiválasztásában, tulajdonjoga legyen az ellenőrzési munkadokumentumok felett, és ő lehessen a végső döntési helyzetben ahhoz, hogy – amenynyben szükségesnek tarja – megváljon a külső ellenőr szolgáltatásaitól. Mivel az ellenőrzési vélemény a Számvevőszék véleménye, és az is maradna, a Számvevőszéknek teljes irányítása alatt kell tartania minden kiszervezett ellenőrzési munkát. |
| --- | --- |

97.

A Számvevőszék ezért azt javasolja, hogy részt vehessen a magánszektorban működő ellenőrök kiválasztásában, tulajdonjoga legyen az ellenőrzési munkadokumentumok felett, és ő lehessen a végső döntési helyzetben ahhoz, hogy – amenynyben szükségesnek tarja – megváljon a külső ellenőr szolgáltatásaitól. Mivel az ellenőrzési vélemény a Számvevőszék véleménye, és az is maradna, a Számvevőszéknek teljes irányítása alatt kell tartania minden kiszervezett ellenőrzési munkát.

| 98. | Az ily módon felülvizsgált javaslat lehetővé tenné a Számvevőszék számára, hogy a ügynökségek és szervek növekvő száma mellett továbbra is költséghatékonyan folytassa megbízatását. |
| --- | --- |

98.

Az ily módon felülvizsgált javaslat lehetővé tenné a Számvevőszék számára, hogy a ügynökségek és szervek növekvő száma mellett továbbra is költséghatékonyan folytassa megbízatását.

Ajánlás

| 99. | A Számvevőszék a Bizottság javaslatának elfogadását javasolja, a következő változtatások mellett:






  a) | Ahhoz, hogy egy adott ügynökség magánszektorban működő ellenőrt nevezhessen ki, szükségessé kell tenni a Számvevőszék előzetes jóváhagyását. A Számvevőszéknek meg kell győződnie róla, hogy megfelelő pályáztatási folyamat zajlott le, a kiválasztott ellenőrzési cég kellőképpen kompetens és független, és a javasolt ellenőrzési díj ésszerű. A Számvevőszék kikötné, hogy olyan standard szerződés lépjen életbe, amely tartalmazza a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó, megegyezés szerinti eljárásokkal kapcsolatos záradékokat. |
| --- | --- | --- |

99.

A Számvevőszék a Bizottság javaslatának elfogadását javasolja, a következő változtatások mellett:

a)

Ahhoz, hogy egy adott ügynökség magánszektorban működő ellenőrt nevezhessen ki, szükségessé kell tenni a Számvevőszék előzetes jóváhagyását. A Számvevőszéknek meg kell győződnie róla, hogy megfelelő pályáztatási folyamat zajlott le, a kiválasztott ellenőrzési cég kellőképpen kompetens és független, és a javasolt ellenőrzési díj ésszerű. A Számvevőszék kikötné, hogy olyan standard szerződés lépjen életbe, amely tartalmazza a kiadások jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó, megegyezés szerinti eljárásokkal kapcsolatos záradékokat.

| b) | A Számvevőszék nem kötelezhető arra, hogy teljes egészében mások munkájára támaszkodjon. Meg kell adni számára a lehetőséget ahhoz, hogy bármilyen, a véleménye kialakításához szükségesnek vélt ellenőrzési eljárást lebonyolíthasson. Ezenkívül a „támaszkodik” szó helyett „támaszkodhat” szót kell használni, hogy a Számvevőszék alkalmazhassa a költségvetési rendeletben előírt mérlegelési jogkörét. A szó jogi értelmezésének úgy kell lehetővé tennie a Számvevőszék számára, hogy mások munkájára támaszkodjon, hogy közben erre ne legyen kötelezve. |
| --- | --- |

b)

A Számvevőszék nem kötelezhető arra, hogy teljes egészében mások munkájára támaszkodjon. Meg kell adni számára a lehetőséget ahhoz, hogy bármilyen, a véleménye kialakításához szükségesnek vélt ellenőrzési eljárást lebonyolíthasson. Ezenkívül a „támaszkodik” szó helyett „támaszkodhat” szót kell használni, hogy a Számvevőszék alkalmazhassa a költségvetési rendeletben előírt mérlegelési jogkörét. A szó jogi értelmezésének úgy kell lehetővé tennie a Számvevőszék számára, hogy mások munkájára támaszkodjon, hogy közben erre ne legyen kötelezve.

| c) | A magánszektorban működő ellenőr megbízatásához tartozik az is, hogy megossza a Számvevőszékkel véleményét a megbízhatóságról, valamint hogy a jogszerűséget és szabályszerűséget illetően elvégezze a megegyezés szerinti eljárásokat. Javasoljuk a szöveg apróbb módosítását annak érdekében, hogy a javasolt megbízatást is tükrözze. |
| --- | --- |

c)

A magánszektorban működő ellenőr megbízatásához tartozik az is, hogy megossza a Számvevőszékkel véleményét a megbízhatóságról, valamint hogy a jogszerűséget és szabályszerűséget illetően elvégezze a megegyezés szerinti eljárásokat. Javasoljuk a szöveg apróbb módosítását annak érdekében, hogy a javasolt megbízatást is tükrözze.

| 100. | Ezeken a pontokon túl a Számvevőszék apróbb kiegészítést javasol a 185. cikk (1) bekezdéséhez annak biztosítására, hogy az ügynökségek és egyéb szervek költségvetésirendelet-mintájának elfogadása előtt továbbra is sor kerüljön a Számvevőszékkel történő konzultációra. |
| --- | --- |

100.

Ezeken a pontokon túl a Számvevőszék apróbb kiegészítést javasol a 185. cikk (1) bekezdéséhez annak biztosítására, hogy az ügynökségek és egyéb szervek költségvetésirendelet-mintájának elfogadása előtt továbbra is sor kerüljön a Számvevőszékkel történő konzultációra.

Jelentéstételi követelmények

| 101. | A költségvetési rendelet előírja, hogy a Bizottságnak számos jelentést kell tennie. Ezek a nemzetközi előírásoknak megfelelően az éves pénzügyi kimutatások és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések (121. cikk). A költségvetési rendelet egyéb jelentéstételi kötelezettséget is előír, mint pl. az engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentése (60. cikk (7) bekezdése), illetve a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés (122. cikk). A Szerződés jelenleg az uniós pénzügyekről szóló éves értékelő jelentés elkészítését is előírja (EUMSz. 318. cikke). |
| --- | --- |

101.

A költségvetési rendelet előírja, hogy a Bizottságnak számos jelentést kell tennie. Ezek a nemzetközi előírásoknak megfelelően az éves pénzügyi kimutatások és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések (121. cikk). A költségvetési rendelet egyéb jelentéstételi kötelezettséget is előír, mint pl. az engedélyezésre jogosult tisztviselő éves tevékenységi jelentése (60. cikk (7) bekezdése), illetve a költségvetési és pénzgazdálkodásról szóló jelentés (122. cikk). A Szerződés jelenleg az uniós pénzügyekről szóló éves értékelő jelentés elkészítését is előírja (EUMSz. 318. cikke).

| 102. | Anélkül, hogy kétségbe vonná ezeknek a jelentéseknek az értékét, a Számvevőszék azt javasolja, hogy az Európai Parlament és a Tanács kérje fel a Bizottságot, hogy a felhasználók igényének fényében vegye fontolóra a jelentések egyszerűsítésének és konszolidálásának lehetőségét. |
| --- | --- |

102.

Anélkül, hogy kétségbe vonná ezeknek a jelentéseknek az értékét, a Számvevőszék azt javasolja, hogy az Európai Parlament és a Tanács kérje fel a Bizottságot, hogy a felhasználók igényének fényében vegye fontolóra a jelentések egyszerűsítésének és konszolidálásának lehetőségét.

Ezt a véleményt a Számvevőszék a 2010. október 21-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

1

(2)  COM(2010) 260 végleges, 2010. május 28.

2

(3)  Lásd: 1/2010. sz. vélemény – Az Európai Unió költségvetési pénzgazdálkodásának javítása: kockázatok és kihívások (http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/opinions). A Számvevőszék megjegyzi, hogy ebben a véleményben azt javasolta, hogy az „európai hozzáadott érték” fogalmát megfelelő politikai nyilatkozatban vagy uniós jogszabályban kell meghatározni, útmutatásul az EU politikai hatóságainak, a kiadási prioritások kiválasztásához. A költségvetési rendelet betölthetné ennek a jogalkotási hajtóerőnek a szerepét.

3

(4)  A (39) preambulumbekezdés, úgy tűnik, azt jelzi, hogy nem lesz előzetes értékelés azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok kontrolljai kellőképpen garantálják-e az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, bár az 53a. cikk azt javasolja, hogy a Bizottságnak akkreditációs szerepe lehessen.

4

(5)  A javaslatok e szempontjáról szóló bizottsági technikai adatlapon említett pénzügyi eszközök jelenleg nem szerepelnek a mérlegben.

5

(6)  A Számvevőszék megjegyzi, hogy az ügynökségek szintén használták a pénzügyi eszközöket.

6

(7)  Még most is az a gyakorlat, hogy a kifizetések év végére összpontosulnak. 2009-ben például a Bizottság az Európai Szociális Alap kiadásainak 33 %-át decemberben jegyezte fel.

7

(8)  A jelenlegi rendelkezések a Kapcsolattartó Bizottság – amely az Európai Uniós legfőbb ellenőrzési intézményeinek vezetőiből áll, ideértve a Számvevőszék elnökét is – keretén belül folytatott megbeszéléseket tükrözik (összhangban a Szerződés előírásával, amely szerint „a Számvevőszék és a nemzeti ellenőrző szervek függetlenségük megőrzése mellett a bizalom szellemében együttműködnek”). A Számvevőszék a DAS-szal kapcsolatos észrevételei tekintetében négy héten, vagy ha lehetséges hosszabb időn belül, törekszik válaszra. A Számvevőszék készen állna kötelezettséget vállalni aziránt, hogy az éves jelentéssel kapcsolatos előzetes megállapításokat a javasolt 144a. cikknek megfelelően június 1-jéig megküldje.

8

---

MELLÉKLET

| A Bizottság módosított szövege | A Számvevőszék javaslata |
| --- | --- |
| 10. cikk
  A címzett bevételek átvitelének szabályai | 10. cikk
  A címzett bevételek átvitelének szabályai |
| A fel nem használt bevételek és a december 31-én rendelkezésre álló, a 18. cikkben említett címzett bevételekből felmerülő előirányzatok átvitelre kerülnek a következők szerint: | A fel nem használt bevételek és a december 31-én rendelkezésre álló, a 18. cikkben említett címzett bevételekből felmerülő előirányzatok átvitelre kerülnek a következők szerint: |
| — | a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és teljes mértékben fel kell használni az adott programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek lezárásáig. A program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók a következő program vagy fellépés első évében, |

A Bizottság módosított szövege

A Számvevőszék javaslata

10. cikk

A címzett bevételek átvitelének szabályai

10. cikk

A címzett bevételek átvitelének szabályai

A fel nem használt bevételek és a december 31-én rendelkezésre álló, a 18. cikkben említett címzett bevételekből felmerülő előirányzatok átvitelre kerülnek a következők szerint:

A fel nem használt bevételek és a december 31-én rendelkezésre álló, a 18. cikkben említett címzett bevételekből felmerülő előirányzatok átvitelre kerülnek a következők szerint:

—

a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és teljes mértékben fel kell használni az adott programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek lezárásáig. A program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók a következő program vagy fellépés első évében,

| — | a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és teljes mértékben fel kell használni az adott programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek lezárásáig. A program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók a következő program vagy fellépés első évében. |
| --- | --- |

—

a külső címzett bevételeket automatikusan át kell vinni, és teljes mértékben fel kell használni az adott programhoz vagy fellépéshez kapcsolódó műveletek lezárásáig. A program vagy fellépés utolsó évében kapott külső címzett bevételek felhasználhatók a következő program vagy fellépés első évében.

| — | a belső címzett bevételeket csak egy évre lehet átvinni, kivéve, ha az alkalmazandó alap jogi aktus másként rendelkezik, vagy megfelelően indokolt rendkívüli körülmények állnak fenn. Először a rendelkezésre álló vonatkozó előirányzatokat kell felhasználni. |
| --- | --- |

—

a belső címzett bevételeket csak egy évre lehet átvinni, kivéve, ha az alkalmazandó alap jogi aktus másként rendelkezik, vagy megfelelően indokolt rendkívüli körülmények állnak fenn. Először a rendelkezésre álló vonatkozó előirányzatokat kell felhasználni.

| |
| --- |

81. cikk

A kifizetések típusai

81. cikk

A kifizetések típusai

[...]

[...]

4.   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő rendszeresen elszámolja az előfinanszírozási kifizetéseket. Ennek érdekében a szerződések, támogatásról szóló határozatok és megállapodások, valamint az 53. cikk első bekezdése (2) pontjának a)–h) alpontjában említett szervezetekre és személyekre végrehajtási feladatokat ruházó hatáskör-átruházási megállapodások megfelelő rendelkezéseket tartalmaznak.

4.   Az illetékes engedélyezésre jogosult tisztviselő az előfinanszírozási kifizetéseket Ennek érdekében a szerződések, támogatásról szóló határozatok és megállapodások, valamint az 53. cikk első bekezdése (2) pontjának a)–h) alpontjában említett szervezetekre és személyekre végrehajtási feladatokat ruházó hatáskör-átruházási megállapodások megfelelő rendelkezéseket tartalmaznak.

123. cikk

A beszámolókra vonatkozó szabályok

123. cikk

A beszámolókra vonatkozó szabályok

A 121. cikkben említett pénzügyi beszámolók megfelelnek a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott uniós számviteli szabályoknak, megbízható és valós képet adnak az eszközökről és forrásokról, a ráfordításokról, bevételekről és a cash-flow-ról.

A 121. cikkben említett költségvetési számlák megfelelnek az e rendeletben rögzített költségvetési alapelveknek. Megbízható és valós képet nyújtanak a költségvetési bevételi és kiadási műveletekről.

A 121. cikkben említett költségvetési számlák megfelelnek az e rendeletben rögzített költségvetési alapelveknek. Megbízható és valós képet nyújtanak a költségvetési bevételi és kiadási műveletekről.

143. cikk

A Számvevőszék éves jelentése

143. cikk

A Számvevőszék éves jelentése

1.   A Számvevőszék legkésőbb június 15-ig megküldi a Bizottság és az érintett intézmények, legkésőbb június 1-jéig pedig a 121. cikkben említett más intézmények és szervek számára azon észrevételeit, amelyeket – véleménye szerint – fel kell tüntetni az éves jelentésben. Ezen észrevételeknek titkosaknak kell maradniuk, és kontradiktórius eljárás tárgyát képezik. Legkésőbb október 15-ig minden intézmény megküldi válaszát a Számvevőszéknek. Az intézmények válaszait – a Bizottságét kivéve – egyúttal a Bizottságnak is meg kell küldeni.

1.   A Számvevőszék legkésőbb megküldi a Bizottság és az érintett intézmények számára azon észrevételeit, amelyeket – véleménye szerint – fel kell tüntetni az éves jelentésben. Ezen észrevételeknek titkosaknak kell maradniuk. Legkésőbb minden intézmény megküldi válaszát a Számvevőszéknek. Az intézmények válaszait – a Bizottságét kivéve – egyúttal a Bizottságnak is meg kell küldeni.

2.   A kontradiktórius eljárás lezárását követően minden érintett intézmény és szerv legkésőbb október 15-ig megküldi válaszát a Számvevőszéknek. Az intézmények és szervek válaszait – a Bizottságét kivéve – egyúttal a Bizottságnak is meg kell küldeni.

2.

144. cikk

A Számvevőszék különjelentései

144. cikk

A Számvevőszék különjelentései

1.   A Számvevőszék minden olyan észrevételt továbbít az érintett intézményeket vagy szervek felé, amelyet – véleménye szerint – különjelentésben kell feltüntetni. Ezen észrevételeknek titkosaknak kell maradniuk, és kontradiktórius eljárás tárgyát képezik.

1.   A Számvevőszék minden olyan észrevételt továbbít az érintett intézményeket vagy szervek felé, amelyet – véleménye szerint – különjelentésben kell feltüntetni. Ezen észrevételeknek titkosaknak kell maradniuk,

Az érintett intézmény vagy szerv két és fél hónapon belül tájékoztatja a Számvevőszéket bármely, a szóban forgó észrevételekhez hozzáfűzni kívánt válaszról.

Az érintett intézmény vagy szerv két és fél hónapon belül tájékoztatja a Számvevőszéket bármely, a szóban forgó észrevételekhez hozzáfűzni kívánt válaszról.

A Számvevőszék az érintett intézmény vagy szerv válaszának kézhezvételét követő hónapban elfogadja a szóban forgó különjelentés végleges változatát.

A különjelentéseket az érintett intézmények vagy szervek válaszaival együtt haladéktalanul meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek mindegyike – szükség esetén a Bizottsággal egyetértésben – határoz a válaszfellépésről.

A különjelentéseket az érintett intézmények vagy szervek válaszaival együtt haladéktalanul meg kell küldeni az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyek mindegyike – szükség esetén a Bizottsággal egyetértésben – határoz a válaszfellépésről.

A Számvevőszék megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy minden érintett intézmény vagy szerv válaszát az észrevételeire közvetlenül azon észrevétel mellett vagy azon észrevételt követően tegyék közzé, amelyre az vonatkozik.

A Számvevőszék megtesz minden szükséges lépést annak biztosítására, hogy minden érintett intézmény vagy szerv válaszát az észrevételeire .

185. cikk

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozott ügynökségek és szervezetek költségvetési keretrendelete

185. cikk

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozott ügynökségek és szervezetek költségvetési keretrendelete

1.   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottság költségvetési keretrendeletet fogad el az említett szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező azon szervekre, amelyek hozzájárulásokat kapnak az uniós költségvetés terhére.

1.   Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban a Bizottság költségvetési keretrendeletet fogad el az említett szerződés és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés alapján létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező azon szervekre, amelyek hozzájárulásokat kapnak az uniós költségvetés terhére.

[...]

[...]

4.   Amennyiben az (1) bekezdésben említett szervek valamelyikét létrehozó alap jogi aktus másként nem rendelkezik, az adott szerv bevételeinek és kiadásaink jogszerűségét és szabályszerűségét a Számvevőszék ellenőrzi, mielőtt a szerv elszámolásait a Bizottság elszámolásaiba konszolidálnák. Ez az ellenőrzés a szerv által kijelölt független külső könyvvizsgáló által összeállított könyvvizsgálói jelentésre támaszkodik; a könyvvizsgáló feladata arról megbizonyosodni, hogy a szerv elszámolásai megfelelnek az e rendelet 123. cikkében foglaltaknak.

4.

4.    (1) bekezdésben említett szervek

185a. cikk

Költségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára

185a. cikk

Költségvetésirendelet-minta a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára

Az alap jogi aktussal létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező és az 53. cikk (1) bekezdése 2. pontjának e) alpontja értelmében a köz-és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervek elfogadják saját pénzügyi szabályaikat.

Az alap jogi aktussal létrehozott, jogi személyiséggel rendelkező és az 53. cikk (1) bekezdése 2. pontjának e) alpontja értelmében a köz- és magánszféra közötti partnerség végrehajtásával megbízott szervek elfogadják saját pénzügyi szabályaikat.

E szabályok magukban foglalják az uniós források hatékony és eredményes kezelésének biztosításához szükséges alapelveket, amelyek különösen az e rendelet 53b. cikkében foglaltakon alapulnak, és amelyeket a Bizottság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban elfogadandó, egyszerűsített költségvetésirendelet-minta rögzít.

E szabályok magukban foglalják az uniós források hatékony és eredményes kezelésének biztosításához szükséges alapelveket, amelyek különösen az e rendelet 53b. cikkében foglaltakon alapulnak, és amelyeket a Bizottság által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban elfogadandó, egyszerűsített költségvetésirendelet-minta rögzít.

A 183aa., 183ab. és 183ac. cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók e cikkre.

A 183aa., 183ab. és 183ac. cikk rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók e cikkre.

---

Helyesbítések

| 10.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 334/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 334/18

---

Helyesbítés a Számvevőszék éves jelentéséhez a 2009-es pénzügyi év költségvetésének végrehajtásáról, az intézmények válaszaival együtt

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja C 303., 2010. november 9.
  )

2010/C 334/02

A 158. és 159. oldalon, a 6.4. melléklet helyébe a következő táblázat lép:

„6.4. MELLÉKLET

A KÜLSŐ TÁMOGATÁSSAL, FEJLESZTÉSSEL ÉS BŐVÍTÉSSEL KAPCSOLATOS KORÁBBI ÉSZREVÉTELEK HASZNOSULÁSA

| A Számvevőszék észrevétele | Megtett intézkedés | A Számvevőszék elemzése | A Bizottság válasza |
| --- | --- | --- | --- |
| Külkapcsolatok és fejlesztés |
| 1.   Az Unió által finanszírozott projektek megvalósításáért felelős szervezetek monitorozása és támogatása |
| Az ellenőrök hiányosságokat tártak fel az előzetes kontrollokat illetően, többek között azt, hogy az Unió által finanszírozott projektek végrehajtásáért felelős szervezeteket nem monitorozták megfelelően, és nem nyújtottak nekik elegendő segítséget.
  (2008-as éves jelentés, 8.22. és 8.35. bekezdés) | Pénzgazdálkodási eszköztár készült a végrehajtó szervezetek számára. | Lásd az EFA-ról szóló jelentést, 4. melléklet, 2.sor. | A EuropeAid végrehajtó szervezetek számára kidolgozott pénzügyi irányítási eszköztárát 2010 során véglegesítik, és a célcsoport rendelkezésére bocsátják. |
| 2.   Költségvetési támogatással kapcsolatos kifizetések |
| Ami az előzetes ellenőrzéseket illeti, a költségvetési támogatással kapcsolatos kifizetések esetében hiányosságok merültek fel a fizetési feltételek teljesülésének ellenőrzésére alkalmazott eljárásban.
  (2008-as éves jelentés, 8.22. bekezdés) | A Bizottság szolgálatain belül széles körben felhívták a munkatársak figyelmét arra, hogy a költségvetési támogatások kifizetéseinek megítélése során jobban felépített és hivatalosabb formába öntött megközelítést kell alkalmazniuk, ideértve a pénzügyi, illetve a szerződésekkel foglalkozó munkatársak szerepének megerősítését a kifizetés-ellenőrzési folyamat során. | Lásd az EFA-ról szóló jelentést, 4. melléklet, 9. sor. | Ezzel a kérdéssel a költségvetés-támogatási iránymutatás felülvizsgálata során, valamint a fellépési javaslatok szakmai értékelési folyamatának 2011 re tervezett felülvizsgálatában (minőségtámogató csoport – QSG) foglalkozik majd a EuropeAid. |
| 3.   A külső ellenőrzések rendszere |
| A EuropeAid belsőkontroll keretrendszerének egyik legfontosabb elemét képező külső ellenőrzések alkalmazásával kapcsolatban a Számvevőszék a folyamatok javulását állapította meg, ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy ezek a kontrollok általában véve továbbra is csak részben eredményesek.
  (2008-as éves jelentés, 8.23. és 8.24. bekezdés) | Az ellenőrzési módszerekben 2007 óta eszközölt reformok bevezetése már megtörtént, ezeket az éves ellenőrzési terv módszereinek alapos felülvizsgálata egészítette ki. | Lásd az EFA-ról szóló jelentést, 4. melléklet, 3. sor. | A Bizottság egyetért azzal, hogy az ellenőrzés-tervezési folyamat tekintetében jelentős előrelépést sikerült elérni. |
| 4.   Kockázatkezelési folyamat |
| A Számvevőszék a kockázatkezelési folyamatot csak részben találta eredményesnek.
  (2008-as éves jelentés, 8.23. bekezdés) | Folyamatos erőfeszítések történtek a kockázatkezelési folyamat megismertetése érdekében. | A kockázatértékelési folyamatot az ellenőrök összességében eredményesnek ítélték. | 2009-ben teljes mértékben átalakították a EuropeAid kockázatkezelési módszertanát, és minden csoportnak tájékoztató képzésen kellett részt vennie. |
| 5.   Utólagos ellenőrzések |
| Fontos hiányosságok merültek fel a Külkapcsolati Főigazgatóságnál a tranzakciók szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszerek utólagos ellenőrzési összetevője kapcsán.
  (2008-as éves jelentés, 8.25. bekezdés) | Szorosan figyelemmel követték az utólagos kontrollokra vonatkozó éves tervek megvalósítását. | Az eddigi erőfeszítések és az elért eredmények ellenére további fontos hiányosságokat kell orvosolni. | A Külkapcsolati Főigazgatóság jelenleg intézkedik az utólagos ellenőrzések kapcsán kapott ajánlások végrehajtásáról. |
| Bővítés |
| 6.   Belső ellenőrzési részleg |
| Az ellenőrök megállapították, hogy a belső ellenőrzési részleg többéves programja nem volt eléggé kidolgozott.
  (2008-as éves jelentés, 8.27. bekezdés) | A belső ellenőrzési részleg 2009 ben többéves programot dolgozott ki tevékenységeihez. | A Számvevőszék szerint a Bővítési Főigazgatóság ezt az észrevételt megfelelően orvosolta. | |
| 7.   A központi irányítás alá tartozó projektek utólagos ellenőrzései |
| A Számvevőszék megállapította, hogy a Bővítési Főigazgatóság nem rendelkezett külön stratégiával a központilag irányított projektek utólagos ellenőrzéseit illetően.
  (2008-as éves jelentés, 8.27. bekezdés) | A Bővítési Főigazgatóság 2009 ben stratégiát dolgozott ki a központilag irányított projektek utólagos ellenőrzésére vonatkozóan. | A Számvevőszék üdvözli a Bővítési Főigazgatóság kezdeményezését, az új stratégia gyakorlatba ültetése azonban csak 2010-ben kezdődik, és a stratégia eredményességét még bizonyítani kell. | Az új stratégia végrehajtásának már érzékelhetők az első kedvező eredményei. |
| 8.   Előfordulhat, hogy két bulgáriai végrehajtó ügynökség szabálytalanul kezeli a Phare forrásait |
| Az ellenőrök megállapították, hogy két bulgáriai végrehajtó ügynökség esetében a Phare források kezelésében továbbra is potenciális szabálytalanságok állnak fenn.
  (2008-as éves jelentés, 8.28. bekezdés) | A bolgár hatóságok kiigazító intézkedéseit követően a Bővítési Főigazgatóság 2009 során visszavonta a Bulgáriának folyósítandó kifizetések felfüggesztését. | A Bővítési Főigazgatóság továbbra is fordítson különös figyelmet a csatlakozás után folyósított pénzeszközök felhasználásának nyomon követésére Bulgáriában. | A csatlakozás utáni alapok bulgáriai kezelését az összes program lezárásáig a szükséges kitüntetett figyelemmel követi nyomon a Bizottság. |
| Humanitárius segítségnyújtás |
| 9.   Belső ellenőrzési részleg |
| A tevékenységeknek az EuropeAid belső ellenőrzési részlegétől való átvétele miatt a belső ellenőrzési részleg 2008-ban még nem működött teljes kapacitással.
  (2008-as éves jelentés, 8.29. bekezdés) | 2009 során a belső ellenőrzési részleg munkatársainak számát megfelelően megnövelték, és a részleg teljes éves munkaprogramot hajtott végre. | A Humanitárius Segélyek Főigazgatóságának belső ellenőrzési részlege megfelelően működik, és bizonyosságot nyújt a főigazgató számára.” | |

A Számvevőszék észrevétele

Megtett intézkedés

A Számvevőszék elemzése

A Bizottság válasza

Külkapcsolatok és fejlesztés

1.   Az Unió által finanszírozott projektek megvalósításáért felelős szervezetek monitorozása és támogatása

Az ellenőrök hiányosságokat tártak fel az előzetes kontrollokat illetően, többek között azt, hogy az Unió által finanszírozott projektek végrehajtásáért felelős szervezeteket nem monitorozták megfelelően, és nem nyújtottak nekik elegendő segítséget.

(2008-as éves jelentés, 8.22. és 8.35. bekezdés)

Pénzgazdálkodási eszköztár készült a végrehajtó szervezetek számára.

Lásd az EFA-ról szóló jelentést, 4. melléklet, 2.sor.

A EuropeAid végrehajtó szervezetek számára kidolgozott pénzügyi irányítási eszköztárát 2010 során véglegesítik, és a célcsoport rendelkezésére bocsátják.

2.   Költségvetési támogatással kapcsolatos kifizetések

Ami az előzetes ellenőrzéseket illeti, a költségvetési támogatással kapcsolatos kifizetések esetében hiányosságok merültek fel a fizetési feltételek teljesülésének ellenőrzésére alkalmazott eljárásban.

(2008-as éves jelentés, 8.22. bekezdés)

A Bizottság szolgálatain belül széles körben felhívták a munkatársak figyelmét arra, hogy a költségvetési támogatások kifizetéseinek megítélése során jobban felépített és hivatalosabb formába öntött megközelítést kell alkalmazniuk, ideértve a pénzügyi, illetve a szerződésekkel foglalkozó munkatársak szerepének megerősítését a kifizetés-ellenőrzési folyamat során.

Lásd az EFA-ról szóló jelentést, 4. melléklet, 9. sor.

Ezzel a kérdéssel a költségvetés-támogatási iránymutatás felülvizsgálata során, valamint a fellépési javaslatok szakmai értékelési folyamatának 2011 re tervezett felülvizsgálatában (minőségtámogató csoport – QSG) foglalkozik majd a EuropeAid.

3.   A külső ellenőrzések rendszere

A EuropeAid belsőkontroll keretrendszerének egyik legfontosabb elemét képező külső ellenőrzések alkalmazásával kapcsolatban a Számvevőszék a folyamatok javulását állapította meg, ugyanakkor úgy ítéli meg, hogy ezek a kontrollok általában véve továbbra is csak részben eredményesek.

(2008-as éves jelentés, 8.23. és 8.24. bekezdés)

Az ellenőrzési módszerekben 2007 óta eszközölt reformok bevezetése már megtörtént, ezeket az éves ellenőrzési terv módszereinek alapos felülvizsgálata egészítette ki.

Lásd az EFA-ról szóló jelentést, 4. melléklet, 3. sor.

A Bizottság egyetért azzal, hogy az ellenőrzés-tervezési folyamat tekintetében jelentős előrelépést sikerült elérni.

4.   Kockázatkezelési folyamat

A Számvevőszék a kockázatkezelési folyamatot csak részben találta eredményesnek.

(2008-as éves jelentés, 8.23. bekezdés)

Folyamatos erőfeszítések történtek a kockázatkezelési folyamat megismertetése érdekében.

A kockázatértékelési folyamatot az ellenőrök összességében eredményesnek ítélték.

2009-ben teljes mértékben átalakították a EuropeAid kockázatkezelési módszertanát, és minden csoportnak tájékoztató képzésen kellett részt vennie.

5.   Utólagos ellenőrzések

Fontos hiányosságok merültek fel a Külkapcsolati Főigazgatóságnál a tranzakciók szabályszerűségét biztosító felügyeleti és kontrollrendszerek utólagos ellenőrzési összetevője kapcsán.

(2008-as éves jelentés, 8.25. bekezdés)

Szorosan figyelemmel követték az utólagos kontrollokra vonatkozó éves tervek megvalósítását.

Az eddigi erőfeszítések és az elért eredmények ellenére további fontos hiányosságokat kell orvosolni.

A Külkapcsolati Főigazgatóság jelenleg intézkedik az utólagos ellenőrzések kapcsán kapott ajánlások végrehajtásáról.

Bővítés

6.   Belső ellenőrzési részleg

Az ellenőrök megállapították, hogy a belső ellenőrzési részleg többéves programja nem volt eléggé kidolgozott.

(2008-as éves jelentés, 8.27. bekezdés)

A belső ellenőrzési részleg 2009 ben többéves programot dolgozott ki tevékenységeihez.

A Számvevőszék szerint a Bővítési Főigazgatóság ezt az észrevételt megfelelően orvosolta.

7.   A központi irányítás alá tartozó projektek utólagos ellenőrzései

A Számvevőszék megállapította, hogy a Bővítési Főigazgatóság nem rendelkezett külön stratégiával a központilag irányított projektek utólagos ellenőrzéseit illetően.

(2008-as éves jelentés, 8.27. bekezdés)

A Bővítési Főigazgatóság 2009 ben stratégiát dolgozott ki a központilag irányított projektek utólagos ellenőrzésére vonatkozóan.

A Számvevőszék üdvözli a Bővítési Főigazgatóság kezdeményezését, az új stratégia gyakorlatba ültetése azonban csak 2010-ben kezdődik, és a stratégia eredményességét még bizonyítani kell.

Az új stratégia végrehajtásának már érzékelhetők az első kedvező eredményei.

8.   Előfordulhat, hogy két bulgáriai végrehajtó ügynökség szabálytalanul kezeli a Phare forrásait

Az ellenőrök megállapították, hogy két bulgáriai végrehajtó ügynökség esetében a Phare források kezelésében továbbra is potenciális szabálytalanságok állnak fenn.

(2008-as éves jelentés, 8.28. bekezdés)

A bolgár hatóságok kiigazító intézkedéseit követően a Bővítési Főigazgatóság 2009 során visszavonta a Bulgáriának folyósítandó kifizetések felfüggesztését.

A Bővítési Főigazgatóság továbbra is fordítson különös figyelmet a csatlakozás után folyósított pénzeszközök felhasználásának nyomon követésére Bulgáriában.

A csatlakozás utáni alapok bulgáriai kezelését az összes program lezárásáig a szükséges kitüntetett figyelemmel követi nyomon a Bizottság.

Humanitárius segítségnyújtás

9.   Belső ellenőrzési részleg

A tevékenységeknek az EuropeAid belső ellenőrzési részlegétől való átvétele miatt a belső ellenőrzési részleg 2008-ban még nem működött teljes kapacitással.

(2008-as éves jelentés, 8.29. bekezdés)

2009 során a belső ellenőrzési részleg munkatársainak számát megfelelően megnövelték, és a részleg teljes éves munkaprogramot hajtott végre.

A Humanitárius Segélyek Főigazgatóságának belső ellenőrzési részlege megfelelően működik, és bizonyosságot nyújt a főigazgató számára.”

---