# Az Európai Unió C 324/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.324.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 324 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. december 1. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.324.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 324

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. december 1.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2010/C 324/01 | A Tanács következtetései az európai mozgóképörökségről és a digitális korszak kihívásairól | 1 |
| 2010/C 324/02 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a szakoktatás és -képzés területén való fokozott európai együttműködés 2011–2020-as időszakra vonatkozó prioritásairól | 5 |
| 2010/C 324/03 | A Tanács következtetései a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben a kultúra által játszott szerepről | 16 |
| 2010/C 324/04 | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az Európai Unió által a dopping elleni nemzetközi küzdelemben betöltött szerepről | 18 |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 324/05 | Euro-átváltási árfolyamok | 19 |
| | A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2010/C 324/06 | Értesítés a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9a. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról (A funkcionális légtérblokkok létrehozásáról szóló tagállami határozatok közzététele) | 20 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2010/C 324/01

A Tanács következtetései az európai mozgóképörökségről és a digitális korszak kihívásairól

1

2010/C 324/02

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a szakoktatás és -képzés területén való fokozott európai együttműködés 2011–2020-as időszakra vonatkozó prioritásairól

5

2010/C 324/03

A Tanács következtetései a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben a kultúra által játszott szerepről

16

2010/C 324/04

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az Európai Unió által a dopping elleni nemzetközi küzdelemben betöltött szerepről

18

Európai Bizottság

2010/C 324/05

Euro-átváltási árfolyamok

19

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2010/C 324/06

Értesítés a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9a. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról (A funkcionális légtérblokkok létrehozásáról szóló tagállami határozatok közzététele)

(A funkcionális légtérblokkok létrehozásáról szóló tagállami határozatok közzététele)

20

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 324/07 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról | 21 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 324/08 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 24 |
| 2010/C 324/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  ) | 26 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2010/C 324/10 | Értesítés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről – Tagállam által benyújtott kérelem | 27 |

V   Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 324/07

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

21

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2010/C 324/08

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

24

2010/C 324/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV) (
  1
  )

1

26

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2010/C 324/10

Értesítés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről – Tagállam által benyújtott kérelem

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/1

---

A Tanács következtetései az európai mozgóképörökségről és a digitális korszak kihívásairól

2010/C 324/01

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

1.   FIGYELEMBE VÉVE, hogy:

| — | a mozgóképörökségről és a kapcsolódó ágazati tevékenységek versenyképességéről szóló 2005. november 16-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (1) (a mozgóképörökségről szóló ajánlás) rámutat arra, hogy a filmművészeti alkotások az európai kultúra gazdagságáról és sokszínűségéről tanúskodnak, és olyan kulturális örökséget képeznek, amelyet meg kell őrizni a jövő nemzedékei számára; |
| --- | --- |

—

a mozgóképörökségről és a kapcsolódó ágazati tevékenységek versenyképességéről szóló 2005. november 16-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (1) (a mozgóképörökségről szóló ajánlás) rámutat arra, hogy a filmművészeti alkotások az európai kultúra gazdagságáról és sokszínűségéről tanúskodnak, és olyan kulturális örökséget képeznek, amelyet meg kell őrizni a jövő nemzedékei számára;

2.   EMLÉKEZTETVE:

| — | az e következtetések mellékletében ismertetett, vonatkozó politikai keretre; |
| --- | --- |

—

az e következtetések mellékletében ismertetett, vonatkozó politikai keretre;

3.   NYUGTÁZZA:

| — | az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, az európai digitális menetrendről szóló bizottsági közleményt (2) és ELISMERI főként azt a tényt, hogy a digitális technológiák elterjedtebb és hatékonyabb használata jobb életminőséget biztosítana az európai polgárok számára, hiszen a kommunikáció új lehetőségeit kínálná, és megkönnyítené a kulturális tartalmakhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

—

az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, az európai digitális menetrendről szóló bizottsági közleményt (2) és ELISMERI főként azt a tényt, hogy a digitális technológiák elterjedtebb és hatékonyabb használata jobb életminőséget biztosítana az európai polgárok számára, hiszen a kommunikáció új lehetőségeit kínálná, és megkönnyítené a kulturális tartalmakhoz való hozzáférést;

4.   ELISMERI, hogy:

| — | a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények egyszerre szembesülnek az analóg korszak ma is aktuális kihívásaival és a digitális korszak új kihívásaival, |
| --- | --- |

—

a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények egyszerre szembesülnek az analóg korszak ma is aktuális kihívásaival és a digitális korszak új kihívásaival,

| — | a technológiák folyamatos fejlődése és a kulturális tartalmak terjesztésének és megtekintésének új formái hatást gyakorolhatnak a filmmel, a mozgóképpel és a kulturális örökséggel kapcsolatos hagyományos szemléletre, |
| --- | --- |

—

a technológiák folyamatos fejlődése és a kulturális tartalmak terjesztésének és megtekintésének új formái hatást gyakorolhatnak a filmmel, a mozgóképpel és a kulturális örökséggel kapcsolatos hagyományos szemléletre,

| — | a digitális környezet lehetővé teszi, hogy a mozgóképörökséghez az alkotók, a szakemberek, a kutatók, az oktatási intézmények és általában véve a polgárok határok nélkül, könnyen hozzáférhessenek. Ily módon hozzájárul a kreativitás fejlesztéséhez, a kulturális cserék nagyobb számához, valamint ahhoz, hogy az Európai Unió kultúráinak és nyelveinek sokfélesége szélesebb körben legyen hozzáférhető, |
| --- | --- |

—

a digitális környezet lehetővé teszi, hogy a mozgóképörökséghez az alkotók, a szakemberek, a kutatók, az oktatási intézmények és általában véve a polgárok határok nélkül, könnyen hozzáférhessenek. Ily módon hozzájárul a kreativitás fejlesztéséhez, a kulturális cserék nagyobb számához, valamint ahhoz, hogy az Európai Unió kultúráinak és nyelveinek sokfélesége szélesebb körben legyen hozzáférhető,

| — | a digitális korszak új kérdéseket vet fel mind az analóg anyagok digitális kópiái, mind a digitális anyagok gyűjtését, bemutatását és hosszú távú megőrzését illetően is, |
| --- | --- |

—

a digitális korszak új kérdéseket vet fel mind az analóg anyagok digitális kópiái, mind a digitális anyagok gyűjtését, bemutatását és hosszú távú megőrzését illetően is,

| — | az analóg filmanyagok digitalizálása összetett, költséges és hosszadalmas művelet, ezért meg kell határozni az elsőbbséget élvező feladatokat, figyelembe véve különösen az anyagok értékét és sérülésének kockázatait, |
| --- | --- |

—

az analóg filmanyagok digitalizálása összetett, költséges és hosszadalmas művelet, ezért meg kell határozni az elsőbbséget élvező feladatokat, figyelembe véve különösen az anyagok értékét és sérülésének kockázatait,

| — | a szellemi tulajdonjogokat szabályozó jogi keret és annak a szerződéses szinten való végrehajtása révén meg kell teremteni a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények számára az ahhoz szükséges jogbiztonságot, hogy véghezvigyék közérdekű feladataikat, azaz a letétbe helyezett művek megőrzését és helyreállítását, továbbá e művek hozzáférhetővé tételét kulturális és oktatási célból, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonjogokat szabályozó jogi keret és annak a szerződéses szinten való végrehajtása révén meg kell teremteni a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények számára az ahhoz szükséges jogbiztonságot, hogy véghezvigyék közérdekű feladataikat, azaz a letétbe helyezett művek megőrzését és helyreállítását, továbbá e művek hozzáférhetővé tételét kulturális és oktatási célból,

| — | a politikai döntéshozók, az érdekelt felek és általában véve a polgárok körében tudatosítani kell, hogy a mozgóképörökség, közte a digitális anyagok gyűjtése, helyreállítása és megőrzése szükséges és fontos feladat, |
| --- | --- |

—

a politikai döntéshozók, az érdekelt felek és általában véve a polgárok körében tudatosítani kell, hogy a mozgóképörökség, közte a digitális anyagok gyűjtése, helyreállítása és megőrzése szükséges és fontos feladat,

| — | az új technológiáknak a mozgóképörökséggel foglalkozó intézményekben való használatával kapcsolatban fejleszteni kell a médiaműveltséget, és a javítani kell a szakképzést, |
| --- | --- |

—

az új technológiáknak a mozgóképörökséggel foglalkozó intézményekben való használatával kapcsolatban fejleszteni kell a médiaműveltséget, és a javítani kell a szakképzést,

| — | a mozgóképörökség digitalizálásának folyamata mellett az eredeti hordozók megőrzése továbbra is alapvető fontosságú. Ezzel összefüggésben a Tanács elismeri az analóg anyagok helyreállításával és másolásával foglalkozó laboratóriumok jelentőségét, |
| --- | --- |

—

a mozgóképörökség digitalizálásának folyamata mellett az eredeti hordozók megőrzése továbbra is alapvető fontosságú. Ezzel összefüggésben a Tanács elismeri az analóg anyagok helyreállításával és másolásával foglalkozó laboratóriumok jelentőségét,

| — | a filmmel kapcsolatos anyagok a mozgóképörökség értékes elemét képezik; |
| --- | --- |

—

a filmmel kapcsolatos anyagok a mozgóképörökség értékes elemét képezik;

5.   KIEMELI, hogy:

| — | elkötelezett amellett, hogy tevékenyen támogassa a mozgóképörökséggel foglalkozó intézményeket valamennyi feladatuk végrehajtása során, különösen a digitális környezet irányába való fejlődés összefüggésében, |
| --- | --- |

—

elkötelezett amellett, hogy tevékenyen támogassa a mozgóképörökséggel foglalkozó intézményeket valamennyi feladatuk végrehajtása során, különösen a digitális környezet irányába való fejlődés összefüggésében,

| — | a köz- és magánszféra közötti partnerségek kiegészítő szerepet tölthetnek be az említett intézmények feladatai teljesítésében, különösen azáltal, hogy – kulturális és oktatási célból, a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásával – elősegítik a letétbe helyezett műveknek a széles nyilvánosság számára való hozzáférhetővé tételét; |
| --- | --- |

—

a köz- és magánszféra közötti partnerségek kiegészítő szerepet tölthetnek be az említett intézmények feladatai teljesítésében, különösen azáltal, hogy – kulturális és oktatási célból, a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásával – elősegítik a letétbe helyezett műveknek a széles nyilvánosság számára való hozzáférhetővé tételét;

6.   ÉRDEKLŐDÉSSEL FOGADJA:

| — | a mozgóképörökségről szóló ajánlás végrehajtására vonatkozó első (3) és második (4) bizottsági jelentést, |
| --- | --- |

—

a mozgóképörökségről szóló ajánlás végrehajtására vonatkozó első (3) és második (4) bizottsági jelentést,

| — | a Filmproducerek Nemzetközi Szövetsége (FIAPF) és az Európai Filmtárak Egyesülete (ACE) között a filmeknek a megőrzést szolgáló archívumokban való önkéntes letétbe helyezéséről létrejött keretmegállapodást (5), |
| --- | --- |

—

a Filmproducerek Nemzetközi Szövetsége (FIAPF) és az Európai Filmtárak Egyesülete (ACE) között a filmeknek a megőrzést szolgáló archívumokban való önkéntes letétbe helyezéséről létrejött keretmegállapodást (5),

| — | a Bizottság azon szándékát, hogy az európai digitális menetrendről szóló közleményével összhangban 2010 végéig irányelvjavaslatot nyújt be a gazdátlan művekre vonatkozóan; |
| --- | --- |

—

a Bizottság azon szándékát, hogy az európai digitális menetrendről szóló közleményével összhangban 2010 végéig irányelvjavaslatot nyújt be a gazdátlan művekre vonatkozóan;

7.   FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, hogy:

| — | az audiovizuális kulturális örökségük részét képező filmművészeti alkotások jogszabályon vagy szerződésen alapuló kötelező letétbe helyezéséről rendelkező eszközeiket igazítsák ki úgy, hogy azok megfeleljenek a digitális gyártás és terjesztés előretörésének, és gondoskodjanak ezeknek az eszközöknek a megfelelő alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

az audiovizuális kulturális örökségük részét képező filmművészeti alkotások jogszabályon vagy szerződésen alapuló kötelező letétbe helyezéséről rendelkező eszközeiket igazítsák ki úgy, hogy azok megfeleljenek a digitális gyártás és terjesztés előretörésének, és gondoskodjanak ezeknek az eszközöknek a megfelelő alkalmazásáról,

| — | ösztönözzék a filmek önkéntes letétbe helyezését, valamint a Filmproducerek Nemzetközi Szövetsége (FIAPF) és az Európai Filmtárak Egyesülete (ACE) között a filmeknek a megőrzést szolgáló archívumokban való önkéntes letétbe helyezésről létrejött keretmegállapodás alkalmazását, |
| --- | --- |

—

ösztönözzék a filmek önkéntes letétbe helyezését, valamint a Filmproducerek Nemzetközi Szövetsége (FIAPF) és az Európai Filmtárak Egyesülete (ACE) között a filmeknek a megőrzést szolgáló archívumokban való önkéntes letétbe helyezésről létrejött keretmegállapodás alkalmazását,

| — | a kulturális politikáik meghatározásakor vegyék figyelembe a mozgóképörökséget, |
| --- | --- |

—

a kulturális politikáik meghatározásakor vegyék figyelembe a mozgóképörökséget,

| — | fordítsanak kellő figyelmet arra, hogy nemzeti vagy regionális filmpolitikájukban helyet kapjon a mozgóképörökség megőrzése, és különösen:






  a) | dolgozzanak ki hosszú távú stratégiát nemzeti mozgóképörökségük vonatkozóan, mind az analóg, mind a digitális hordozók tekintetében; |
| --- | --- | --- |

—

fordítsanak kellő figyelmet arra, hogy nemzeti vagy regionális filmpolitikájukban helyet kapjon a mozgóképörökség megőrzése, és különösen:

a)

dolgozzanak ki hosszú távú stratégiát nemzeti mozgóképörökségük vonatkozóan, mind az analóg, mind a digitális hordozók tekintetében;

| b) | a digitális mozi előretörését támogató politikáik végrehajtásában vegyék figyelembe a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények filmszínházait és a kulturális örökség részét képező filmeknek szentelt más filmszínházakat; |
| --- | --- |

b)

a digitális mozi előretörését támogató politikáik végrehajtásában vegyék figyelembe a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények filmszínházait és a kulturális örökség részét képező filmeknek szentelt más filmszínházakat;

| c) | gondoskodjanak arról, hogy a nemzeti vagy regionális alapokból folyósított támogatásban részesült filmeket letétbe helyezzék egy, a mozgóképörökség megőrzésével megbízott intézményben, és ösztönözzék valamennyi kapcsolódó anyag letétbe helyezését, amennyiben az lehetséges; |
| --- | --- |

c)

gondoskodjanak arról, hogy a nemzeti vagy regionális alapokból folyósított támogatásban részesült filmeket letétbe helyezzék egy, a mozgóképörökség megőrzésével megbízott intézményben, és ösztönözzék valamennyi kapcsolódó anyag letétbe helyezését, amennyiben az lehetséges;

| d) | biztosítsák – a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartása mellett, valamint a jogtulajdonosok méltányos díjazásának sérelme nélkül és a film rendeltetésszerű használatát nem befolyásolva –, hogy a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények élvezhessék a nemzeti vagy regionális alapokból támogatott filmek és az ahhoz kapcsolódó anyagok kulturális – azaz nem kereskedelmi – célú megőrzéséhez és felhasználásához szükséges megfelelő jogokat, amelyek lehetővé teszik például az alábbiakat:






  — | nyilvános vetítések a szóban forgó intézményekben, és/vagy |
| --- | --- | --- |

d)

biztosítsák – a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartása mellett, valamint a jogtulajdonosok méltányos díjazásának sérelme nélkül és a film rendeltetésszerű használatát nem befolyásolva –, hogy a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények élvezhessék a nemzeti vagy regionális alapokból támogatott filmek és az ahhoz kapcsolódó anyagok kulturális – azaz nem kereskedelmi – célú megőrzéséhez és felhasználásához szükséges megfelelő jogokat, amelyek lehetővé teszik például az alábbiakat:

—

nyilvános vetítések a szóban forgó intézményekben, és/vagy

| — | a filmnek bármilyen hordozón megőrzés céljából történő reprodukciója, és/vagy |
| --- | --- |

—

a filmnek bármilyen hordozón megőrzés céljából történő reprodukciója, és/vagy

| — | az anyag helyreállítása, és/vagy |
| --- | --- |

—

az anyag helyreállítása, és/vagy

| — | az anyag felhasználása kiállításokon, és/vagy |
| --- | --- |

—

az anyag felhasználása kiállításokon, és/vagy

| — | az anyag megtekintésének lehetővé tétele kutatók számára biztonságos internetkapcsolaton keresztül, és/vagy |
| --- | --- |

—

az anyag megtekintésének lehetővé tétele kutatók számára biztonságos internetkapcsolaton keresztül, és/vagy

| — | az anyag digitalizált részleteinek oktatási célból történő felhasználása, és/vagy |
| --- | --- |

—

az anyag digitalizált részleteinek oktatási célból történő felhasználása, és/vagy

| — | az anyag részleteihez vagy akár a teljes anyaghoz való hozzáférés a kulturális tartalmak online elérését biztosító nyilvános portálokon, mint például az Europeanán (6) vagy annak partnerprogramjain keresztül, vagy a nemzeti kulturális intézmények webhelyein; |
| --- | --- |

—

az anyag részleteihez vagy akár a teljes anyaghoz való hozzáférés a kulturális tartalmak online elérését biztosító nyilvános portálokon, mint például az Europeanán (6) vagy annak partnerprogramjain keresztül, vagy a nemzeti kulturális intézmények webhelyein;

| — | könnyítsék meg – a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásával – a mozgóképörökség terjesztését és népszerűsítését többek között az alábbiak révén:






  a) | az anyagoknak a mozgóképörökség megőrzésével megbízott intézmények közötti cseréje; |
| --- | --- | --- |

—

könnyítsék meg – a szellemi tulajdonjogok tiszteletben tartásával – a mozgóképörökség terjesztését és népszerűsítését többek között az alábbiak révén:

a)

az anyagoknak a mozgóképörökség megőrzésével megbízott intézmények közötti cseréje;

| b) | a filmek feliratozása a lehető legtöbb európai nyelven; |
| --- | --- |

b)

a filmek feliratozása a lehető legtöbb európai nyelven;

| — | fokozzák a mozgóképörökség digitalizálása érdekében kifejtett erőfeszítéseiket, és különösen az Europeana révén javítsák a mozgóképörökséghez való hozzáférést, az európai digitális menetrendben meghatározott elvekkel összhangban, |
| --- | --- |

—

fokozzák a mozgóképörökség digitalizálása érdekében kifejtett erőfeszítéseiket, és különösen az Europeana révén javítsák a mozgóképörökséghez való hozzáférést, az európai digitális menetrendben meghatározott elvekkel összhangban,

| — | törekedjenek a filmművészeti archívumokkal kapcsolatos oktatás és szakképzés fejlesztésére, például azáltal, hogy az oktatási és képzési rendszereket speciális kurzusokkal egészítik ki, valamint a folyamatos szakképzés céljából fokozzák a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények szakemberei közötti ideiglenes cseréket, |
| --- | --- |

—

törekedjenek a filmművészeti archívumokkal kapcsolatos oktatás és szakképzés fejlesztésére, például azáltal, hogy az oktatási és képzési rendszereket speciális kurzusokkal egészítik ki, valamint a folyamatos szakképzés céljából fokozzák a mozgóképörökséggel foglalkozó intézmények szakemberei közötti ideiglenes cseréket,

| — | a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2006. augusztus 24-i bizottsági ajánlásnak (7), valamint az azzal kapcsolatos 2006. november 13-i tanácsi következtetéseknek (8) megfelelően dolgozzanak ki politikákat mind az analóg filmművészeti anyagok digitalizált kópiái, mind a digitális anyagok hosszú távú megőrzésére vonatkozóan, |
| --- | --- |

—

a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről szóló, 2006. augusztus 24-i bizottsági ajánlásnak (7), valamint az azzal kapcsolatos 2006. november 13-i tanácsi következtetéseknek (8) megfelelően dolgozzanak ki politikákat mind az analóg filmművészeti anyagok digitalizált kópiái, mind a digitális anyagok hosszú távú megőrzésére vonatkozóan,

| — | folytassák az együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét ezen a területen; |
| --- | --- |

—

folytassák az együttműködést és a bevált gyakorlatok cseréjét ezen a területen;

8.   FELKÉRI A BIZOTTSÁGOT, hogy:

| — | folytassa annak vizsgálatát, hogy a mozgóképörökség megőrzésével megbízott intézmények számára hogyan lehetne biztosítani a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos jogbiztonságot annak érdekében, hogy az említett intézmények számára megkönnyítse közérdekű feladataik teljesítését, |
| --- | --- |

—

folytassa annak vizsgálatát, hogy a mozgóképörökség megőrzésével megbízott intézmények számára hogyan lehetne biztosítani a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos jogbiztonságot annak érdekében, hogy az említett intézmények számára megkönnyítse közérdekű feladataik teljesítését,

| — | a Bizottság által létrehozott filmművészeti szakértői csoporton (9) belül folytassa a tapasztaltok és a bevált gyakorlatok cseréjét, az elért eredményekről pedig tegyen jelentést a Tanácsnak, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által létrehozott filmművészeti szakértői csoporton (9) belül folytassa a tapasztaltok és a bevált gyakorlatok cseréjét, az elért eredményekről pedig tegyen jelentést a Tanácsnak,

| — | a továbbiakban is támogassa a digitális anyagok hosszú távú megőrzésével és a digitális anyagokhoz egy többnyelvű környezetben való hozzáféréssel kapcsolatos kutatásokat, különösen a digitális hordozók és az adatformátumok fenntarthatósága tekintetében, |
| --- | --- |

—

a továbbiakban is támogassa a digitális anyagok hosszú távú megőrzésével és a digitális anyagokhoz egy többnyelvű környezetben való hozzáféréssel kapcsolatos kutatásokat, különösen a digitális hordozók és az adatformátumok fenntarthatósága tekintetében,

| — | a gazdátlan művekre irányuló, folyamatban lévő munkája keretében vizsgálja meg az audiovizuális szektorral kapcsolatosan felmerülő kérdéseket; |
| --- | --- |

—

a gazdátlan művekre irányuló, folyamatban lévő munkája keretében vizsgálja meg az audiovizuális szektorral kapcsolatosan felmerülő kérdéseket;

9.   FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY SAJÁT HATÁSKÖRÜKÖN BELÜL:

| — | mozdítsák elő a filmadatbázisok interoperabilitására vonatkozó európai standardok (10) használatát, és szükség esetén állapítsanak meg közös szabályokat a digitális fájloknak a mozgóképörökséggel foglalkozó intézményeknél való letétbe helyezését illetően, |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő a filmadatbázisok interoperabilitására vonatkozó európai standardok (10) használatát, és szükség esetén állapítsanak meg közös szabályokat a digitális fájloknak a mozgóképörökséggel foglalkozó intézményeknél való letétbe helyezését illetően,

| — | részletesen vizsgálják meg, hogy a digitális korszak milyen kihívásokat és lehetőséget tartogat a mozgóképörökség megőrzésével foglalkozó intézmények számára, |
| --- | --- |

—

részletesen vizsgálják meg, hogy a digitális korszak milyen kihívásokat és lehetőséget tartogat a mozgóképörökség megőrzésével foglalkozó intézmények számára,

| — | támogassák azokat a tevékenységeket, amelyeket ezek az intézmények az említett kihívásoknak való megfelelés és a lehetőségek kihasználása érdekében végeznek, különösen azáltal, hogy a modern technológiák révén hozzáférhetőbbé teszik azok gyűjteményeit. |
| --- | --- |

—

támogassák azokat a tevékenységeket, amelyeket ezek az intézmények az említett kihívásoknak való megfelelés és a lehetőségek kihasználása érdekében végeznek, különösen azáltal, hogy a modern technológiák révén hozzáférhetőbbé teszik azok gyűjteményeit.

---

(1)  HL L 323., 2005.12.9., 57. o.

(2)  COM(2010) 245 végleges.

(3)  SEC(2008) 2373.

(4)  SEC(2010) 853.

(5)  http://acefilm.de/98.html

(6)  http://www.europeana.eu

(7)  HL L 236., 2006.8.31., 28. o.

(8)  HL C 297., 2006.12.7., 1. o.

(9)  http://ec.europa.eu/avpolicy/reg/cinema/experts/index_fr.htm

(10)  Az EN 15744:2009 európai szabvány: „Filmazonosítás – Minimális metaadatok a filmművészeti alkotásokra vonatkozóan”, valamint az EN 15907 európai szabvány: „Filmazonosítás – A metaadatok interoperabilitásának javítását szolgáló eszközök – Az elemek együttese és struktúrája”.

---

MELLÉKLET

Politikai háttér

| — | A Tanács 2000. június 26-i állásfoglalása az európai mozgóképörökség megőrzéséről és ápolásáról (1) |
| --- | --- |

—

A Tanács 2000. június 26-i állásfoglalása az európai mozgóképörökség megőrzéséről és ápolásáról (1)

| — | A Bizottság 2001. szeptember 26-i közleménye a filmművészeti alkotások és egyéb audiovizuális alkotások egyes jogi vonatkozásairól (2) |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2001. szeptember 26-i közleménye a filmművészeti alkotások és egyéb audiovizuális alkotások egyes jogi vonatkozásairól (2)

| — | Az Európa Tanács 2001. november 8-i egyezménye az audiovizuális örökség védelméről (3) |
| --- | --- |

—

Az Európa Tanács 2001. november 8-i egyezménye az audiovizuális örökség védelméről (3)

| — | Az Európai Parlament 2002. július 2-i állásfoglalása a filmművészeti alkotások és egyéb audiovizuális alkotások egyes jogi vonatkozásairól szóló bizottsági közleményről (4) |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament 2002. július 2-i állásfoglalása a filmművészeti alkotások és egyéb audiovizuális alkotások egyes jogi vonatkozásairól szóló bizottsági közleményről (4)

| — | A Tanács 2003. november 24-i állásfoglalása a filmművészeti alkotások Európai Unión belüli letétbe helyezéséről (5) |
| --- | --- |

—

A Tanács 2003. november 24-i állásfoglalása a filmművészeti alkotások Európai Unión belüli letétbe helyezéséről (5)

| — | A Bizottság 2006. augusztus 24-i ajánlása a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről (6) |
| --- | --- |

—

A Bizottság 2006. augusztus 24-i ajánlása a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről (6)

| — | A Tanács 2006. november 13-i következtetései a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről (7) |
| --- | --- |

—

A Tanács 2006. november 13-i következtetései a kulturális anyagok digitalizálásáról és online hozzáférhetőségéről, valamint a digitális megőrzésről (7)

| — | Az Európa Tanács miniszteri bizottságának 2009. szeptember 23-i ajánlása a tagállamok számára a nemzeti filmpolitikákról és a kulturális kifejezésmódok sokszínűségéről (8) |
| --- | --- |

—

Az Európa Tanács miniszteri bizottságának 2009. szeptember 23-i ajánlása a tagállamok számára a nemzeti filmpolitikákról és a kulturális kifejezésmódok sokszínűségéről (8)

| — | A Tanács 2010. május 10-i következtetései az Europeanáról: a következő lépések (9) |
| --- | --- |

—

A Tanács 2010. május 10-i következtetései az Europeanáról: a következő lépések (9)

---

(1)  HL C 193., 2000.7.11., 1. o.

(2)  COM(2001) 534 végleges.

(3)  http://conventions.coe.int/Treaty/FR/Treaties/Html/183.htm

(4)  HL C 271. E, 2003.11.15., 176. o.

(5)  HL C 295., 2003.12.5., 5. o.

(6)  HL L 236., 2006.8.31., 28. o.

(7)  HL C 297., 2006.12.7., 1. o.

(8)  CM/Rec(2009) 73.

(9)  HL C 137., 2010.5.27., 19. o.

---

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/5

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések a szakoktatás és -képzés területén való fokozott európai együttműködés 2011–2020-as időszakra vonatkozó prioritásairól

2010/C 324/02

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK A TANÁCS KERETÉBEN ÜLÉSEZŐ KÉPVISELŐI,

TUDATÁBAN ANNAK, HOGY

| 1. | A Tanács 2002. november 12-én jóváhagyta a szakoktatás és -képzés terén folytatott megerősített európai együttműködés előmozdításáról szóló tanácsi állásfoglalást (1), mely később az Európai Unió tagállamainak, az EFTA/EGT tagországainak és a tagjelölt országoknak a szakoktatásért és -képzésért felelős miniszterei, valamint a Bizottság és az európai szociális partnerek 2002. november 29–30-i koppenhágai találkozóján a szakoktatás és -képzés teljesítményének, minőségének és vonzerejének javítására irányuló stratégiaként – ismertebb nevén koppenhágai folyamat – elfogadott nyilatkozat alapját képezte; |
| --- | --- |

1.

A Tanács 2002. november 12-én jóváhagyta a szakoktatás és -képzés terén folytatott megerősített európai együttműködés előmozdításáról szóló tanácsi állásfoglalást (1), mely később az Európai Unió tagállamainak, az EFTA/EGT tagországainak és a tagjelölt országoknak a szakoktatásért és -képzésért felelős miniszterei, valamint a Bizottság és az európai szociális partnerek 2002. november 29–30-i koppenhágai találkozóján a szakoktatás és -képzés teljesítményének, minőségének és vonzerejének javítására irányuló stratégiaként – ismertebb nevén koppenhágai folyamat – elfogadott nyilatkozat alapját képezte;

| 2. | Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (2) arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fejlesszék a kulcskompetenciák mindenki számára való biztosítását az egész életen át tartó tanulási stratégiáik részeként, hogy így valamennyi fiatal számára felkínálják azokat az eszközöket, amelyekkel a kulcskompetenciákat olyan szintre fejleszthetik, amely a további tanulás és a munkába állás alapját képezi; |
| --- | --- |

2.

Az egész életen át tartó tanuláshoz szükséges kulcskompetenciákról szóló, 2006. december 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás (2) arra ösztönzi a tagállamokat, hogy fejlesszék a kulcskompetenciák mindenki számára való biztosítását az egész életen át tartó tanulási stratégiáik részeként, hogy így valamennyi fiatal számára felkínálják azokat az eszközöket, amelyekkel a kulcskompetenciákat olyan szintre fejleszthetik, amely a további tanulás és a munkába állás alapját képezi;

| 3. | Az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló, 2007. november 15-i tanácsi állásfoglalás (3) kiemeli, hogy a munkavállalóknak a tudásalapú társadalom új munkahelyeire való felkészítése céljából haladéktalanul elébe kell menni a jövőbeli készségigényeknek olyan intézkedések végrehajtásával, amelyek célja az ismereteknek, a készségeknek és a kompetenciáknak a gazdaság igényeihez való igazítása, és az esetleges hiányok orvosolása; |
| --- | --- |

3.

Az új munkahelyekhez szükséges új készségekről szóló, 2007. november 15-i tanácsi állásfoglalás (3) kiemeli, hogy a munkavállalóknak a tudásalapú társadalom új munkahelyeire való felkészítése céljából haladéktalanul elébe kell menni a jövőbeli készségigényeknek olyan intézkedések végrehajtásával, amelyek célja az ismereteknek, a készségeknek és a kompetenciáknak a gazdaság igényeihez való igazítása, és az esetleges hiányok orvosolása;

| 4. | A felnőttkori tanulásról szóló, 2008. május 22-i következtetéseiben a Tanács elismerte, hogy a felnőttkori tanulás kulcsszerepet játszhat a lisszaboni stratégia céljainak teljesítésében azáltal, hogy növeli a társadalmi kohéziót, az új munkahelyek betöltéséhez szükséges készségekkel ruházza fel a polgárokat, és hozzásegíti Európát a globalizáció jelentette kihívások megfelelőbb megoldásához, valamint felkérte a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a felnőttkori tanulással kapcsolatos több konkrét intézkedéssel (4); |
| --- | --- |

4.

A felnőttkori tanulásról szóló, 2008. május 22-i következtetéseiben a Tanács elismerte, hogy a felnőttkori tanulás kulcsszerepet játszhat a lisszaboni stratégia céljainak teljesítésében azáltal, hogy növeli a társadalmi kohéziót, az új munkahelyek betöltéséhez szükséges készségekkel ruházza fel a polgárokat, és hozzásegíti Európát a globalizáció jelentette kihívások megfelelőbb megoldásához, valamint felkérte a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a felnőttkori tanulással kapcsolatos több konkrét intézkedéssel (4);

| 5. | A fiatalok mobilitásáról szóló, 2008. november 21-i tanácsi következtetésekben (5) a tagállamok felkérést kaptak, hogy a szakoktatásban és -képzésben részt vevő minden fiatal számára biztosítsák annak lehetőségét, hogy valamilyen mobilitási programban részt vegyen, illetve hogy a szakképzés keretében biztosított mobilitási lehetőségeket növeljék; |
| --- | --- |

5.

A fiatalok mobilitásáról szóló, 2008. november 21-i tanácsi következtetésekben (5) a tagállamok felkérést kaptak, hogy a szakoktatásban és -képzésben részt vevő minden fiatal számára biztosítsák annak lehetőségét, hogy valamilyen mobilitási programban részt vegyen, illetve hogy a szakképzés keretében biztosított mobilitási lehetőségeket növeljék;

| 6. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői a pályaorientációnak az egész életen át tartó tanulás stratégiáiba való fokozottabb integrálásáról szóló, 2008. november 21-i állásfoglalásukban (6) hangsúlyozták, hogy segíteni kell az egyéneket abban, hogy azonosítsák meglévő készségeiket, valamint meghatározzák az életpálya-lehetőségeik javításához szükséges tanulási célokat; |
| --- | --- |

6.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői a pályaorientációnak az egész életen át tartó tanulás stratégiáiba való fokozottabb integrálásáról szóló, 2008. november 21-i állásfoglalásukban (6) hangsúlyozták, hogy segíteni kell az egyéneket abban, hogy azonosítsák meglévő készségeiket, valamint meghatározzák az életpálya-lehetőségeik javításához szükséges tanulási célokat;

| 7. | A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2009. május 12-én elfogadott, az oktatási és képzési intézmények, valamint a szociális partnerek, különösen a munkáltatók közötti partnerségnek az egész életen át tartó tanulással összefüggésben történő megerősítéséről szóló következtetésekben (7) a tagállamokat e partnerségek aktív előmozdítására ösztönzik; |
| --- | --- |

7.

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által 2009. május 12-én elfogadott, az oktatási és képzési intézmények, valamint a szociális partnerek, különösen a munkáltatók közötti partnerségnek az egész életen át tartó tanulással összefüggésben történő megerősítéséről szóló következtetésekben (7) a tagállamokat e partnerségek aktív előmozdítására ösztönzik;

| 8. | Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekben (8) a 2020-ig terjedő időszakra az európai együttműködést olyan keretrendszerben alakították ki, amely az egész életen át tartó tanulás megközelítésének alkalmazásával az oktatási és képzési rendszerek egészére kiterjed; |
| --- | --- |

8.

Az oktatás és képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszeréről („Oktatás és képzés 2020”) szóló, 2009. május 12-i tanácsi következtetésekben (8) a 2020-ig terjedő időszakra az európai együttműködést olyan keretrendszerben alakították ki, amely az egész életen át tartó tanulás megközelítésének alkalmazásával az oktatási és képzési rendszerek egészére kiterjed;

| 9. | Az Európai Tanács a 2010. március 25–26-i és június 17-i következtetéseiben (9) az Európa 2020 stratégia keretében két kiemelt célt határozott meg az oktatás és képzés terén. Ezenfelül felkérte a Bizottságot, hogy nyújtsa be a stratégia végrehajtásához szükséges azon fellépésekre vonatkozó javaslatait, amelyeket uniós szinten – különösen a kiemelt kezdeményezések révén – kell megvalósítani; |
| --- | --- |

9.

Az Európai Tanács a 2010. március 25–26-i és június 17-i következtetéseiben (9) az Európa 2020 stratégia keretében két kiemelt célt határozott meg az oktatás és képzés terén. Ezenfelül felkérte a Bizottságot, hogy nyújtsa be a stratégia végrehajtásához szükséges azon fellépésekre vonatkozó javaslatait, amelyeket uniós szinten – különösen a kiemelt kezdeményezések révén – kell megvalósítani;

| 10. | Az egész életen át tartó tanulást támogató kompetenciákról és az „új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezésről szóló, 2010. május 11-i következtetéseiben (10) a Tanács arra sürgette a tagállamokat, hogy tegyenek többet a szakoktatás és -képzés területén a kulcskompetenciák teljes köre elsajátításának, naprakésszé tételének és fejlesztésének támogatása érdekében, továbbá támogassák a szakoktatásban és -képzésben részt vevő tanárok és oktatók szakmai alap- és továbbképzését, többek között annak érdekében, hogy azok képessé váljanak a kompetenciaalapú megközelítésből adódó új feladatok ellátására; |
| --- | --- |

10.

Az egész életen át tartó tanulást támogató kompetenciákról és az „új munkahelyekhez szükséges új készségek” elnevezésű kezdeményezésről szóló, 2010. május 11-i következtetéseiben (10) a Tanács arra sürgette a tagállamokat, hogy tegyenek többet a szakoktatás és -képzés területén a kulcskompetenciák teljes köre elsajátításának, naprakésszé tételének és fejlesztésének támogatása érdekében, továbbá támogassák a szakoktatásban és -képzésben részt vevő tanárok és oktatók szakmai alap- és továbbképzését, többek között annak érdekében, hogy azok képessé váljanak a kompetenciaalapú megközelítésből adódó új feladatok ellátására;

| 11. | Az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról szóló, 2010. május 10–11-i tanácsi következtetésekben (11) a tagállamok felkérést kaptak, hogy szakképzési utak és programok révén segítsék elő a kulcskompetenciák elsajátítását, és tegyenek megfelelőbb lépéseket a hátrányos helyzetű tanulók szükségleteinek kielégítésére; |
| --- | --- |

11.

Az oktatás és a képzés szociális dimenziójáról szóló, 2010. május 10–11-i tanácsi következtetésekben (11) a tagállamok felkérést kaptak, hogy szakképzési utak és programok révén segítsék elő a kulcskompetenciák elsajátítását, és tegyenek megfelelőbb lépéseket a hátrányos helyzetű tanulók szükségleteinek kielégítésére;

HANGSÚLYOZZÁK, HOGY

| 1. | A szakmai alap- és továbbképzésnek egyaránt kettős célja az, hogy hozzájáruljon a foglalkoztathatósághoz és a gazdasági növekedéshez, illetve a szélesebb körű társadalmi kihívások kezeléséhez, ideértve különösen a társadalmi kohézió előmozdítását. Vonzó és kihívást jelentő életpálya-lehetőségeket kell nyújtania a fiatalok és a felnőttek számára, és azonos mértékben kell kiterjednie a nőkre és a férfiakra, továbbá a nagy potenciállal rendelkezőkre és azokra, akiket bármely okból a munkaerőpiacról való kiszorulás veszélye fenyeget; |
| --- | --- |

1.

A szakmai alap- és továbbképzésnek egyaránt kettős célja az, hogy hozzájáruljon a foglalkoztathatósághoz és a gazdasági növekedéshez, illetve a szélesebb körű társadalmi kihívások kezeléséhez, ideértve különösen a társadalmi kohézió előmozdítását. Vonzó és kihívást jelentő életpálya-lehetőségeket kell nyújtania a fiatalok és a felnőttek számára, és azonos mértékben kell kiterjednie a nőkre és a férfiakra, továbbá a nagy potenciállal rendelkezőkre és azokra, akiket bármely okból a munkaerőpiacról való kiszorulás veszélye fenyeget;

| 2. | A jövő európai munkaerőpiaca egyszerre fog szembesülni az elöregedő népesség problémájával, és azzal, hogy a szakmai alapképzési rendszerekben és a munkaerőpiacon egyre kisebb számban vesznek részt a fiatalok. A munkaerőpiacnak ezzel párhuzamosan a folyamatos technológiai fejlődés és a változó gazdasági körülmények jelentette kihívásokkal is szembe kell néznie. Ennélfogva a felnőttektől – és különösen az idősebb munkavállalóktól – fokozott mértékben várják majd el, hogy szakmai továbbképzés keretében frissítsék készségeiket és kompetenciáikat, valamint szélesítsék azok körét; |
| --- | --- |

2.

A jövő európai munkaerőpiaca egyszerre fog szembesülni az elöregedő népesség problémájával, és azzal, hogy a szakmai alapképzési rendszerekben és a munkaerőpiacon egyre kisebb számban vesznek részt a fiatalok. A munkaerőpiacnak ezzel párhuzamosan a folyamatos technológiai fejlődés és a változó gazdasági körülmények jelentette kihívásokkal is szembe kell néznie. Ennélfogva a felnőttektől – és különösen az idősebb munkavállalóktól – fokozott mértékben várják majd el, hogy szakmai továbbképzés keretében frissítsék készségeiket és kompetenciáikat, valamint szélesítsék azok körét;

| 3. | A jelenlegi gazdasági visszaesés súlyos hatással lehet a szakoktatásba és -képzésbe történő befektetésre. A költségvetési megszorítások miatt innovatív megoldásokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a szakoktatás és -képzés fenntartható finanszírozásban részesüljön, és hogy a források elkülönítése és elosztása hatékonyan és méltányosan történjen; |
| --- | --- |

3.

A jelenlegi gazdasági visszaesés súlyos hatással lehet a szakoktatásba és -képzésbe történő befektetésre. A költségvetési megszorítások miatt innovatív megoldásokra van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a szakoktatás és -képzés fenntartható finanszírozásban részesüljön, és hogy a források elkülönítése és elosztása hatékonyan és méltányosan történjen;

| 4. | A munkaerő-piaci igények és a készségek közötti megfelelés hiánya akadályozhatja a termelékenységet, a növekedést és a versenyképességet. A képesítési rendszer minden szintjén előre fel kell mérni a készségigényeket és a hiányosságokat, és az eredményeket fel kell használni a szakpolitikák és a gyakorlat kialakítása során annak érdekében, hogy a szakoktatási és -képzési szolgáltatások jobban megfeleljenek a gazdaság, a polgárok és az egész társadalom igényeinek; |
| --- | --- |

4.

A munkaerő-piaci igények és a készségek közötti megfelelés hiánya akadályozhatja a termelékenységet, a növekedést és a versenyképességet. A képesítési rendszer minden szintjén előre fel kell mérni a készségigényeket és a hiányosságokat, és az eredményeket fel kell használni a szakpolitikák és a gyakorlat kialakítása során annak érdekében, hogy a szakoktatási és -képzési szolgáltatások jobban megfeleljenek a gazdaság, a polgárok és az egész társadalom igényeinek;

| 5. | A szakoktatási és -képzési keretek kialakítása a nemzeti kormányoknak, a szociális partnereknek, a munkaadóknak és más érdekelteknek – így az ágazat-specifikus szervezeteknek, a szakoktatási és -képzési szolgáltatóknak, a tanároknak, a szakoktatóknak, illetve a tanulóknak – közös feladata, mivel mindnyájuk közös érdeke a szorosabb együttműködés; |
| --- | --- |

5.

A szakoktatási és -képzési keretek kialakítása a nemzeti kormányoknak, a szociális partnereknek, a munkaadóknak és más érdekelteknek – így az ágazat-specifikus szervezeteknek, a szakoktatási és -képzési szolgáltatóknak, a tanároknak, a szakoktatóknak, illetve a tanulóknak – közös feladata, mivel mindnyájuk közös érdeke a szorosabb együttműködés;

| 6. | Az európai és a nemzeti szakpolitikákban hangsúlyt kell helyezni arra, hogy a tudásalapú társadalomban a szakoktatásban és -képzésben szerzett készségek és kompetenciák ugyanannyira fontosak, mint a felsőoktatásban szerzettek; |
| --- | --- |

6.

Az európai és a nemzeti szakpolitikákban hangsúlyt kell helyezni arra, hogy a tudásalapú társadalomban a szakoktatásban és -képzésben szerzett készségek és kompetenciák ugyanannyira fontosak, mint a felsőoktatásban szerzettek;

| 7. | A szakoktatási és -képzési kiválóság az európai társadalmak és gazdaságok jelentős tényezője, ezért döntő fontosságú annak továbbfejlesztése. A világszínvonalú szakoktatás és -képzés elengedhetetlen ahhoz, hogy Európa továbbra is a világ legnagyobb iparitermék-exportőre maradhasson. A jól teljesítő szakoktatási és -képzési ágazat ezenfelül az európai szociális jóléti modell megtartása szempontjából is nagy jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

7.

A szakoktatási és -képzési kiválóság az európai társadalmak és gazdaságok jelentős tényezője, ezért döntő fontosságú annak továbbfejlesztése. A világszínvonalú szakoktatás és -képzés elengedhetetlen ahhoz, hogy Európa továbbra is a világ legnagyobb iparitermék-exportőre maradhasson. A jól teljesítő szakoktatási és -képzési ágazat ezenfelül az európai szociális jóléti modell megtartása szempontjából is nagy jelentőséggel bír;

ELISMERIK, HOGY

A koppenhágai folyamat döntő szerepet játszott a szakoktatás és -képzés jelentőségének megismertetésében, uniós és nemzeti szinten egyaránt (12). A folyamat keretében kialakított együttműködés eredményeképpen megállapodás született a közös európai célokról, megvitatták a nemzeti modelleket és kezdeményezéseket, valamint megvalósult a legjobb gyakorlatok uniós szintű cseréje. A jelenlegi gazdasági válság még jobban rámutat a szakoktatás és -képzés jelentőségére. A szakoktatás és -képzés fontos szerepének mélyrehatóbb ismerete azonban nem feltétlenül von maga után további forrásokat és finanszírozást.

A szakoktatás és -képzés terén folytatott európai együttműködés jelentős változásokat eredményezett a tagállami szakpolitikákban, és az átláthatósággal, a képesítések és kompetenciák elismerésével, illetve a minőségbiztosítással kapcsolatos alábbi fontos uniós eszközök létrehozásához vezetett: Europass (13), az Európai Képesítési Keretrendszer (EKKR) (14), az európai szakoktatási és szakképzési kreditrendszer (ECVET) (15) és a szakoktatás és szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakerete (EQAVET) (16);

Az egész életen át tartó tanulás Európai Képesítési Keretrendszere támogatja és előmozdítja az általános oktatást, a szakoktatást és -képzést és a felsőoktatást lefedő, átfogó nemzeti képesítési keretrendszerek bevezetését, melyekhez a tanulási eredmények szolgálnak alapul. Azzal, hogy a hangsúly az inputorientált tanulási folyamatról átkerül a tanulási eredményekre, e keretek lehetőséget adnak az egész életen át tartó tanulásra, és segítenek a munkaerő-piaci igényeknek való jobb megfelelés elérésében. Az országok többségében az inputorientált tanulási folyamatokról a tanulási eredmények irányába történő hangsúlyeltolódás a szakpolitikákban és a gyakorlatban is egyértelműen tapasztalható;

A tagállamok egyre inkább azon a véleményen vannak, hogy az uniós eszközök támogatni tudják az átlátható, átjárható, rugalmas és inkluzív tagállami képesítései rendszereket. Jelenleg azonban nem mindegyik uniós eszköz esetében élnek a benne rejlő minden lehetőséggel. Annak ellenére, hogy kialakulóban van az oktatás és képzés európai térsége, a mobilitás akadályainak felszámolására vonatkozó eredeti célkitűzést még nem sikerült elérni. A szakoktatásban és -képzésben tovább kell erősíteni a tanulmányi mobilitást;

Ahogyan a koppenhágai folyamat is megerősítette a szakoktatás és -képzés által a lisszaboni stratégiában (2000–2010) játszott szerepet, e következtetéseknek is arra kell irányulniuk, hogy segítsék a foglalkoztatást és a növekedést célzó új „Európa 2020” stratégia és az ehhez kapcsolódó kiemelt kezdeményezések kiemelt céljainak elérését. Ezenfelül a szakoktatás és -képzés szerepet kell, hogy kapjon az oktatás terén kitűzött alábbi két kiemelt cél elérésében: a 30–34 éves korúak körében 2020-ig legalább 40 %-ra kell növelni a felsőoktatásban vagy annak megfelelő oktatásban végzettek arányát, illetve a korai iskolaelhagyók arányát 10 % alá kell szorítani.

A szakoktatás és -képzés célkitűzéseinek továbbá összhangban kell maradniuk az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerében („Oktatás és képzés 2020”) meghatározott átfogó célokkal és prioritásokkal. A fiatalok és a felnőttek mobilitásának előmozdítása érdekében a koppenhágai folyamat keretében folytatott európai együttműködésnek elő kell segítenie az oktatás és szakképzés európai térségének kialakítását, melyben az egyik országban megszerzett képesítéseket a többi uniós országban is elismerik. Az európai szakoktatás és -képzés sokszínűsége egyrészt olyan előny, mely a kölcsönös tanulás alapjául szolgálhat, másrészt viszont átláthatóságra és a minőségbiztosítással kapcsolatos közös megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy a különböző rendszerek között kölcsönös bizalom alakulhasson ki;

MEGÁLLAPODNAK ABBAN, HOGY

Új lendületet kell adni a koppenhágai folyamat keretében folytatott együttműködésnek. Mivel a koppenhágai folyamat az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keretrendszer szerves része, a szakoktatás és -képzés célkitűzéseinek összhangban kell maradniuk az e keretrendszerben meghatározott átfogó célokkal. Ezenkívül a koppenhágai folyamat felülvizsgálata során egyaránt figyelembe kell venni a megszerzett tapasztalatokat és az új kihívásokat, valamint a politikai környezet változásait a 2011 és 2020 közötti évtizedben, különösen az „Európa 2020” stratégia fényében;

Ennek megfelelően és a szubszidiaritás elvének maradéktalan tiszteletben tartása mellett a tagállamok felkérést kapnak, hogy vegyék fontolóra az alábbiak elfogadását:

| I. | a szakoktatás és -képzés 2020. évi helyzetére vonatkozó átfogó elképzelés; |
| --- | --- |

I.

a szakoktatás és -képzés 2020. évi helyzetére vonatkozó átfogó elképzelés;

| II. | stratégiai célok a 2011–2020-as időszakra, több támogató jellegű transzverzális céllal együtt; |
| --- | --- |

II.

stratégiai célok a 2011–2020-as időszakra, több támogató jellegű transzverzális céllal együtt;

| III. | a koppenhágai folyamat kormányzásának és a folyamatra vonatkozó felelősségvállalásnak az elvei; |
| --- | --- |

III.

a koppenhágai folyamat kormányzásának és a folyamatra vonatkozó felelősségvállalásnak az elvei;

| IV. | az első négy évben (2011–2014) teljesítendő rövid távú célok; |
| --- | --- |

IV.

az első négy évben (2011–2014) teljesítendő rövid távú célok;

az alábbi I–IV. szakaszban foglaltak szerint.

I.   A SZAKOKTATÁS ÉS -KÉPZÉS 2020. ÉVI HELYZETÉRE VONATKOZÓ ÁTFOGÓ ELKÉPZELÉS

2020-ra el kell érni, hogy az európai szakoktatási és -képzési rendszerek vonzóbbak, aktuálisabbak, fokozottan életpálya-orientáltak, innovatívabbak, elérhetőbbek és rugalmasabbak legyenek, mint 2010-ben, és hogy az alábbiak biztosításával előmozdítsák az egész életen át tartó tanulásban a kiválóságot és a méltányosságot:

| — | vonzó és inkluzív szakoktatás és -képzés (alap- és továbbképzés egyaránt), magasan kvalifikált tanárokkal és szakoktatókkal, innovatív tanulási módszerek, magas szintű infrastruktúra és létesítmények, a munkaerő-piaci igényekhez való nagy fokú igazodás, illetve a további oktatási és képzési formákban való részvételi lehetőségek, |
| --- | --- |

—

vonzó és inkluzív szakoktatás és -képzés (alap- és továbbképzés egyaránt), magasan kvalifikált tanárokkal és szakoktatókkal, innovatív tanulási módszerek, magas szintű infrastruktúra és létesítmények, a munkaerő-piaci igényekhez való nagy fokú igazodás, illetve a további oktatási és képzési formákban való részvételi lehetőségek,

| — | magas színvonalú szakmai alapképzés, melyet a tanulók, a szülők és a társadalom ugyanolyan vonzónak és értékesnek tarthat, mint az általános oktatást; a szakmai alapképzés kulcskompetenciákat és speciális szakkészségeket egyaránt kell, hogy nyújtson a tanulók számára, |
| --- | --- |

—

magas színvonalú szakmai alapképzés, melyet a tanulók, a szülők és a társadalom ugyanolyan vonzónak és értékesnek tarthat, mint az általános oktatást; a szakmai alapképzés kulcskompetenciákat és speciális szakkészségeket egyaránt kell, hogy nyújtson a tanulók számára,

| — | könnyen hozzáférhető és életpálya-orientált szakmai továbbképzés a munkavállalók, a munkaadók, a független vállalkozók és a munkanélküliek számára, amely elősegíti a kompetenciák fejlesztését és az életpályaváltást, |
| --- | --- |

—

könnyen hozzáférhető és életpálya-orientált szakmai továbbképzés a munkavállalók, a munkaadók, a független vállalkozók és a munkanélküliek számára, amely elősegíti a kompetenciák fejlesztését és az életpályaváltást,

| — | a tanulási eredményekre vonatkozó megközelítésen alapuló rugalmas szakoktatási és -képzési rendszerek, melyek támogatják a rugalmas tanulási utakat, lehetőséget adnak a különböző oktatási és képzési alrendszerek (iskolai oktatás, szakoktatás és -képzés, felsőoktatás, felnőttoktatás) közötti átjárásra, és melyek lehetővé teszik a nem formális és az informális tanulás, többek között a munkavégzés során szerzett kompetenciák validálását, |
| --- | --- |

—

a tanulási eredményekre vonatkozó megközelítésen alapuló rugalmas szakoktatási és -képzési rendszerek, melyek támogatják a rugalmas tanulási utakat, lehetőséget adnak a különböző oktatási és képzési alrendszerek (iskolai oktatás, szakoktatás és -képzés, felsőoktatás, felnőttoktatás) közötti átjárásra, és melyek lehetővé teszik a nem formális és az informális tanulás, többek között a munkavégzés során szerzett kompetenciák validálását,

| — | európai oktatási és képzési térség, átlátható képesítési rendszerekkel, melyek lehetővé teszik a tanulási eredmények transzferjét és felhalmozását, illetve a képesítések és kompetenciák elismerését, és melyek fokozzák az országok közötti mobilitást, |
| --- | --- |

—

európai oktatási és képzési térség, átlátható képesítési rendszerekkel, melyek lehetővé teszik a tanulási eredmények transzferjét és felhalmozását, illetve a képesítések és kompetenciák elismerését, és melyek fokozzák az országok közötti mobilitást,

| — | az országok közötti mobilitásra vonatkozó lehetőségek jelentős növelése a szakoktatásban és -képzésben részt vevő tanulók, valamint az e területen tevékenykedő szakemberek számára, |
| --- | --- |

—

az országok közötti mobilitásra vonatkozó lehetőségek jelentős növelése a szakoktatásban és -képzésben részt vevő tanulók, valamint az e területen tevékenykedő szakemberek számára,

| — | könnyen elérhető és magas színvonalú, koherens hálózatot képező tájékoztató, pályaorientációs és tanácsadó szolgálatok az élet egésze során, melyek lehetővé teszik az európai polgárok számára, hogy megalapozott döntéseket hozzanak, és hogy tanulmányi és szakmai életpályájukat – a nemek szerinti hagyományos munkavállalói profiloktól függetlenül – irányítsák. |
| --- | --- |

—

könnyen elérhető és magas színvonalú, koherens hálózatot képező tájékoztató, pályaorientációs és tanácsadó szolgálatok az élet egésze során, melyek lehetővé teszik az európai polgárok számára, hogy megalapozott döntéseket hozzanak, és hogy tanulmányi és szakmai életpályájukat – a nemek szerinti hagyományos munkavállalói profiloktól függetlenül – irányítsák.

II.   STRATÉGIAI CÉLOK A 2011–2020-AS IDŐSZAKRA

1.   A szakoktatás és -képzés minőségének és hatékonyságának javítása – vonzó jellegének erősítése és a munkaerőpiachoz történő igazodásának fokozása
   (17)

A szakoktatás és -képzés nagymértékben kell, hogy igazodjon a munkaerőpiachoz és az emberek szakmai pályafutásához. A szakoktatás és -képzés vonzó jellegének erősítése érdekében a tagállamoknak az alábbi célok elérésére kell törekedniük, illetve az alábbi intézkedéseket kell megtenniük:

1.1.   
  A szakmai alapképzés vonzó tanulási lehetőséggé tétele

| a) | A szakmai alapképzés minőségének fokozása (lásd még az alábbi 1.2. pontot) a tanári, szakoktatói és iskolavezetői munka szakmai színvonalának emelésével és kompetenciáinak javításával, valamennyi oktatási szint között rugalmas képzési utak bevezetésével, illetve a szakoktatásban és -képzésben rejlő lehetőségekkel kapcsolatos ismeretek terjesztésével. Ez különösen fontos azokban a tagállamokban, ahol a szakoktatás és -képzés jelentőségét alábecsülik; |
| --- | --- |

a)

A szakmai alapképzés minőségének fokozása (lásd még az alábbi 1.2. pontot) a tanári, szakoktatói és iskolavezetői munka szakmai színvonalának emelésével és kompetenciáinak javításával, valamennyi oktatási szint között rugalmas képzési utak bevezetésével, illetve a szakoktatásban és -képzésben rejlő lehetőségekkel kapcsolatos ismeretek terjesztésével. Ez különösen fontos azokban a tagállamokban, ahol a szakoktatás és -képzés jelentőségét alábecsülik;

| b) | Olyan gyakorlati tevékenységek, valamint olyan színvonalas tájékoztatás és tanácsadás támogatása, amelyek révén a kötelező oktatásban részt vevő fiatal tanulók és szüleik megismerkedhetnek a különböző szakmákkal és életpálya-lehetőségekkel; |
| --- | --- |

b)

Olyan gyakorlati tevékenységek, valamint olyan színvonalas tájékoztatás és tanácsadás támogatása, amelyek révén a kötelező oktatásban részt vevő fiatal tanulók és szüleik megismerkedhetnek a különböző szakmákkal és életpálya-lehetőségekkel;

| c) | Annak biztosítása, hogy a kulcskompetenciák bekerüljenek a szakmai alapképzés tantervébe, valamint az értékelés megfelelő eszközeinek kialakítása; |
| --- | --- |

c)

Annak biztosítása, hogy a kulcskompetenciák bekerüljenek a szakmai alapképzés tantervébe, valamint az értékelés megfelelő eszközeinek kialakítása;

| d) | Az életpályamenedzsment-készségek fejlesztését elősegítő oktatási és tanulási tevékenységek szervezése a szakmai alapképzésben; |
| --- | --- |

d)

Az életpályamenedzsment-készségek fejlesztését elősegítő oktatási és tanulási tevékenységek szervezése a szakmai alapképzésben;

| e) | A szakmai alapképzésben részesülők számára megfelelő modern technikai felszerelést, oktatási anyagokat és infrastruktúrát kell biztosítani. A szakoktatási és -képzési szolgáltatóknak mérlegelniük kell a költség- és eszközmegosztást egymás között és a vállalatokkal együttműködésben. Ösztönözni kell továbbá a megfelelő infrastruktúrával rendelkező vállalatokban folytatott munkahelyi tanulást; |
| --- | --- |

e)

A szakmai alapképzésben részesülők számára megfelelő modern technikai felszerelést, oktatási anyagokat és infrastruktúrát kell biztosítani. A szakoktatási és -képzési szolgáltatóknak mérlegelniük kell a költség- és eszközmegosztást egymás között és a vállalatokkal együttműködésben. Ösztönözni kell továbbá a megfelelő infrastruktúrával rendelkező vállalatokban folytatott munkahelyi tanulást;

| f) | A nemzeti ellenőrzési rendszerek révén nyomon kell követni a szakoktatásban és -képzésben részt vett végzős tanulóknak a munkaerőpiacra, illetve a továbbképzés felé történő átmenetét. |
| --- | --- |

f)

A nemzeti ellenőrzési rendszerek révén nyomon kell követni a szakoktatásban és -képzésben részt vett végzős tanulóknak a munkaerőpiacra, illetve a továbbképzés felé történő átmenetét.

1.2.   
  A szakmai alap- és továbbképzés kiválóságának, minőségének és relevanciájának előmozdítása

1.2.1.   Minőségbiztosítás

| a) | A szakoktatás és -képzés magas színvonala a vonzó jelleg előfeltétele. A jobb minőség, a fokozott átláthatóság, a kölcsönös bizalom, a munkavállalói és a tanulói mobilitás, illetve az egész életen át tartó tanulás garantálása érdekében a tagállamoknak az EQAVET-ajánlással összhangban minőségbiztosítási kereteket kell kialakítaniuk; |
| --- | --- |

a)

A szakoktatás és -képzés magas színvonala a vonzó jelleg előfeltétele. A jobb minőség, a fokozott átláthatóság, a kölcsönös bizalom, a munkavállalói és a tanulói mobilitás, illetve az egész életen át tartó tanulás garantálása érdekében a tagállamoknak az EQAVET-ajánlással összhangban minőségbiztosítási kereteket kell kialakítaniuk;

| b) | A tagállamoknak 2015 végéig a valamennyi szakoktatási és -képzési szolgáltatóra vonatkozó, nemzeti szintű közös minőségbiztosítási keretet kell létrehozniuk, amely a kapcsolódó munkahelyi tanulásra is kiterjed, és amely kompatibilis az EQAVET-kerettel. |
| --- | --- |

b)

A tagállamoknak 2015 végéig a valamennyi szakoktatási és -képzési szolgáltatóra vonatkozó, nemzeti szintű közös minőségbiztosítási keretet kell létrehozniuk, amely a kapcsolódó munkahelyi tanulásra is kiterjed, és amely kompatibilis az EQAVET-kerettel.

1.2.2.   A tanárok, szakoktatók és más szakoktatási és -képzési szakemberek munkájának szakmai színvonala

| a) | A tagállamoknak rugalmas képzéssel és befektetéssel javítaniuk kell a tanárok, szakoktatók, mentorok és tanácsadók alapképzését és továbbképzését. Figyelembe véve az elöregedő európai tanári és szakoktatói réteget, a változó munkaerőpiacokat és munkakörnyezeteket, valamint az oktatásra leginkább alkalmas szakemberek vonzásának igényét, ez a célkitűzés még inkább döntő fontosságú. Ösztönözni kell a tanárok és szakoktatók vállalatoknál töltött szakmai gyakorlatát; |
| --- | --- |

a)

A tagállamoknak rugalmas képzéssel és befektetéssel javítaniuk kell a tanárok, szakoktatók, mentorok és tanácsadók alapképzését és továbbképzését. Figyelembe véve az elöregedő európai tanári és szakoktatói réteget, a változó munkaerőpiacokat és munkakörnyezeteket, valamint az oktatásra leginkább alkalmas szakemberek vonzásának igényét, ez a célkitűzés még inkább döntő fontosságú. Ösztönözni kell a tanárok és szakoktatók vállalatoknál töltött szakmai gyakorlatát;

| b) | A tagállamoknak együtt kell működniük a szakoktatásban és -képzésben dolgozó tanárok és oktatók változó kompetenciáira és profiljaira vonatkozó legjobb gyakorlatok és irányelvek meghatározása terén. Ezt a feladatot az Európai Bizottság és a Cedefop támogatásával, valamint az utóbbinak a szakoktatásban és -képzésben dolgozó tanárokra és oktatókra vonatkozó hálózatával együttműködésben kell végrehajtani. |
| --- | --- |

b)

A tagállamoknak együtt kell működniük a szakoktatásban és -képzésben dolgozó tanárok és oktatók változó kompetenciáira és profiljaira vonatkozó legjobb gyakorlatok és irányelvek meghatározása terén. Ezt a feladatot az Európai Bizottság és a Cedefop támogatásával, valamint az utóbbinak a szakoktatásban és -képzésben dolgozó tanárokra és oktatókra vonatkozó hálózatával együttműködésben kell végrehajtani.

1.2.3.   A munkaerőpiachoz igazodás

Fokozni kell a szakmai alap- és továbbképzés munkaerőpiachoz igazodását és a szakoktatásban és -képzésben végzett tanulók foglalkoztathatóságát az alábbi intézkedések révén:

| a) | A tagállami (országos, regionális vagy helyi szintű) hatóságoknak lehetőségeket kell teremteniük az iskolák és a vállalatok közötti megerősített együttműködésre annak érdekében, hogy gyarapítsák egyrészt a tanároknak a munka gyakorlati oldaláról szerzett tudását, másrészt a szakoktatók általános pedagógiai készségeit és kompetenciáit; |
| --- | --- |

a)

A tagállami (országos, regionális vagy helyi szintű) hatóságoknak lehetőségeket kell teremteniük az iskolák és a vállalatok közötti megerősített együttműködésre annak érdekében, hogy gyarapítsák egyrészt a tanároknak a munka gyakorlati oldaláról szerzett tudását, másrészt a szakoktatók általános pedagógiai készségeit és kompetenciáit;

| b) | A tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a szociális partnerek, a vállalatok, az oktatási és képzési szolgáltatók, a foglalkoztatási szolgálatok, az állami hatóságok, a kutatóintézmények és más érdekeltek közötti partnerségeket annak biztosítása érdekében, hogy a munkaerő-piaci igényekre vonatkozó információk hatékonyabban jussanak el az érintettekhez, valamint hogy nagyobb mértékű összhang valósuljon meg ezen igények, valamint a tudás, a készségek és a kompetenciák fejlesztése között. A munkaadóknak és a szociális partnereknek arra kell törekedniük, hogy egyértelműen meghatározzák, hogy rövid és hosszú távon, illetve az egyes ágazatokon belül és között milyen kompetenciákra és képesítésekre tartanak igényt. Folytatni kell egy olyan, az uniós eszközökkel – például az EKKR-rel – összhangban álló közös nyelvezet (18) kidolgozását, amelynek célja, hogy hidat építsen egyrészt az oktatás és képzés, másrészt a munka világa között; |
| --- | --- |

b)

A tagállamoknak elő kell mozdítaniuk a szociális partnerek, a vállalatok, az oktatási és képzési szolgáltatók, a foglalkoztatási szolgálatok, az állami hatóságok, a kutatóintézmények és más érdekeltek közötti partnerségeket annak biztosítása érdekében, hogy a munkaerő-piaci igényekre vonatkozó információk hatékonyabban jussanak el az érintettekhez, valamint hogy nagyobb mértékű összhang valósuljon meg ezen igények, valamint a tudás, a készségek és a kompetenciák fejlesztése között. A munkaadóknak és a szociális partnereknek arra kell törekedniük, hogy egyértelműen meghatározzák, hogy rövid és hosszú távon, illetve az egyes ágazatokon belül és között milyen kompetenciákra és képesítésekre tartanak igényt. Folytatni kell egy olyan, az uniós eszközökkel – például az EKKR-rel – összhangban álló közös nyelvezet (18) kidolgozását, amelynek célja, hogy hidat építsen egyrészt az oktatás és képzés, másrészt a munka világa között;

| c) | A szakoktatási és -képzési tanterveknek eredményorientáltnak kell lenniük, és jobban kell igazodniuk a munkaerő-piaci igényekhez. A vállalatokkal, illetve az adott szakmához tartozó alintézményekkel folytatott együttműködési modelleknek figyelembe kell venniük ezt a célt, és visszajelzést kell adniuk a szakoktatási és -képzési intézmények számára a szakoktatásban és -képzésben végzett tanulók foglalkoztathatóságára, valamint foglalkoztatottsági arányára vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

A szakoktatási és -képzési tanterveknek eredményorientáltnak kell lenniük, és jobban kell igazodniuk a munkaerő-piaci igényekhez. A vállalatokkal, illetve az adott szakmához tartozó alintézményekkel folytatott együttműködési modelleknek figyelembe kell venniük ezt a célt, és visszajelzést kell adniuk a szakoktatási és -képzési intézmények számára a szakoktatásban és -képzésben végzett tanulók foglalkoztathatóságára, valamint foglalkoztatottsági arányára vonatkozóan;

| d) | A szakoktatás és -képzés minőségének javítása és a munkaerőpiachoz igazodásának fokozása érdekében a tagállamoknak, és különösen a szakoktatási és -képzési szolgáltatóknak fel kell használniuk a pályaorientációs szolgálatoktól érkező, a szakoktatásban és -képzésben végzett tanulóknak a munkaerőpiacra, illetve a továbbképzés felé történő átmenetére vonatkozó visszajelzéseket; |
| --- | --- |

d)

A szakoktatás és -képzés minőségének javítása és a munkaerőpiachoz igazodásának fokozása érdekében a tagállamoknak, és különösen a szakoktatási és -képzési szolgáltatóknak fel kell használniuk a pályaorientációs szolgálatoktól érkező, a szakoktatásban és -képzésben végzett tanulóknak a munkaerőpiacra, illetve a továbbképzés felé történő átmenetére vonatkozó visszajelzéseket;

| e) | A vállalatokkal és nonprofit szervezetekkel partnerségben folytatott munkahelyi tanulásnak valamennyi szakmai alapképzési tanfolyam részét kell képeznie; |
| --- | --- |

e)

A vállalatokkal és nonprofit szervezetekkel partnerségben folytatott munkahelyi tanulásnak valamennyi szakmai alapképzési tanfolyam részét kell képeznie;

| f) | A tagállamoknak támogatniuk kell a tanulószerződéses gyakorlati képzés fejlesztését, és fel kell hívniuk az érintettek figyelmét erre a képzéstípusra. |
| --- | --- |

f)

A tagállamoknak támogatniuk kell a tanulószerződéses gyakorlati képzés fejlesztését, és fel kell hívniuk az érintettek figyelmét erre a képzéstípusra.

2.   Az egész életen át tartó tanulás és a mobilitás megvalósítása
   (19)

2.1.   
  Rugalmas hozzáférés biztosítása a képzéshez és a képesítésekhez

2.1.1.   A szakmai továbbképzés tekintetében

Annak érdekében, hogy fokozzák a szakoktatás és -képzés hozzájárulását azon cél megvalósításához, mely szerint 2020-ra el kell érni, hogy a felnőttek 15 %-a vegyen részt az oktatásban és képzésben, a tagállamoknak az alábbi lépéseket kell megtenniük:

| a) | Aktívan ösztönözniük kell egyrészt az egyéneket a szakmai továbbképzésben való részvételre, másrészt a szakoktatási és -képzési szolgáltatókat a szakmai továbbképzéssel kapcsolatos tevékenységeik bővítésére, különös tekintettel a munkaerő-piaci átmenet előtt állókra (mint például a veszélyeztetett munkavállalókra és a munkanélküliekre) és a hátrányos helyzetű csoportokra; |
| --- | --- |

a)

Aktívan ösztönözniük kell egyrészt az egyéneket a szakmai továbbképzésben való részvételre, másrészt a szakoktatási és -képzési szolgáltatókat a szakmai továbbképzéssel kapcsolatos tevékenységeik bővítésére, különös tekintettel a munkaerő-piaci átmenet előtt állókra (mint például a veszélyeztetett munkavállalókra és a munkanélküliekre) és a hátrányos helyzetű csoportokra;

| b) | Megfelelő keretet kell létrehozniuk a vállalatok arra való ösztönzése érdekében, hogy tegyenek további befektetéseket a humánerőforrás-menedzsmentbe és a szakmai továbbképzésbe. |
| --- | --- |

b)

Megfelelő keretet kell létrehozniuk a vállalatok arra való ösztönzése érdekében, hogy tegyenek további befektetéseket a humánerőforrás-menedzsmentbe és a szakmai továbbképzésbe.

| c) | Ösztönözniük kell a rugalmas képzési kereteket (e-tanulás, esti tanfolyamok, munkaidőben nyújtott képzés stb.) annak elősegítése érdekében, hogy a különféle élethelyzetben élők részt vehessenek a képzésben, és hogy az az eltérő igényekhez igazodjon. A továbbképzésnek valamennyi tanulási típusra ki kell terjednie, a vállalati képzést és a munkahelyi tanulást is ideértve, továbbá egyaránt hozzáférhetőnek kell lennie a nők és a férfiak számára; |
| --- | --- |

c)

Ösztönözniük kell a rugalmas képzési kereteket (e-tanulás, esti tanfolyamok, munkaidőben nyújtott képzés stb.) annak elősegítése érdekében, hogy a különféle élethelyzetben élők részt vehessenek a képzésben, és hogy az az eltérő igényekhez igazodjon. A továbbképzésnek valamennyi tanulási típusra ki kell terjednie, a vállalati képzést és a munkahelyi tanulást is ideértve, továbbá egyaránt hozzáférhetőnek kell lennie a nők és a férfiak számára;

| d) | Ösztönözniük kell a képzési intézményeket és a munkáltatókat, hogy működjenek együtt különösen azon nagyszámú alacsony képzettségű munkavállaló képzése tekintetében, akik legfeljebb alsó középfokú végzettséggel rendelkeznek, és akik számára hasznos lenne az olyan megközelítések alkalmazása, amelyek biztosítják, hogy az alapvető készségek elsajátítására sor kerüljön a szakoktatás és -képzés során; |
| --- | --- |

d)

Ösztönözniük kell a képzési intézményeket és a munkáltatókat, hogy működjenek együtt különösen azon nagyszámú alacsony képzettségű munkavállaló képzése tekintetében, akik legfeljebb alsó középfokú végzettséggel rendelkeznek, és akik számára hasznos lenne az olyan megközelítések alkalmazása, amelyek biztosítják, hogy az alapvető készségek elsajátítására sor kerüljön a szakoktatás és -képzés során;

| e) | Adott esetben a nemzeti képesítési keretrendszerekre építve legkésőbb 2015-ig el kell kezdeniük kidolgozni a nem formális és az informális tanulás elismerésének és validálásának nemzeti eljárásait. Ezen eljárásoknak az ismeretekre, a készségekre és a kompetenciákra kell összpontosítaniuk függetlenül attól, hogy azokat milyen keretek között sajátították el (pl. tág értelemben vett felnőttkori tanulás, szakoktatás és -képzés, munkatapasztalat, önkéntes munka). Ezenkívül az olyan ismereteket, készségeket és kompetenciákat is nagyobb mértékben figyelembe kell venni, melyek nem feltétlenül járnak teljes körű formális képesítéssel. E tekintetben fontos a más szakpolitikai területekkel, például az ifjúság, a sport, a kultúra, a szociális ügyek és a foglalkoztatás területével folytatott szoros együttműködés; |
| --- | --- |

e)

Adott esetben a nemzeti képesítési keretrendszerekre építve legkésőbb 2015-ig el kell kezdeniük kidolgozni a nem formális és az informális tanulás elismerésének és validálásának nemzeti eljárásait. Ezen eljárásoknak az ismeretekre, a készségekre és a kompetenciákra kell összpontosítaniuk függetlenül attól, hogy azokat milyen keretek között sajátították el (pl. tág értelemben vett felnőttkori tanulás, szakoktatás és -képzés, munkatapasztalat, önkéntes munka). Ezenkívül az olyan ismereteket, készségeket és kompetenciákat is nagyobb mértékben figyelembe kell venni, melyek nem feltétlenül járnak teljes körű formális képesítéssel. E tekintetben fontos a más szakpolitikai területekkel, például az ifjúság, a sport, a kultúra, a szociális ügyek és a foglalkoztatás területével folytatott szoros együttműködés;

| f) | Konkrét intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy fokozzák a munkaerőpiacon átmenet előtt álló munkavállalóknak, illetve a képzésben alulreprezentált csoportoknak (pl. a nőknek, az alulképzetteknek és az idősebb munkavállalóknak) a szakmai továbbképzésekben való részvételét. A tagállamoknak különösen arra kell törekedniük, hogy befektetéssel elérjék, hogy az egész életen át tartó tanulásban részt vevő 25–64 év közötti, alulképzett személyek számát jobban összhangba hozzák a korcsoportra jellemző átlagos részvételi aránnyal. |
| --- | --- |

f)

Konkrét intézkedéseket kell hozniuk annak érdekében, hogy fokozzák a munkaerőpiacon átmenet előtt álló munkavállalóknak, illetve a képzésben alulreprezentált csoportoknak (pl. a nőknek, az alulképzetteknek és az idősebb munkavállalóknak) a szakmai továbbképzésekben való részvételét. A tagállamoknak különösen arra kell törekedniük, hogy befektetéssel elérjék, hogy az egész életen át tartó tanulásban részt vevő 25–64 év közötti, alulképzett személyek számát jobban összhangba hozzák a korcsoportra jellemző átlagos részvételi aránnyal.

2.1.2.   A szakmai alap- és továbbképzés terén egyaránt

| a) | Integrált pályaorientációs (foglalkoztatási és tanácsadási) szolgáltatások nyújtásával elő kell segíteniük az oktatás-képzés és a munka, valamint a munkahelyek közötti átmenetet, továbbá az életpályamenedzsment-készségeket a fiatalok és a felnőttek esetében egyaránt. Alapvetően fontos, hogy az érintett szolgáltatók könnyen és objektív módon információt cserélhessenek, valamint fejleszthessék tanácsadási szolgáltatásaikat; |
| --- | --- |

a)

Integrált pályaorientációs (foglalkoztatási és tanácsadási) szolgáltatások nyújtásával elő kell segíteniük az oktatás-képzés és a munka, valamint a munkahelyek közötti átmenetet, továbbá az életpályamenedzsment-készségeket a fiatalok és a felnőttek esetében egyaránt. Alapvetően fontos, hogy az érintett szolgáltatók könnyen és objektív módon információt cserélhessenek, valamint fejleszthessék tanácsadási szolgáltatásaikat;

| b) | Az 5. vagy magasabb EKKR-szintnek megfelelő középiskola utáni/felsőfokú szakoktatást és -képzést kell kialakítaniuk, illetve fenntartaniuk annak érdekében, hogy elősegítsék a felsőfokú vagy azzal egyenértékű képesítéssel rendelkezők 40 %-os arányára vonatkozó uniós kiemelt cél elérését; |
| --- | --- |

b)

Az 5. vagy magasabb EKKR-szintnek megfelelő középiskola utáni/felsőfokú szakoktatást és -képzést kell kialakítaniuk, illetve fenntartaniuk annak érdekében, hogy elősegítsék a felsőfokú vagy azzal egyenértékű képesítéssel rendelkezők 40 %-os arányára vonatkozó uniós kiemelt cél elérését;

| c) | Rugalmas tanulási utakat kell előmozdítaniuk és erősíteniük kell az átjárhatóságot a szakoktatás és -képzés, valamint az általános és a felsőoktatás között az ezek között lévő kapcsolatok erősítésével. E cél, valamint az egész életen át tartó tanulásban való nagyobb fokú részvétel elérése érdekében a tagállamoknak fel kell gyorsítaniuk a tanulási eredményeken alapuló átfogó nemzeti képesítési keretrendszerek kialakítását és végrehajtását; |
| --- | --- |

c)

Rugalmas tanulási utakat kell előmozdítaniuk és erősíteniük kell az átjárhatóságot a szakoktatás és -képzés, valamint az általános és a felsőoktatás között az ezek között lévő kapcsolatok erősítésével. E cél, valamint az egész életen át tartó tanulásban való nagyobb fokú részvétel elérése érdekében a tagállamoknak fel kell gyorsítaniuk a tanulási eredményeken alapuló átfogó nemzeti képesítési keretrendszerek kialakítását és végrehajtását;

| d) | A Bizottságnak és a tagállamoknak a két európai kreditrendszer (az ECVET és az ECTS) közötti koherencia fokozására kell törekedniük. |
| --- | --- |

d)

A Bizottságnak és a tagállamoknak a két európai kreditrendszer (az ECVET és az ECTS) közötti koherencia fokozására kell törekedniük.

2.2.   
  A szakmai alap- és továbbképzés nemzetközivé tételére irányuló stratégiai megközelítés kidolgozása, valamint a nemzetközi mobilitás előmozdítása

| a) | A gazdasági globalizáció arra ösztönzi a munkaadókat, a munkavállalókat és a független vállalkozókat, hogy saját országuk határait túllépő keretekben gondolkodjanak.
  A szakoktatási és -képzési szolgáltatók feladata, hogy segítsék őket e folyamatban a tanulási tartalom nemzetközi dimenziójának létrehozása, illetve a partnerintézményekkel közös nemzetközi hálózatok kialakítása révén; |
| --- | --- |

a)

A gazdasági globalizáció arra ösztönzi a munkaadókat, a munkavállalókat és a független vállalkozókat, hogy saját országuk határait túllépő keretekben gondolkodjanak.

A szakoktatási és -képzési szolgáltatók feladata, hogy segítsék őket e folyamatban a tanulási tartalom nemzetközi dimenziójának létrehozása, illetve a partnerintézményekkel közös nemzetközi hálózatok kialakítása révén;

| b) | A tagállamoknak ösztönzők, finanszírozási programok (így az európai strukturális alapok igénybevétele), továbbá a legjobb gyakorlatok terjesztése révén támogatniuk kell a helyi és regionális hatóságokat, illetve a szakoktatási és -képzési szolgáltatókat abban, hogy kialakítsák a szakoktatás és -képzés terén folytatott, határokon átnyúló együttműködés stratégiáit annak érdekében, hogy elősegítsék a tanulók, a tanárok, a szakoktatók, illetve a szakoktatás és -képzés területén tevékenykedő más szakemberek nagyobb fokú mobilitását. A tagállamoknak a szakoktatás és -képzés azon formáit kell előmozdítaniuk, melyek módot adnak a mobilitási időszakok – többek között a szakmai gyakorlatok – külföldön való eltöltésére, és lehetőség szerint integrálják is ezen időszakokat; |
| --- | --- |

b)

A tagállamoknak ösztönzők, finanszírozási programok (így az európai strukturális alapok igénybevétele), továbbá a legjobb gyakorlatok terjesztése révén támogatniuk kell a helyi és regionális hatóságokat, illetve a szakoktatási és -képzési szolgáltatókat abban, hogy kialakítsák a szakoktatás és -képzés terén folytatott, határokon átnyúló együttműködés stratégiáit annak érdekében, hogy elősegítsék a tanulók, a tanárok, a szakoktatók, illetve a szakoktatás és -képzés területén tevékenykedő más szakemberek nagyobb fokú mobilitását. A tagállamoknak a szakoktatás és -képzés azon formáit kell előmozdítaniuk, melyek módot adnak a mobilitási időszakok – többek között a szakmai gyakorlatok – külföldön való eltöltésére, és lehetőség szerint integrálják is ezen időszakokat;

| c) | A tagállamoknak a nemzetközi mobilitás elősegítése érdekében szisztematikusan alkalmazniuk kell és elő kell mozdítaniuk az olyan uniós átláthatósági eszközöket, mint pl. az EKKR, az ECVET és az Europass; |
| --- | --- |

c)

A tagállamoknak a nemzetközi mobilitás elősegítése érdekében szisztematikusan alkalmazniuk kell és elő kell mozdítaniuk az olyan uniós átláthatósági eszközöket, mint pl. az EKKR, az ECVET és az Europass;

| d) | A tagállamoknak a tanulók és az oktatók tekintetében egyaránt elő kell mozdítaniuk a szakoktatás és -képzés keretében biztosított nyelvtanulási lehetőségeket, valamint a szakoktatás és -képzés sajátos igényeihez igazított nyelvoktatást, különös tekintettel a szakoktatásban és -képzésben folytatott határokon átnyúló együttműködésben és a nemzetközi mobilitásban az idegen nyelvek által játszott jelentős szerepre. |
| --- | --- |

d)

A tagállamoknak a tanulók és az oktatók tekintetében egyaránt elő kell mozdítaniuk a szakoktatás és -képzés keretében biztosított nyelvtanulási lehetőségeket, valamint a szakoktatás és -képzés sajátos igényeihez igazított nyelvoktatást, különös tekintettel a szakoktatásban és -képzésben folytatott határokon átnyúló együttműködésben és a nemzetközi mobilitásban az idegen nyelvek által játszott jelentős szerepre.

3.   A kreativitás, az innováció és a vállalkozói készség erősítése
   (20)

Az innováció, a kreativitás és a vállalkozói készség, valamint az ikt felhasználásának elősegítése (a szakmai alapképzés és továbbképzés esetében egyaránt)

A szakoktatás és -képzés esetében a kreativitás és az innováció, illetve az innovatív tanulási módszerek alkalmazása ösztönözheti a tanulókat, hogy megmaradjanak a szakoktatásban és -képzésben, míg képesítésüket meg nem szerzik. Ezzel a szakoktatás és -képzés elősegítheti a Tanács 2008. május 22-i, a kreativitás és az innováció előmozdításáról szóló következtetéseinek (21) megvalósítását.

| a) | A tagállamoknak aktívan ösztönözniük kell a szakoktatási és -képzési szolgáltatókat, hogy „tudáspartnerségek” kialakítása érdekében működjenek együtt az innovatív vállalatokkal, a tervezőközpontokkal, a kulturális szektorral és a felsőoktatási intézményekkel. Ez értékes betekintést adna az új fejleményekbe és a kompetenciaigényekbe, illetve elősegítené a szakmai kiválóság és az innováció kialakítását. A partnerségek ezenfelül hozzájárulhatnak a gyakorlatalapú tanulási módszerek bevezetéséhez, a kísérletek ösztönzéséhez és a tantervek módosításához; |
| --- | --- |

a)

A tagállamoknak aktívan ösztönözniük kell a szakoktatási és -képzési szolgáltatókat, hogy „tudáspartnerségek” kialakítása érdekében működjenek együtt az innovatív vállalatokkal, a tervezőközpontokkal, a kulturális szektorral és a felsőoktatási intézményekkel. Ez értékes betekintést adna az új fejleményekbe és a kompetenciaigényekbe, illetve elősegítené a szakmai kiválóság és az innováció kialakítását. A partnerségek ezenfelül hozzájárulhatnak a gyakorlatalapú tanulási módszerek bevezetéséhez, a kísérletek ösztönzéséhez és a tantervek módosításához;

| b) | Az ikt alkalmazásával maximalizálni kell a képzésben való részvételt és elő kell mozdítani az aktív tanulást, valamint segítségével ki kell dolgozni a munkahelyi és az iskolai szakoktatás és -képzés új módszereit; |
| --- | --- |

b)

Az ikt alkalmazásával maximalizálni kell a képzésben való részvételt és elő kell mozdítani az aktív tanulást, valamint segítségével ki kell dolgozni a munkahelyi és az iskolai szakoktatás és -képzés új módszereit;

| c) | A tagállamoknak a munkaadókkal, a szakoktatási és -képzési szolgáltatókkal és a nemzeti vállalattámogató szolgálatokkal szoros együttműködésben támogatniuk kell a szakmai alap- és továbbképzés terén a vállalkozói készség előmozdítását célzó kezdeményezéseket. E célból ösztönözniük kell a szükséges finanszírozás rendelkezésre bocsátását (pl. tananyagok és segédeszközök céljára, valamint tanulói minivállalkozások létrehozása érdekében), továbbá törekedniük kell a regionális szintű együttműködés fokozására; |
| --- | --- |

c)

A tagállamoknak a munkaadókkal, a szakoktatási és -képzési szolgáltatókkal és a nemzeti vállalattámogató szolgálatokkal szoros együttműködésben támogatniuk kell a szakmai alap- és továbbképzés terén a vállalkozói készség előmozdítását célzó kezdeményezéseket. E célból ösztönözniük kell a szükséges finanszírozás rendelkezésre bocsátását (pl. tananyagok és segédeszközök céljára, valamint tanulói minivállalkozások létrehozása érdekében), továbbá törekedniük kell a regionális szintű együttműködés fokozására;

| d) | A tagállamoknak támogatniuk kell az új és a leendő vállalkozókat azzal, hogy ösztönzik a szakoktatásban és a szakképzésben végzettek általi vállalkozásalapítást, valamint előmozdítják a fiatal vállalkozók tanulmányi mobilitását; |
| --- | --- |

d)

A tagállamoknak támogatniuk kell az új és a leendő vállalkozókat azzal, hogy ösztönzik a szakoktatásban és a szakképzésben végzettek általi vállalkozásalapítást, valamint előmozdítják a fiatal vállalkozók tanulmányi mobilitását;

4.   A méltányosság, a társadalmi kohézió és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása
   (22)

Inkluzív szakmai alap- és továbbképzés

A tagállamoknak a foglalkoztathatóságot (rövid és hosszú távon is) erősítő szakoktatást és -képzést kell nyújtaniuk, mely megfelelő életpálya-lehetőségeket biztosít, lehetőséget ad megfelelő munkatapasztalat megszerzésére, az önbizalomra, a szakmai büszkeségre és önérzetre, és amely módot ad a szakmai és személyes gyarapodásra. Ennek érdekében a tagállamoknak az alábbi lépéseket kell megtenniük:

| a) | Biztosítaniuk kell, hogy a szakmai alapképzés a tanulókat olyan speciális szakmai, illetve általános kulcskompetenciákkal – többek között transzverzális kompetenciákkal – gazdagítsa, melyek lehetővé teszik számukra a további oktatásban és képzésben (a szakoktatás és -képzés keretében vagy a felsőoktatásban) való részvételt, valamint elősegítik a pályaválasztást és a munkaerő-piaci részvételt és átmenetet. A szakoktatásban és -képzésben szerzett ismeretek, készségek és kompetenciák révén a tanulóknak képesnek kell lenniük szakmai pályájuk alakítására és az aktív társadalmi szerepvállalásra; |
| --- | --- |

a)

Biztosítaniuk kell, hogy a szakmai alapképzés a tanulókat olyan speciális szakmai, illetve általános kulcskompetenciákkal – többek között transzverzális kompetenciákkal – gazdagítsa, melyek lehetővé teszik számukra a további oktatásban és képzésben (a szakoktatás és -képzés keretében vagy a felsőoktatásban) való részvételt, valamint elősegítik a pályaválasztást és a munkaerő-piaci részvételt és átmenetet. A szakoktatásban és -képzésben szerzett ismeretek, készségek és kompetenciák révén a tanulóknak képesnek kell lenniük szakmai pályájuk alakítására és az aktív társadalmi szerepvállalásra;

| b) | Gondoskodniuk kell arról, hogy a felnőttoktatási rendszerek elősegítsék a kulcskompetenciák elsajátítását és továbbfejlesztését. Ezt a szakoktatási és -képzési szolgáltatókkal, a helyi közösségekkel, a civil társadalmi szervezetekkel stb. együttműködésben lehet megvalósítani; |
| --- | --- |

b)

Gondoskodniuk kell arról, hogy a felnőttoktatási rendszerek elősegítsék a kulcskompetenciák elsajátítását és továbbfejlesztését. Ezt a szakoktatási és -képzési szolgáltatókkal, a helyi közösségekkel, a civil társadalmi szervezetekkel stb. együttműködésben lehet megvalósítani;

| c) | Megelőző és korrekciós intézkedésekkel arra kell törekedniük, hogy a szakoktatás és -képzés maximálisan elősegítse a korai iskolaelhagyók számának 10 % alá történő csökkentését. Ezt például a munkaerőpiachoz igazodó szakoktatás és -képzés révén, a munkahelyi tanulás és a tanulószerződéses gyakorlati képzés fokozásával, rugalmas tanulási utakkal, hatékony pályaorientációval és tanácsadással, illetve olyan tananyaggal és oktatási módszerekkel lehet elérni, melyek figyelembe veszik a fiatalok életmódját és érdeklődését, egyben megőrzik a szakoktatás és -képzés magas szintű minőségi normáit; |
| --- | --- |

c)

Megelőző és korrekciós intézkedésekkel arra kell törekedniük, hogy a szakoktatás és -képzés maximálisan elősegítse a korai iskolaelhagyók számának 10 % alá történő csökkentését. Ezt például a munkaerőpiachoz igazodó szakoktatás és -képzés révén, a munkahelyi tanulás és a tanulószerződéses gyakorlati képzés fokozásával, rugalmas tanulási utakkal, hatékony pályaorientációval és tanácsadással, illetve olyan tananyaggal és oktatási módszerekkel lehet elérni, melyek figyelembe veszik a fiatalok életmódját és érdeklődését, egyben megőrzik a szakoktatás és -képzés magas szintű minőségi normáit;

| d) | Megfelelő intézkedésekkel biztosítaniuk kell az egyenlő részvétel lehetőségét, különösen a kirekesztés veszélyének kitett személyek és csoportok (jelesül az alulképzett és a képzettség nélküli, a sajátos szükségletekkel bíró, illetve hátrányos helyzetű személyek és az idősebb munkavállalók) számára. Az ilyen csoportoknak a szakoktatásban és a szakképzésben való részvételét pénzügyi és egyéb eszközökkel, az informális és nem formális tanulás validálásával, valamint a rugalmas képzési utak biztosításával kell elősegíteni és ösztönözni; |
| --- | --- |

d)

Megfelelő intézkedésekkel biztosítaniuk kell az egyenlő részvétel lehetőségét, különösen a kirekesztés veszélyének kitett személyek és csoportok (jelesül az alulképzett és a képzettség nélküli, a sajátos szükségletekkel bíró, illetve hátrányos helyzetű személyek és az idősebb munkavállalók) számára. Az ilyen csoportoknak a szakoktatásban és a szakképzésben való részvételét pénzügyi és egyéb eszközökkel, az informális és nem formális tanulás validálásával, valamint a rugalmas képzési utak biztosításával kell elősegíteni és ösztönözni;

| e) | Elő kell mozdítaniuk a szakoktatásban és -képzésben az aktív polgári szerepvállalást, például a szakoktatási és -képzési szolgáltatók és a civil társadalmi szervezetek közötti partnerségek ösztönzésével, vagy – a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban – a tanulók szakoktatási és -képzési intézményekben való képviseletének előmozdításával. Ez elősegítheti az önkéntes tevékenységek során elsajátított készségek és kompetenciák validálását. |
| --- | --- |

e)

Elő kell mozdítaniuk a szakoktatásban és -képzésben az aktív polgári szerepvállalást, például a szakoktatási és -képzési szolgáltatók és a civil társadalmi szervezetek közötti partnerségek ösztönzésével, vagy – a nemzeti jogszabályokkal és gyakorlattal összhangban – a tanulók szakoktatási és -képzési intézményekben való képviseletének előmozdításával. Ez elősegítheti az önkéntes tevékenységek során elsajátított készségek és kompetenciák validálását.

5.   A négy stratégiai célt támogató transzverzális célok

a)   A szakoktatásban és -képzésben érdekelt felek nagyobb szerepvállalása és a szakoktatás és -képzés terén folyatott uniós együttműködés eredményeinek nagyobb fokú láthatósága– A szakoktatásban és -képzésben érdekelt felek nagyobb szerepvállalása eredményeképpen az ezen a téren folytatott uniós együttműködés eredményei is kézzelfoghatóbbá válnak. Az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak ezért fontolóra kell venniük az érdekeltek különböző csoportjaival folytatott egyértelmű és személyre szabott kommunikációt, nemzeti és uniós szinten egyaránt. A rendelkezésre álló uniós eszközök felhasználását elősegítendő a tanulók, illetve valamennyi érintett fél számára részletes és személyre szóló információt kell biztosítani;

b)   Az átláthatóság, elismerés, minőségbiztosítás és mobilitás terén meglévő különböző uniós és nemzeti eszközök összehangolt irányítása– A négy stratégiai céllal összhangban a tagállamoknak az elkövetkezendő években kiemelt prioritásként az átláthatóság, elismerés, minőségbiztosítás és mobilitás terén meglévő különböző uniós és nemzeti eszközök koherens és egymást kiegészítő módon történő felhasználására kell törekedniük. Szükséges, hogy ezeket az eszközöket a koppenhágai folyamat keretében koordinált módon irányítsák, és hogy erősebb szinergiát teremtsenek a bolognai folyamat eszközeivel és elveivel;

c)   A szakoktatás és -képzés és a többi releváns szakpolitikai terület közötti együttműködés fokozása– A tagállamoknak és az Európai Bizottságnak fokozniuk kell a szakoktatás és -képzés és a többi releváns szakpolitikai terület, például a foglalkoztatás, a gazdasági ügyek, a kutatás és innováció, a szociális ügyek, az ifjúság, a sport és a kultúra közötti együttműködést az Európa 2020 stratégia integrált iránymutatásainak követése, valamint a kompetenciák és képesítések elismerésének fokozása érdekében;

d)   A szakoktatással és -képzéssel kapcsolatos uniós szintű politikai döntéshozatallal összefüggő adatok minőségének és összehasonlíthatóságának javítása– A szakoktatásra és -képzésre vonatkozó uniós szintű szakpolitikai döntéshozatalt a meglévő, összehasonlítható adatokra kell alapozni. Ennek érdekében a tagállamoknak az egész életen át tartó tanulás programját felhasználva a szakoktatásra és -képzésre vonatkozó – többek között a szakoktatási és -képzési mobilitáshoz kapcsolódó – releváns és megbízható adatokat kell gyűjteniük, és ezeket az Eurostat rendelkezésére bocsátaniuk. A tagállamoknak és a Bizottságnak közösen meg kell állapodniuk arról, hogy először mely adatokat bocsássák rendelkezésre.

e)   Az uniós támogatás kiaknázása– Az európai strukturális alapokat és az egész életen át tartó tanulás programját (és azok utódprogramjait) a szakoktatás és -képzés elfogadott prioritásainak – így a nemzetközi mobilitás és a tagállamok által végrehajtott reformok – támogatására kell használni.

III.   A KOPPENHÁGAI FOLYAMAT KORMÁNYZÁSÁNAK ÉS A FOLYAMATRA VONATKOZÓ FELELŐSSÉGVÁLLALÁSNAK AZ ELVEI

| — | A tagállamoknak határozott kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy az Európa 2020 nemzeti reformprogramjainak keretében megvalósítják a koppenhágai folyamat prioritásait; |
| --- | --- |

—

A tagállamoknak határozott kötelezettséget kell vállalniuk arra, hogy az Európa 2020 nemzeti reformprogramjainak keretében megvalósítják a koppenhágai folyamat prioritásait;

| — | A koppenhágai folyamat szerinti jelentéstételt be kell illeszteni az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keret szerinti jelentéstételbe. Ez az Európa 2020 stratégiával kapcsolatos jelentéstételhez való hozzájárulás leghatékonyabb módját képezné, és kézzelfoghatóbbá tenné az egész életen át tartó tanulásban a szakoktatás és -képzés által játszott szerepet, |
| --- | --- |

—

A koppenhágai folyamat szerinti jelentéstételt be kell illeszteni az „Oktatás és képzés 2020” stratégiai keret szerinti jelentéstételbe. Ez az Európa 2020 stratégiával kapcsolatos jelentéstételhez való hozzájárulás leghatékonyabb módját képezné, és kézzelfoghatóbbá tenné az egész életen át tartó tanulásban a szakoktatás és -képzés által játszott szerepet,

| — | Fokozni kell a szakoktatás és -képzés terén az együttműködést. Az együttműködést továbbra is a nyitott koordinációs módszer mint fő mechanizmus keretében kell folytatni. Az egymástól tanulást és az innovatív projekteket a nemzeti szakpolitika-alakítás támogatásának eszközeként kell felhasználni, |
| --- | --- |

—

Fokozni kell a szakoktatás és -képzés terén az együttműködést. Az együttműködést továbbra is a nyitott koordinációs módszer mint fő mechanizmus keretében kell folytatni. Az egymástól tanulást és az innovatív projekteket a nemzeti szakpolitika-alakítás támogatásának eszközeként kell felhasználni,

| — | A szakképzésért felelős főigazgatók (DGVT), az európai szociális partnerek és a szakképzési tanácsadó bizottság (ACVT) továbbra is aktív szerepet kell, hogy játsszanak a koppenhágai folyamat irányításában, |
| --- | --- |

—

A szakképzésért felelős főigazgatók (DGVT), az európai szociális partnerek és a szakképzési tanácsadó bizottság (ACVT) továbbra is aktív szerepet kell, hogy játsszanak a koppenhágai folyamat irányításában,

| — | A Cedefopnak és az Európai Képzési Alapítványnak továbbra is támogatnia kell a szakpolitika alakítását és végrehajtását, jelentést kell tennie a stratégiai célok, illetve a rövid távon teljesítendő célok elérése érdekében tett lépésekről, és adatokkal kell szolgálnia a szakképzési szakpolitikai döntéshozatalhoz, |
| --- | --- |

—

A Cedefopnak és az Európai Képzési Alapítványnak továbbra is támogatnia kell a szakpolitika alakítását és végrehajtását, jelentést kell tennie a stratégiai célok, illetve a rövid távon teljesítendő célok elérése érdekében tett lépésekről, és adatokkal kell szolgálnia a szakképzési szakpolitikai döntéshozatalhoz,

| — | A szakoktatási és szakképzési szolgáltatókat ösztönözni kell arra, hogy a fenti célok előmozdítása érdekében európai szinten működjenek együtt, |
| --- | --- |

—

A szakoktatási és szakképzési szolgáltatókat ösztönözni kell arra, hogy a fenti célok előmozdítása érdekében európai szinten működjenek együtt,

| — | A globális partnerekkel folytatott szakpolitikai párbeszéd és tapasztalatcsere hozzájárulhat a jelenlegi és jövőbeli kihívások kezeléséhez. Meg kell erősíteni a potenciális tagjelölt országokkal, az Európai Képzési Alapítvány által segített szomszédos országokkal, illetve a nemzetközi szervezetekkel – különösen az OECD-vel, az Európa Tanáccsal, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel és az UNESCO-val – való cseréket és együttműködést. Az ebben a tevékenységben való részvétel jogát valamennyi tagállam számára biztosítani kell, |
| --- | --- |

—

A globális partnerekkel folytatott szakpolitikai párbeszéd és tapasztalatcsere hozzájárulhat a jelenlegi és jövőbeli kihívások kezeléséhez. Meg kell erősíteni a potenciális tagjelölt országokkal, az Európai Képzési Alapítvány által segített szomszédos országokkal, illetve a nemzetközi szervezetekkel – különösen az OECD-vel, az Európa Tanáccsal, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezettel és az UNESCO-val – való cseréket és együttműködést. Az ebben a tevékenységben való részvétel jogát valamennyi tagállam számára biztosítani kell,

| — | Az elért eredményekről szóló, a tagállami kormányok és a szociális partnerek általi, rendszeres időközönkénti jelentéstétel elősegítésére el kell készíteni a rövid távú célok listáját. |
| --- | --- |

—

Az elért eredményekről szóló, a tagállami kormányok és a szociális partnerek általi, rendszeres időközönkénti jelentéstétel elősegítésére el kell készíteni a rövid távú célok listáját.

IV.   RÖVID TÁVÚ CÉLOK 2011–2014

A fent említett célok alapján – és teljes mértékben tiszteletben tartva a tagállamoknak az oktatás tartalmára és az oktatási és képzési rendszereik megszervezésére vonatkozó hatáskörét – több rövid távú cél került meghatározásra az elkövetkező négy évre (2011–2014) (23). Ezek az alábbiak:

1.   A szakoktatás és -képzés minőségének és hatékonyságának javítása – vonzerejének és a munkaerőpiachoz történő igazodásának fokozása

1.1.   
  A szakoktatás és -képzés vonzerejének és a kiválóságnak a fokozása

Nemzeti szintű fellépések:

| a) | A szakoktatás és -képzés vonzerejének és kiválóságának előmozdítását célzó tevékenységek, például népszerűsítő kampányok és szakismereti versenyek szervezése; |
| --- | --- |

a)

A szakoktatás és -képzés vonzerejének és kiválóságának előmozdítását célzó tevékenységek, például népszerűsítő kampányok és szakismereti versenyek szervezése;

| b) | Olyan tevékenységek támogatása, amelyek révén a kötelező oktatásban részt vevő fiatal tanulók megismerkedhetnek a különböző szakmákkal és életpálya-lehetőségekkel. |
| --- | --- |

b)

Olyan tevékenységek támogatása, amelyek révén a kötelező oktatásban részt vevő fiatal tanulók megismerkedhetnek a különböző szakmákkal és életpálya-lehetőségekkel.

Uniós szintű támogatás:

| — | Szakpolitikai dokumentum a szakképzési kiválóságnak az intelligens és fenntartható növekedésben betöltött szerepéről, |
| --- | --- |

—

Szakpolitikai dokumentum a szakképzési kiválóságnak az intelligens és fenntartható növekedésben betöltött szerepéről,

| — | A szakoktatást és -képzést népszerűsítő kampányok európai támogatásának mérlegelése, ideértve a szakoktatás és -képzés vonzerejét vizsgáló Eurobarometer-felmérést is, |
| --- | --- |

—

A szakoktatást és -képzést népszerűsítő kampányok európai támogatásának mérlegelése, ideértve a szakoktatás és -képzés vonzerejét vizsgáló Eurobarometer-felmérést is,

| — | Szakismereti versenyek ösztönzése európai és/vagy globális szinten. |
| --- | --- |

—

Szakismereti versenyek ösztönzése európai és/vagy globális szinten.

1.2.   
  A minőség javítása és a munkaerőpiachoz történő igazodás fokozása

Nemzeti szintű fellépések:

| a) | A szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretére (EQAVET) vonatkozó ajánlás végrehajtásához megfelelő intézkedések elfogadása, valamint a szakoktatás és -képzés nemzeti minőségbiztosítási kerete irányába tett lépések; |
| --- | --- |

a)

A szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretére (EQAVET) vonatkozó ajánlás végrehajtásához megfelelő intézkedések elfogadása, valamint a szakoktatás és -képzés nemzeti minőségbiztosítási kerete irányába tett lépések;

| b) | Adott esetben annak biztosítása, hogy a kulcskompetenciák és az életpályamenedzsment-készségek megfelelően bekerüljenek a szakmai alapképzési tantervekbe és a szakmai továbbképzés nyújtotta képzési lehetőségek révén elsajátíthatók legyenek; |
| --- | --- |

b)

Adott esetben annak biztosítása, hogy a kulcskompetenciák és az életpályamenedzsment-készségek megfelelően bekerüljenek a szakmai alapképzési tantervekbe és a szakmai továbbképzés nyújtotta képzési lehetőségek révén elsajátíthatók legyenek;

| c) | A kormányoknak, a szociális partnereknek és a szakoktatási és szakképzési szolgáltatóknak meg kell hozniuk az alábbiakhoz szükséges intézkedéseket:






  — | a munkaalapú tanulás – beleértve a tanulószerződéses gyakorlati képzést – maximalizálása, elősegítve ezzel, hogy 2012-re Európában növekedjen a tanulószerződéses tanulók száma, |
| --- | --- | --- |

c)

A kormányoknak, a szociális partnereknek és a szakoktatási és szakképzési szolgáltatóknak meg kell hozniuk az alábbiakhoz szükséges intézkedéseket:

—

a munkaalapú tanulás – beleértve a tanulószerződéses gyakorlati képzést – maximalizálása, elősegítve ezzel, hogy 2012-re Európában növekedjen a tanulószerződéses tanulók száma,

| — | a szakoktatási és szakképzési intézmények és a (profitorientált és nonprofit) vállalatok közötti együttműködés fokozását segítő lehetőségek – például a tanárok számára biztosított vállalati szakmai gyakorlat – megteremtése, |
| --- | --- |

—

a szakoktatási és szakképzési intézmények és a (profitorientált és nonprofit) vállalatok közötti együttműködés fokozását segítő lehetőségek – például a tanárok számára biztosított vállalati szakmai gyakorlat – megteremtése,

| — | a szakoktatási és szakképzési intézményeknek visszajelzés küldése a szakoktatásban és szakképzésben végzettek foglalkoztathatóságáról; |
| --- | --- |

—

a szakoktatási és szakképzési intézményeknek visszajelzés küldése a szakoktatásban és szakképzésben végzettek foglalkoztathatóságáról;

| d) | A tanulásból a munkába való átmenet figyelemmel kísérésére szolgáló monitoringrendszerek létrehozására irányuló munka folytatása. |
| --- | --- |

d)

A tanulásból a munkába való átmenet figyelemmel kísérésére szolgáló monitoringrendszerek létrehozására irányuló munka folytatása.

Uniós szintű támogatás:

| — | Iránymutatás és technikai támogatás az EQAVET megvalósításához, |
| --- | --- |

—

Iránymutatás és technikai támogatás az EQAVET megvalósításához,

| — | Az EQAVET tagállami megvalósításának áttekintése 2013-ban, |
| --- | --- |

—

Az EQAVET tagállami megvalósításának áttekintése 2013-ban,

| — | A Leonardo da Vinci programon belül a minőségbiztosítási projektek tematikus összekapcsolása, |
| --- | --- |

—

A Leonardo da Vinci programon belül a minőségbiztosítási projektek tematikus összekapcsolása,

| — | Vademecum/tanulmány a munkaalapú tanulás sikeres modelljeiről (a Cedefop közreműködésével), |
| --- | --- |

—

Vademecum/tanulmány a munkaalapú tanulás sikeres modelljeiről (a Cedefop közreműködésével),

| — | A készség- és kompetenciaszükségletek alakulására vonatkozó előrejelzéseknek a megerősítése, elsősorban készség-előrejelzések révén (Cedefop), valamint Európai Készségügyi Tanácsok létrehozásával, |
| --- | --- |

—

A készség- és kompetenciaszükségletek alakulására vonatkozó előrejelzéseknek a megerősítése, elsősorban készség-előrejelzések révén (Cedefop), valamint Európai Készségügyi Tanácsok létrehozásával,

| — | Az oktatás és képzés világát a munka világával összekötő, a többi uniós eszközzel, így az EKKR-rel összhangban álló közös nyelvezet kialakítása (ESCO), |
| --- | --- |

—

Az oktatás és képzés világát a munka világával összekötő, a többi uniós eszközzel, így az EKKR-rel összhangban álló közös nyelvezet kialakítása (ESCO),

| — | Bizottsági javaslat alapján a foglalkoztathatóságra vonatkozó uniós referenciaérték elfogadásának mérlegelése, |
| --- | --- |

—

Bizottsági javaslat alapján a foglalkoztathatóságra vonatkozó uniós referenciaérték elfogadásának mérlegelése,

| — | A szakoktatásban és -képzésben dolgozó tanárok és oktatók változó profiljára vonatkozóan legjobb gyakorlatok és irányelvek kidolgozása (a Cedefoppal közösen); |
| --- | --- |

—

A szakoktatásban és -képzésben dolgozó tanárok és oktatók változó profiljára vonatkozóan legjobb gyakorlatok és irányelvek kidolgozása (a Cedefoppal közösen);

2.   Az egész életen át tartó tanulás és a mobilitás megvalósítása

2.1.   
  Az egész életen át tartó tanulás támogatása

Nemzeti szintű fellépések:

| a) | Valamennyi érdekelt jogainak és kötelezettségeinek, valamint az ösztönzők alkalmazásának az áttekintése, továbbá a szakmai továbbképzésben való részvételt ösztönző megfelelő intézkedések meghozatala annak érdekében, hogy a szakoktatás és -képzés a lehető legnagyobb mértékben járuljon hozzá az „Oktatás és képzés 2020” stratégia keretében az egész életen át tartó tanulásban való felnőttkori részvételre vonatkozóan meghatározott 15 %-os referenciaérték eléréséhez; |
| --- | --- |

a)

Valamennyi érdekelt jogainak és kötelezettségeinek, valamint az ösztönzők alkalmazásának az áttekintése, továbbá a szakmai továbbképzésben való részvételt ösztönző megfelelő intézkedések meghozatala annak érdekében, hogy a szakoktatás és -képzés a lehető legnagyobb mértékben járuljon hozzá az „Oktatás és képzés 2020” stratégia keretében az egész életen át tartó tanulásban való felnőttkori részvételre vonatkozóan meghatározott 15 %-os referenciaérték eléréséhez;

| b) | Az európai képesítési keretrendszerre (EKKR) vonatkozó ajánlás végrehajtása:






  — | átfogó nemzeti képesítési keretrendszerek (NKKR) kidolgozása a tanulási eredményeken alapuló megközelítésre építve. A nemzeti képesítési keretrendszerek katalizátorként való felhasználása a szakoktatás és -képzés és a felsőoktatás közötti átjárhatóság növelése, a szakoktatás és -képzés középiskola utáni/magasabb EKKR-szintekre emelése vagy e szinteken tartása, valamint rugalmas tanulási utak kialakítása érdekében, |
| --- | --- | --- |

b)

Az európai képesítési keretrendszerre (EKKR) vonatkozó ajánlás végrehajtása:

—

átfogó nemzeti képesítési keretrendszerek (NKKR) kidolgozása a tanulási eredményeken alapuló megközelítésre építve. A nemzeti képesítési keretrendszerek katalizátorként való felhasználása a szakoktatás és -képzés és a felsőoktatás közötti átjárhatóság növelése, a szakoktatás és -képzés középiskola utáni/magasabb EKKR-szintekre emelése vagy e szinteken tartása, valamint rugalmas tanulási utak kialakítása érdekében,

| — | 2012-ig a nemzeti képesítési keretrendszerek szintjeinek megfeleltetése az európai képesítési keretrendszer szintjeivel; |
| --- | --- |

—

2012-ig a nemzeti képesítési keretrendszerek szintjeinek megfeleltetése az európai képesítési keretrendszer szintjeivel;

| c) | A nem formális és az informális tanulás validálási eljárásainak kidolgozása és azok alkalmazásának előmozdítása, melyeket az európai képesítési keretrendszer és a nemzeti képesítési keretrendszerek, valamint pályaorientáció támogat; |
| --- | --- |

c)

A nem formális és az informális tanulás validálási eljárásainak kidolgozása és azok alkalmazásának előmozdítása, melyeket az európai képesítési keretrendszer és a nemzeti képesítési keretrendszerek, valamint pályaorientáció támogat;

| d) | A munkaerő-piaci igényekhez szorosan kapcsolódó integrált (oktatás, képzés, foglalkoztatás) pályaorientációs szolgáltatások nyújtása; |
| --- | --- |

d)

A munkaerő-piaci igényekhez szorosan kapcsolódó integrált (oktatás, képzés, foglalkoztatás) pályaorientációs szolgáltatások nyújtása;

| e) | Az ECVET végrehajtása: lásd alább a 2.2. pontot. |
| --- | --- |

e)

Az ECVET végrehajtása: lásd alább a 2.2. pontot.

Uniós szintű támogatás:

| — | Szakpolitikai kézikönyv a szakmai továbbképzéshez való hozzáférésről és az abban való részvételről, |
| --- | --- |

—

Szakpolitikai kézikönyv a szakmai továbbképzéshez való hozzáférésről és az abban való részvételről,

| — | Iránymutatás és technikai támogatás az európai képesítési keretrendszer megvalósításához, elsősorban a tanulási eredményeken alapuló megközelítés alkalmazása céljából, |
| --- | --- |

—

Iránymutatás és technikai támogatás az európai képesítési keretrendszer megvalósításához, elsősorban a tanulási eredményeken alapuló megközelítés alkalmazása céljából,

| — | A nemzeti képesítési keretrendszerekkel kapcsolatos fejlemények feltérképezése a CEDEFOP és az Európai Képzési Alapítvány (ETF) által, |
| --- | --- |

—

A nemzeti képesítési keretrendszerekkel kapcsolatos fejlemények feltérképezése a CEDEFOP és az Európai Képzési Alapítvány (ETF) által,

| — | Tanácsi ajánlás a nem formális és informális tanulás validálásáról (2011), |
| --- | --- |

—

Tanácsi ajánlás a nem formális és informális tanulás validálásáról (2011),

| — | Az egész életen át tartó pályaorientációval kapcsolatos politikák, rendszerek és gyakorlatok kialakítása területén elért eredményekről szóló jelentés 2011-ben (CEDEFOP, ETF és ELGPN). |
| --- | --- |

—

Az egész életen át tartó pályaorientációval kapcsolatos politikák, rendszerek és gyakorlatok kialakítása területén elért eredményekről szóló jelentés 2011-ben (CEDEFOP, ETF és ELGPN).

2.2.   
  A mobilitás fokozása

Nemzeti szintű fellépések:

| a) | Az ajánlással összhangban előrelépés az ECVET megvalósításában, valamint részvétel az ECVET mobilitásban játszott szerepének tesztelésében; |
| --- | --- |

a)

Az ajánlással összhangban előrelépés az ECVET megvalósításában, valamint részvétel az ECVET mobilitásban játszott szerepének tesztelésében;

| b) | A szakoktatási és -képzési mobilitást ösztönző, megfelelő intézkedések meghozatala, többek között:






  — | A szakmai alapképzésben tanuló diákok, valamint a szakoktatási és -képzési szakemberek országok közötti mobilitásban való részvételének ösztönzése, |
| --- | --- | --- |

b)

A szakoktatási és -képzési mobilitást ösztönző, megfelelő intézkedések meghozatala, többek között:

—

A szakmai alapképzésben tanuló diákok, valamint a szakoktatási és -képzési szakemberek országok közötti mobilitásban való részvételének ösztönzése,

| — | A helyi és regionális hatóságok, valamint a szakoktatási és szakképzési szolgáltatók ösztönzése arra, hogy teremtsék meg a nemzetközivé válás kultúráját, és dolgozzanak ki a nemzetközivé válást segítő stratégiákat, beleértve a határokon átnyúló mobilitást is, |
| --- | --- |

—

A helyi és regionális hatóságok, valamint a szakoktatási és szakképzési szolgáltatók ösztönzése arra, hogy teremtsék meg a nemzetközivé válás kultúráját, és dolgozzanak ki a nemzetközivé válást segítő stratégiákat, beleértve a határokon átnyúló mobilitást is,

| — | A tanulószerződéses tanulók és a gyakornokok országok közötti mobilitását gátló jogi és adminisztratív akadályok felszámolása, |
| --- | --- |

—

A tanulószerződéses tanulók és a gyakornokok országok közötti mobilitását gátló jogi és adminisztratív akadályok felszámolása,

| — | A szakmai kamarák, szakmai szervezetek és egyéb releváns szervezetek ösztönzése arra, hogy támogassák a fogadó és a küldő vállalatokat abban, hogy az országok közötti mobilitásban részt vevő tanulószerződéses tanulók és gyakornokok számára megfelelő feltételeket biztosítsanak, |
| --- | --- |

—

A szakmai kamarák, szakmai szervezetek és egyéb releváns szervezetek ösztönzése arra, hogy támogassák a fogadó és a küldő vállalatokat abban, hogy az országok közötti mobilitásban részt vevő tanulószerződéses tanulók és gyakornokok számára megfelelő feltételeket biztosítsanak,

| — | A szakoktatási és -képzési tantervekben a nyelvoktatás, valamint az interkulturális kompetenciák elsajátításának biztosítása, |
| --- | --- |

—

A szakoktatási és -képzési tantervekben a nyelvoktatás, valamint az interkulturális kompetenciák elsajátításának biztosítása,

| — | Az uniós eszközök (pl. EKKR, EQAVET, Europass) optimális felhasználása a képesítések és kompetenciák kölcsönös elismerésének fokozása érdekében. |
| --- | --- |

—

Az uniós eszközök (pl. EKKR, EQAVET, Europass) optimális felhasználása a képesítések és kompetenciák kölcsönös elismerésének fokozása érdekében.

Uniós szintű támogatás:

| — | Iránymutatás és technikai támogatás az ECVET megvalósításához, |
| --- | --- |

—

Iránymutatás és technikai támogatás az ECVET megvalósításához,

| — | Az ECVET megvalósításának rendszeres felülvizsgálata (a Cedefoppal közösen), |
| --- | --- |

—

Az ECVET megvalósításának rendszeres felülvizsgálata (a Cedefoppal közösen),

| — | A Leonardo da Vinci programon belül az ECVET-projektek tematikus összekapcsolása, |
| --- | --- |

—

A Leonardo da Vinci programon belül az ECVET-projektek tematikus összekapcsolása,

| — | Ajánlás a tanulmányi mobilitásról (2011), |
| --- | --- |

—

Ajánlás a tanulmányi mobilitásról (2011),

| — | Bizottsági javaslat alapján a szakoktatási és -képzési mobilitáshoz kapcsolódó uniós referenciaérték elfogadásának mérlegelése (2011), |
| --- | --- |

—

Bizottsági javaslat alapján a szakoktatási és -képzési mobilitáshoz kapcsolódó uniós referenciaérték elfogadásának mérlegelése (2011),

| — | Javaslat a szakmai gyakorlat minőségi keretrendszeréről, |
| --- | --- |

—

Javaslat a szakmai gyakorlat minőségi keretrendszeréről,

| — | Az egész életen át tartó tanulás programja/a Leonardo da Vinci program keretében a tanulószerződéses tanulók mobilitásának előmozdítása, többek között egy támogató portál révén, |
| --- | --- |

—

Az egész életen át tartó tanulás programja/a Leonardo da Vinci program keretében a tanulószerződéses tanulók mobilitásának előmozdítása, többek között egy támogató portál révén,

| — | Az Europass részeként 2012-re európai készségútlevél kidolgozása. |
| --- | --- |

—

Az Europass részeként 2012-re európai készségútlevél kidolgozása.

3.   A kreativitás, az innováció és a vállalkozói készség erősítése

Nemzeti szintű fellépések:

| a) | Kreativitási és innovációs partnerségek ösztönzése (szakoktatási és szakképzési szolgáltatók, felsőoktatási intézmények, formatervezési, művészeti, kutatási és innovációs központok); |
| --- | --- |

a)

Kreativitási és innovációs partnerségek ösztönzése (szakoktatási és szakképzési szolgáltatók, felsőoktatási intézmények, formatervezési, művészeti, kutatási és innovációs központok);

| b) | Annak ösztönzése, hogy valamennyi szakoktatási és szakképzési szolgáltató (beleértve a köz- és magánszféra hálózatait és partnerségeit) hatékony és innovatív módon, a minőség biztosításával alkalmazza a technológiákat, ennek során rendelkezésükre álljanak a szükséges felszerelések, infrastruktúra és hálózatok, továbbá a folyamatos fejlesztések tükrözzék a technológiai fejlődést és a pedagógiai szemlélet alakulását; |
| --- | --- |

b)

Annak ösztönzése, hogy valamennyi szakoktatási és szakképzési szolgáltató (beleértve a köz- és magánszféra hálózatait és partnerségeit) hatékony és innovatív módon, a minőség biztosításával alkalmazza a technológiákat, ennek során rendelkezésükre álljanak a szükséges felszerelések, infrastruktúra és hálózatok, továbbá a folyamatos fejlesztések tükrözzék a technológiai fejlődést és a pedagógiai szemlélet alakulását;

| c) | Intézkedések a vállalkozói készség erősítésére, pl. a releváns kulcskompetenciák elsajátításának előmozdítása, gyakorlati tapasztalatszerzés lehetővé tétele vállalatoknál, valamint szakértők bevonása az üzleti szférából. |
| --- | --- |

c)

Intézkedések a vállalkozói készség erősítésére, pl. a releváns kulcskompetenciák elsajátításának előmozdítása, gyakorlati tapasztalatszerzés lehetővé tétele vállalatoknál, valamint szakértők bevonása az üzleti szférából.

Uniós szintű támogatás:

| — | Uniós szintű szakoktatási és -képzési/üzleti fórum létrehozása az alábbi témakörökre összpontosítva:






  — | a szakoktatás és -képzés szerepe a tudásháromszögben, |
| --- | --- | --- |

—

Uniós szintű szakoktatási és -képzési/üzleti fórum létrehozása az alábbi témakörökre összpontosítva:

—

a szakoktatás és -képzés szerepe a tudásháromszögben,

| — | átmenetek a szakoktatásból és -képzésből az üzlet világába: a szakoktatásban és -képzésben végzett tanulók vállalkozásbeindításban való támogatásának módja. |
| --- | --- |

—

átmenetek a szakoktatásból és -képzésből az üzlet világába: a szakoktatásban és -képzésben végzett tanulók vállalkozásbeindításban való támogatásának módja.

4.   A méltányosság, a társadalmi kohézió és az aktív polgári szerepvállalás előmozdítása

Nemzeti szintű fellépések:

| a) | Megelőző és korrekciós intézkedések meghozatala annak érdekében, hogy a szakoktatás és -képzés a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljon a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

a)

Megelőző és korrekciós intézkedések meghozatala annak érdekében, hogy a szakoktatás és -képzés a lehető legnagyobb mértékben hozzájáruljon a korai iskolaelhagyás elleni küzdelemhez;

| b) | Az alacsony képzettségű és egyéb „kockázati” csoportok oktatásban és képzésben való részvételének növelését célzó intézkedések – többek között rugalmas szakmai továbbképzési utak kidolgozásának, valamint megfelelő pályaorientációs és támogató szolgáltatások alkalmazásának – mérlegelése; |
| --- | --- |

b)

Az alacsony képzettségű és egyéb „kockázati” csoportok oktatásban és képzésben való részvételének növelését célzó intézkedések – többek között rugalmas szakmai továbbképzési utak kidolgozásának, valamint megfelelő pályaorientációs és támogató szolgáltatások alkalmazásának – mérlegelése;

| c) | Az információs és kommunikációs technológiák alkalmazása a képzés elérhetőségének maximalizálása, az aktív tanulás előmozdítása, továbbá a „kockázati” csoportok részvételének megkönnyítését szolgáló, mind a munka-, mind az iskolai alapú szakoktatásban és -képzésben alkalmazandó új módszerek kidolgozása céljából; |
| --- | --- |

c)

Az információs és kommunikációs technológiák alkalmazása a képzés elérhetőségének maximalizálása, az aktív tanulás előmozdítása, továbbá a „kockázati” csoportok részvételének megkönnyítését szolgáló, mind a munka-, mind az iskolai alapú szakoktatásban és -képzésben alkalmazandó új módszerek kidolgozása céljából;

| d) | A meglévő monitoringrendszerek alkalmazása a „kockázati” csoportok szakoktatásban és -képzésben való részvételének támogatása érdekében: lásd a fenti 1.2. pont d) alpontját. |
| --- | --- |

d)

A meglévő monitoringrendszerek alkalmazása a „kockázati” csoportok szakoktatásban és -képzésben való részvételének támogatása érdekében: lásd a fenti 1.2. pont d) alpontját.

Uniós szintű támogatás:

| — | Vademecum a „kockázati” csoportoknak a munkaalapú tanulás és a kulcskompetenciák ötvözése révén megvalósuló bevonásának legjobb gyakorlatairól, |
| --- | --- |

—

Vademecum a „kockázati” csoportoknak a munkaalapú tanulás és a kulcskompetenciák ötvözése révén megvalósuló bevonásának legjobb gyakorlatairól,

| — | Tanácsi ajánlás a korai iskolaelhagyás csökkentéséről (2011). |
| --- | --- |

—

Tanácsi ajánlás a korai iskolaelhagyás csökkentéséről (2011).

5.   Transzverzális célok, a koppenhágai folyamat kormányzása és a folyamatra vonatkozó felelősségvállalás

Nemzeti szintű fellépések:

| a) | A végrehajtásra és a különböző eszközök (ECVET, ECTS, a nemzeti képesítési keretrendszerek megfeleltetése az európai képesítési keretrendszernek, az EQAVET-tel összhangban álló minőségbiztosítási rendszerek) hozzáadott értékére összpontosító kommunikációs stratégiák kialakítása az érdekeltek különböző csoportjai számára; |
| --- | --- |

a)

A végrehajtásra és a különböző eszközök (ECVET, ECTS, a nemzeti képesítési keretrendszerek megfeleltetése az európai képesítési keretrendszernek, az EQAVET-tel összhangban álló minőségbiztosítási rendszerek) hozzáadott értékére összpontosító kommunikációs stratégiák kialakítása az érdekeltek különböző csoportjai számára;

| b) | A szervezett együttműködést szolgáló mechanizmusok létrehozása valamennyi szinten (szakpolitika és végrehajtás) a szakoktatási és -képzési ágazat és a foglalkoztatási szolgálatok között, ideértve a szociális partnereket is; |
| --- | --- |

b)

A szervezett együttműködést szolgáló mechanizmusok létrehozása valamennyi szinten (szakpolitika és végrehajtás) a szakoktatási és -képzési ágazat és a foglalkoztatási szolgálatok között, ideértve a szociális partnereket is;

| c) | Közreműködés a szakmai alapképzésben részt vevő tanulókra vonatkozó uniós adatok javításában, beleértve a mobilitást és a foglalkoztathatóságot is. |
| --- | --- |

c)

Közreműködés a szakmai alapképzésben részt vevő tanulókra vonatkozó uniós adatok javításában, beleértve a mobilitást és a foglalkoztathatóságot is.

Uniós szintű támogatás:

| — | A fenti célok megvalósításának támogatása az egész életen át tartó tanulás programján, és adott esetben az európai strukturális alapokon keresztül, |
| --- | --- |

—

A fenti célok megvalósításának támogatása az egész életen át tartó tanulás programján, és adott esetben az európai strukturális alapokon keresztül,

| — | A tagállamközi és az innovatív projektek közötti egymástól tanulás támogatása, |
| --- | --- |

—

A tagállamközi és az innovatív projektek közötti egymástól tanulás támogatása,

| — | Az oktatás és képzés területéhez kapcsolódó közös európai eszközök végrehajtását szolgáló, megerősített koordinációs eljárás létrehozása, |
| --- | --- |

—

Az oktatás és képzés területéhez kapcsolódó közös európai eszközök végrehajtását szolgáló, megerősített koordinációs eljárás létrehozása,

| — | Európai kommunikációs stratégia az átláthatóságot szolgáló európai eszközökről, |
| --- | --- |

—

Európai kommunikációs stratégia az átláthatóságot szolgáló európai eszközökről,

| — | Uniós szintű szervezett együttműködés kialakítása a szakoktatási és szakképzési szolgáltatók szervezeteivel, |
| --- | --- |

—

Uniós szintű szervezett együttműködés kialakítása a szakoktatási és szakképzési szolgáltatók szervezeteivel,

| — | A szervezett együttműködés erősítése az oktatási, képzési és foglalkoztatási politika területe között, |
| --- | --- |

—

A szervezett együttműködés erősítése az oktatási, képzési és foglalkoztatási politika területe között,

| — | A szakmai alapképzésben részt vevő tanulókra vonatkozó uniós adatok javítása, beleértve a mobilitást és a foglalkoztathatóságot is, |
| --- | --- |

—

A szakmai alapképzésben részt vevő tanulókra vonatkozó uniós adatok javítása, beleértve a mobilitást és a foglalkoztathatóságot is,

| — | A szociális partnerek további tevékeny szerepvállalása valamennyi szinten a koppenhágai folyamatban (irányítás és felelősségvállalás), valamint további közreműködésük a fent említett rövid távú célok megvalósításában, |
| --- | --- |

—

A szociális partnerek további tevékeny szerepvállalása valamennyi szinten a koppenhágai folyamatban (irányítás és felelősségvállalás), valamint további közreműködésük a fent említett rövid távú célok megvalósításában,

| — | Jelentéstétel a tagállami és partnerországi szakoktatási és -képzési fejleményekről, |
| --- | --- |

—

Jelentéstétel a tagállami és partnerországi szakoktatási és -képzési fejleményekről,

| — | A cserék megerősítése a bővítésben részt vevő és a szomszédos országokkal. |
| --- | --- |

—

A cserék megerősítése a bővítésben részt vevő és a szomszédos országokkal.

ENNEK MEGFELELŐEN FELKÉRIK A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, HOGY HATÁSKÖRÜK KORLÁTAIN BELÜL

| 1. | Hajtsák végre a következőkre irányuló intézkedéseket:






  i. | a 2020. évi szakoktatásra és -képzésre vonatkozó átfogó elképzelés megvalósítása a fenti I. szakaszban leírtak szerint; |
| --- | --- | --- |

1.

Hajtsák végre a következőkre irányuló intézkedéseket:

i.

a 2020. évi szakoktatásra és -képzésre vonatkozó átfogó elképzelés megvalósítása a fenti I. szakaszban leírtak szerint;

| ii. | a II. szakaszban a 2011–2020. közötti időszakra kitűzött stratégiai célok, valamint a IV. szakaszban a következő 4 évre (2011–2014) javasolt rövid távú célok megvalósítása; |
| --- | --- |

ii.

a II. szakaszban a 2011–2020. közötti időszakra kitűzött stratégiai célok, valamint a IV. szakaszban a következő 4 évre (2011–2014) javasolt rövid távú célok megvalósítása;

| iii. | a koppenhágai folyamat kormányzásának és a folyamatra vonatkozó felelősségnek az erősítése a III. szakaszban megállapított elveknek megfelelően. |
| --- | --- |

iii.

a koppenhágai folyamat kormányzásának és a folyamatra vonatkozó felelősségnek az erősítése a III. szakaszban megállapított elveknek megfelelően.

| 2. | A tagállamok, a regionális és helyi hatóságok, a Bizottság, a tagjelölt országok, az EGT/EFTA országok és a szociális partnerek közötti kölcsönös együttműködésen keresztül, a koppenhágai folyamat tágabb keretében mozdítsák elő az e következtetésekben megfogalmazott elképzelést, célkitűzéseket és elveket. |
| --- | --- |

2.

A tagállamok, a regionális és helyi hatóságok, a Bizottság, a tagjelölt országok, az EGT/EFTA országok és a szociális partnerek közötti kölcsönös együttműködésen keresztül, a koppenhágai folyamat tágabb keretében mozdítsák elő az e következtetésekben megfogalmazott elképzelést, célkitűzéseket és elveket.

---

(1)  HL C 13., 2003.1.18., 2. o.

(2)  HL L 394., 2006.12.30., 10. o.

(3)  HL C 290., 2007.12.4., 1. o.

(4)  HL C 140., 2008.6.6., 10. o.

(5)  HL C 320., 2008.12.16., 6. o.

(6)  HL C 319., 2008.12.13., 4. o.

(7)  9876/09.

(8)  HL C 119., 2009.5.28., 2. o.

(9)  EUCO 7/1/10 REV 1, illetve EUCO 13/1/10 REV 1.

(10)  HL C 135., 2010.5.26., 2. o.

(11)  Lásd a 10. lábjegyzetet.

(12)  Lásd a Cedefopnak és az Európai Képzési Alapítványnak az elért eredményekről szóló 2010. évi jelentését.

(13)  A 2241/2004/EK határozat, HL L 390., 2004.12.31., 6. o.

(14)  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

(15)  HL C 155., 2009.7.8., 11. o.

(16)  HL C 155., 2009.7.8., 1. o.

(17)  Ez az „Oktatás és képzés 2020” keretrendszer 2. stratégiai céljának felel meg.

(18)  Az európai készségek, kompetenciák és foglalkozások taxonómiája (ESCO).

(19)  Ez az „Oktatás és képzés 2020” keretrendszer 1. stratégiai céljának felel meg.

(20)  Ez az „Oktatás és képzés 2020” keretrendszer 4. stratégiai céljának felel meg.

(21)  HL C 141., 2008.6.7., 17–20. o.

(22)  Ez az „Oktatás és képzés 2020” keretrendszer 3. stratégiai céljának felel meg.

(23)  A szakképzésért felelős főigazgatók (DGVT) és a szakképzési tanácsadó bizottság (ACVT) megbeszéléseit követően.

---

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/16 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/16

---

A Tanács következtetései a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben a kultúra által játszott szerepről

2010/C 324/03

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai évéről (2010) szóló, 2008. október 22-i 1098/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

tekintettel arra, hogy az Európai Tanács a 2010. június 17-i ülésén elfogadta a foglalkoztatást és az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést célzó, Európa 2020 elnevezésű stratégiát (2), valamint különösen arra, hogy kötelezettségvállalásai között szerepel „a társadalmi befogadás elősegítése, mindenekelőtt a szegénység csökkentése révén legalább 20 millió embert emelve ki a szegénységi küszöb és a kirekesztődés általi fenyegetettségből”,

érdeklődéssel fogadva az Európai Parlament 2007. november 15-i, a szociális valóság felméréséről szóló állásfoglalását, amely kimondja, hogy a szociális kohézió erősítésének, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolásának politikai prioritássá kell válnia az Európai Unió számára,

mivel:

| — | mindenkinek joga van a kulturális élethez, az abban való részvételhez, az oktatás és az egész életen át tartó tanulás lehetőségéhez, alkotóképességének kibontakoztatásához, valamint kulturális identitásának és hovatartozásának megválasztásához és mások általi tiszteletben tartásához, annak valamennyi kifejezési formájában, |
| --- | --- |

—

mindenkinek joga van a kulturális élethez, az abban való részvételhez, az oktatás és az egész életen át tartó tanulás lehetőségéhez, alkotóképességének kibontakoztatásához, valamint kulturális identitásának és hovatartozásának megválasztásához és mások általi tiszteletben tartásához, annak valamennyi kifejezési formájában,

| — | a kultúra transzverzális dimenziója indokolja a kulturális szakpolitikák bevonását a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelembe, |
| --- | --- |

—

a kultúra transzverzális dimenziója indokolja a kulturális szakpolitikák bevonását a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelembe,

| — | a kultúrához való hozzájutás, az abban való részvétel és a kulturális oktatás valóban fontos szerepet játszhat a szegénység elleni küzdelemben és a nagyobb fokú társadalmi befogadás előmozdításában, mivel elősegítheti egyebek mellett az alábbiakat:






  — | a személyiség kibontakozása, az önkifejezés, a tudatosság, a személyes szabadság és az egyenjogúság, valamint a társadalmi életben való aktív részvétel, |
| --- | --- | --- |

—

a kultúrához való hozzájutás, az abban való részvétel és a kulturális oktatás valóban fontos szerepet játszhat a szegénység elleni küzdelemben és a nagyobb fokú társadalmi befogadás előmozdításában, mivel elősegítheti egyebek mellett az alábbiakat:

—

a személyiség kibontakozása, az önkifejezés, a tudatosság, a személyes szabadság és az egyenjogúság, valamint a társadalmi életben való aktív részvétel,

| — | az elszigetelt helyzetben lévő csoportok, mint pl. az idős emberek, valamint a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő csoportok társadalmi integrációja, továbbá a különleges társadalmi és kulturális csoportokkal kapcsolatos sztereotípiák és előítéletek iránti figyelem felkeltése és az ezek elleni küzdelem, |
| --- | --- |

—

az elszigetelt helyzetben lévő csoportok, mint pl. az idős emberek, valamint a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő csoportok társadalmi integrációja, továbbá a különleges társadalmi és kulturális csoportokkal kapcsolatos sztereotípiák és előítéletek iránti figyelem felkeltése és az ezek elleni küzdelem,

| — | a kulturális sokféleség és a kultúrák közötti párbeszéd támogatása, a különbségek tiszteletben tartása, valamint a kultúrák közötti ellentétek megakadályozásának és felszámolásának képessége, |
| --- | --- |

—

a kulturális sokféleség és a kultúrák közötti párbeszéd támogatása, a különbségek tiszteletben tartása, valamint a kultúrák közötti ellentétek megakadályozásának és felszámolásának képessége,

| — | az információkhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzájutás az új információs és kommunikációs technológiák, különösen az internet igénybevételét kínáló kulturális helyeken, |
| --- | --- |

—

az információkhoz és a szolgáltatásokhoz való hozzájutás az új információs és kommunikációs technológiák, különösen az internet igénybevételét kínáló kulturális helyeken,

| — | az alkotóképesség, valamint a nem formális és informális oktatás során megszerzett készségek fejlesztése, amelyek a munkaerőpiacon, a társadalmi és a közéletben hasznosíthatók. |
| --- | --- |

—

az alkotóképesség, valamint a nem formális és informális oktatás során megszerzett készségek fejlesztése, amelyek a munkaerőpiacon, a társadalmi és a közéletben hasznosíthatók.

ÚGY VÉLVE ezért, hogy a kulturális dimenziót be kell építeni a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet célzó nemzeti és európai uniós szakpolitikákba;

a fentiekre tekintettel FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, hogy saját hatáskörükön belül, a szubszidiaritás elvének tiszteletben tartásával és intézményi szerkezetük figyelembevételével:

| A. | A kultúra transzverzális dimenziójának ösztönzése érdekében alakítsanak ki egy átfogó, összehangolt és részvételen alapuló szemléletet az alábbiak által:






  1. | a kulturális dimenzió beépítése a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló stratégiákba, valamint a kulturális szakpolitikák igénybevétele a társadalmi befogadás előmozdítása érdekében; |
| --- | --- | --- |

A.

A kultúra transzverzális dimenziójának ösztönzése érdekében alakítsanak ki egy átfogó, összehangolt és részvételen alapuló szemléletet az alábbiak által:

1.

a kulturális dimenzió beépítése a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelmet szolgáló stratégiákba, valamint a kulturális szakpolitikák igénybevétele a társadalmi befogadás előmozdítása érdekében;

| 2. | olyan szakpolitikák folytatása, amelyek célja annak elősegítése, hogy a kulturális tevékenységek valóban mindenki rendelkezésére álljanak és azokban mindenki részt vehessen; |
| --- | --- |

2.

olyan szakpolitikák folytatása, amelyek célja annak elősegítése, hogy a kulturális tevékenységek valóban mindenki rendelkezésére álljanak és azokban mindenki részt vehessen;

| 3. | az érdekelt felek bevonása – a szegénységben és társadalmi kirekesztésben élőket, és az őket képviselő szervezeteket is beleértve – a stratégiák és szakpolitikák kidolgozásába és végrehajtásába; |
| --- | --- |

3.

az érdekelt felek bevonása – a szegénységben és társadalmi kirekesztésben élőket, és az őket képviselő szervezeteket is beleértve – a stratégiák és szakpolitikák kidolgozásába és végrehajtásába;

| 4. | a társadalmi befogadásra irányuló programokat a kulturális programokkal összekapcsoló specifikus helyi projektek kidolgozásának ösztönzése; |
| --- | --- |

4.

a társadalmi befogadásra irányuló programokat a kulturális programokkal összekapcsoló specifikus helyi projektek kidolgozásának ösztönzése;

| 5. | az együttműködés, a közös projektek, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztásának ösztönzése a különböző hatalmi szintek között, ideértve az európai szintet is, a társadalmi, gazdasági, kulturális, oktatási és ifjúsági területek szereplői között, valamint a hatóságok és az említett szereplők között; |
| --- | --- |

5.

az együttműködés, a közös projektek, valamint a tapasztalatok és a bevált gyakorlatok megosztásának ösztönzése a különböző hatalmi szintek között, ideértve az európai szintet is, a társadalmi, gazdasági, kulturális, oktatási és ifjúsági területek szereplői között, valamint a hatóságok és az említett szereplők között;

| 6. | a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben a kultúra által játszott szerep tanulmányozásának és elemzésének előmozdítása. |
| --- | --- |

6.

a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben a kultúra által játszott szerep tanulmányozásának és elemzésének előmozdítása.

| B. | Erősítsék meg az oktatás, a képzés, a gazdaság, a foglalkoztatás és a kultúra közötti kapcsolatokat az alábbiak által:






  1. | a társadalmi, oktatási és ifjúsági területekhez tartozó, különösen művészek és kulturális intézmények részvételével folytatott kulturális tevékenységek támogatása a kulturális és kultúrák közötti készségek erősítése, valamint a kreativitás és az innováció ösztönzése céljából, különösen a gyermekek és a fiatalok körében; |
| --- | --- | --- |

B.

Erősítsék meg az oktatás, a képzés, a gazdaság, a foglalkoztatás és a kultúra közötti kapcsolatokat az alábbiak által:

1.

a társadalmi, oktatási és ifjúsági területekhez tartozó, különösen művészek és kulturális intézmények részvételével folytatott kulturális tevékenységek támogatása a kulturális és kultúrák közötti készségek erősítése, valamint a kreativitás és az innováció ösztönzése céljából, különösen a gyermekek és a fiatalok körében;

| 2. | annak elismerése, hogy a kulturális közvetítés (3) jelentős szerepet játszik a kultúrában való részvételben, továbbá hogy ennek érdekében szakirányú képzéseket kell létrehozni és meg kell erősíteni a közreműködők szakmai hozzáértését; |
| --- | --- |

2.

annak elismerése, hogy a kulturális közvetítés (3) jelentős szerepet játszik a kultúrában való részvételben, továbbá hogy ennek érdekében szakirányú képzéseket kell létrehozni és meg kell erősíteni a közreműködők szakmai hozzáértését;

| 3. | a kultúra területén megszerzett készségek hasznosításának mint a munkaerőpiacra és a társadalmi, illetve a közéletbe vezető egyik útnak az ösztönzése; |
| --- | --- |

3.

a kultúra területén megszerzett készségek hasznosításának mint a munkaerőpiacra és a társadalmi, illetve a közéletbe vezető egyik útnak az ösztönzése;

| 4. | olyan szakpolitikák folytatása, amelyek célja a média segítségével történő oktatás, a digitális készségek fejlesztése, valamint a kiszolgáltatott, a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élő csoportok megtanítása az olyan információs és kommunikációs technológiák használatára, amelyek megkönnyítik a kultúrához való hozzájutást, valamint a kulturális kifejezési lehetőségek és a művészi kreativitás fejlesztését; |
| --- | --- |

4.

olyan szakpolitikák folytatása, amelyek célja a média segítségével történő oktatás, a digitális készségek fejlesztése, valamint a kiszolgáltatott, a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élő csoportok megtanítása az olyan információs és kommunikációs technológiák használatára, amelyek megkönnyítik a kultúrához való hozzájutást, valamint a kulturális kifejezési lehetőségek és a művészi kreativitás fejlesztését;

| 5. | a kulturális, társadalmi, gazdasági, oktatási és ifjúsági területek szereplői figyelmének felhívása a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élő személyekkel fennálló kapcsolatokra, a kultúrák közötti párbeszédre, a kultúrának a társadalmi befogadást elősegítő szerepére és a kultúra közéleti dimenziójára. |
| --- | --- |

5.

a kulturális, társadalmi, gazdasági, oktatási és ifjúsági területek szereplői figyelmének felhívása a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élő személyekkel fennálló kapcsolatokra, a kultúrák közötti párbeszédre, a kultúrának a társadalmi befogadást elősegítő szerepére és a kultúra közéleti dimenziójára.

| C. | Használják fel a kultúrában rejlő lehetőségeket a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő különleges társadalmi és kulturális csoportokkal kapcsolatos sztereotípiák és előítéletek elleni küzdelemre az alábbiak révén:






  1. | a kulturális sokféleséget és a kultúrák közötti párbeszédet hangsúlyozó programok és intézkedések előmozdítása, valamint az érintett csoportok, például a migránsok, és a széles értelemben vett társadalom közötti kulturális cserék kiemelt kezelése; |
| --- | --- | --- |

C.

Használják fel a kultúrában rejlő lehetőségeket a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élő különleges társadalmi és kulturális csoportokkal kapcsolatos sztereotípiák és előítéletek elleni küzdelemre az alábbiak révén:

1.

a kulturális sokféleséget és a kultúrák közötti párbeszédet hangsúlyozó programok és intézkedések előmozdítása, valamint az érintett csoportok, például a migránsok, és a széles értelemben vett társadalom közötti kulturális cserék kiemelt kezelése;

| 2. | a média által adott esetben e területen játszott pozitív szerep kiemelése; |
| --- | --- |

2.

a média által adott esetben e területen játszott pozitív szerep kiemelése;

| 3. | a gyerekeknek és a fiataloknak e tekintetben szánt intézkedések ösztönzése az iskolában és az iskolán kívül, különösen az ifjúsági szervezetek és mozgalmak körében. |
| --- | --- |

3.

a gyerekeknek és a fiataloknak e tekintetben szánt intézkedések ösztönzése az iskolában és az iskolán kívül, különösen az ifjúsági szervezetek és mozgalmak körében.

FELKÉRI A TAGÁLLAMOKAT, hogy intézményi szerkezetük figyelembevételével:

| A. | Szüntessék meg a kultúrához való hozzájutás akadályait a következők révén:






  1. | a kulturális ágazat figyelmének felhívása a mindenfajta közönség elfogadására és ezek különböző igényeinek az elismerésére; |
| --- | --- | --- |

A.

Szüntessék meg a kultúrához való hozzájutás akadályait a következők révén:

1.

a kulturális ágazat figyelmének felhívása a mindenfajta közönség elfogadására és ezek különböző igényeinek az elismerésére;

| 2. | a megfelelő és könnyen elérhető kulturális információk terjesztése, valamint a tájékoztatás és a figyelemfelhívás megfelelő módszereinek kialakítása annak érdekében, hogy az információk eljussanak a kiszolgáltatott helyzetben lévőkhöz is, különleges figyelmet fordítva a fogyatékossággal élőkre; |
| --- | --- |

2.

a megfelelő és könnyen elérhető kulturális információk terjesztése, valamint a tájékoztatás és a figyelemfelhívás megfelelő módszereinek kialakítása annak érdekében, hogy az információk eljussanak a kiszolgáltatott helyzetben lévőkhöz is, különleges figyelmet fordítva a fogyatékossággal élőkre;

| 3. | az új információs és kommunikációs technológiák, különösen az internet elérhetőségének a javítása és e tekintetben a közkönyvtárak, a helyi kulturális központok és a nyilvános internetelérési pontok szerepének a megerősítése és megújítása, amelyek az ismeretek digitális hátterének létfontosságú elemei, illetve a kulturális találkozók és tevékenységek mindenki számára nyitva álló terei; |
| --- | --- |

3.

az új információs és kommunikációs technológiák, különösen az internet elérhetőségének a javítása és e tekintetben a közkönyvtárak, a helyi kulturális központok és a nyilvános internetelérési pontok szerepének a megerősítése és megújítása, amelyek az ismeretek digitális hátterének létfontosságú elemei, illetve a kulturális találkozók és tevékenységek mindenki számára nyitva álló terei;

| 4. | konkrét célcsoportok javát szolgáló olyan szakpolitikák folytatása, amelyek célja a kultúrához való hozzájutás költségének csökkentése; |
| --- | --- |

4.

konkrét célcsoportok javát szolgáló olyan szakpolitikák folytatása, amelyek célja a kultúrához való hozzájutás költségének csökkentése;

| 5. | a mindenki számára rendelkezésre álló helyi kulturális kínálat javítása és bővítése. |
| --- | --- |

5.

a mindenki számára rendelkezésre álló helyi kulturális kínálat javítása és bővítése.

| B. | Javítsák a kulturális életben való részvételt és a kulturális kifejezési módokat az alábbiak révén:






  1. | mindenekelőtt a kulturális oktatás, a kulturális közvetítés és a művészi gyakorlat terén folytatott tevékenységek fokozása révén a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők kulturális részvételének, kulturális önkifejezésének és művészi kreativitásának a felértékelése; |
| --- | --- | --- |

B.

Javítsák a kulturális életben való részvételt és a kulturális kifejezési módokat az alábbiak révén:

1.

mindenekelőtt a kulturális oktatás, a kulturális közvetítés és a művészi gyakorlat terén folytatott tevékenységek fokozása révén a szegénységben és társadalmi kirekesztettségben élők kulturális részvételének, kulturális önkifejezésének és művészi kreativitásának a felértékelése;

| 2. | szakpolitikák folytatása az írás és az olvasás tanítása – beleértve a digitális jártasságot is –, az alapfokú oktatás és a nemzeti nyelvek elsajátítása terén; |
| --- | --- |

2.

szakpolitikák folytatása az írás és az olvasás tanítása – beleértve a digitális jártasságot is –, az alapfokú oktatás és a nemzeti nyelvek elsajátítása terén;

| 3. | olyan projektek ösztönzése – beleértve a művésztelepeket is –, amelyek lehetővé teszik a művészek, valamint a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők közötti együttműködés előmozdítását; |
| --- | --- |

3.

olyan projektek ösztönzése – beleértve a művésztelepeket is –, amelyek lehetővé teszik a művészek, valamint a szegénységben vagy társadalmi kirekesztettségben élők közötti együttműködés előmozdítását;

| 4. | az oktatási és az ifjúsági ágazatban rejlő lehetőségek legjobb kihasználása, valamint a kulturális létesítmények által tett erőfeszítések ösztönzése, amelyekkel a gyermekeknek és a fiataloknak a kulturális életben való részvételét és kulturális kifejezésmódjait segítik elő. |
| --- | --- |

4.

az oktatási és az ifjúsági ágazatban rejlő lehetőségek legjobb kihasználása, valamint a kulturális létesítmények által tett erőfeszítések ösztönzése, amelyekkel a gyermekeknek és a fiataloknak a kulturális életben való részvételét és kulturális kifejezésmódjait segítik elő.

Következésképpen felkéri A TAGÁLLAMOKAT ÉS A BIZOTTSÁGOT, hogy

| 1. | a lehető legjobban vegyék igénybe az Unió kohéziós politikájának eszközeit az olyan kulturális kezdeményezések támogatására, amelyek célja a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem; |
| --- | --- |

1.

a lehető legjobban vegyék igénybe az Unió kohéziós politikájának eszközeit az olyan kulturális kezdeményezések támogatására, amelyek célja a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem;

| 2. | hangsúlyozzák a kultúrának a Millenniumi Fejlesztési Célok továbbfejlesztéséhez és végrehajtásához való hozzájárulását; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozzák a kultúrának a Millenniumi Fejlesztési Célok továbbfejlesztéséhez és végrehajtásához való hozzájárulását;

| 3. | az Európai 2020 stratégia céljainak végrehajtásakor vegyék figyelembe e következtetéseket. |
| --- | --- |

3.

az Európai 2020 stratégia céljainak végrehajtásakor vegyék figyelembe e következtetéseket.

---

(1)  HL L 298., 2008.11.7., 20. o.

(2)  EUCO 13/1/10 REV 1.

(3)  A kulturális közvetítés a nyilvánosság és a kultúra közötti kapcsolatok létrehozásának tudománya.

---

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/18

---

A Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott következtetések az Európai Unió által a dopping elleni nemzetközi küzdelemben betöltött szerepről

2010/C 324/04

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA ÉS A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

1.   EMLÉKEZTETVE ARRA, hogy:

| — | a Tanács 2000. december 4-én a dopping elleni küzdelemről szóló következtetéseket (1) fogadott el (a mostani következtetések ezeket egészítik ki), amelyekben megállapodás született arról, hogy a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökség (WADA) egyes ülései előtt kellő időben gondoskodni kell az Európai Közösség és a tagállamok közötti koordináció – elnökségi irányítás melletti – megszervezéséről, |
| --- | --- |

—

a Tanács 2000. december 4-én a dopping elleni küzdelemről szóló következtetéseket (1) fogadott el (a mostani következtetések ezeket egészítik ki), amelyekben megállapodás született arról, hogy a Nemzetközi Doppingellenes Ügynökség (WADA) egyes ülései előtt kellő időben gondoskodni kell az Európai Közösség és a tagállamok közötti koordináció – elnökségi irányítás melletti – megszervezéséről,

| — | a Lisszaboni Szerződés (2)2009. december 1-jei hatálybalépését követően az Európai Unió a sport területét érintő hatáskört szerzett, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy a tagállamok intézkedéseit támogató, koordináló vagy kiegészítő intézkedéseket hajtson végre annak érdekében, hogy a sport sajátos természetére, az önkéntes részvételen alapuló szerkezeti sajátosságaira, valamint a társadalomban és a nevelésben betöltött szerepére tekintettel hozzájáruljon az európai sport előmozdításhoz. Következésképpen fejleszteni kell a sport európai dimenzióit a sportversenyek tisztaságának és nyitottságának, valamint a sport területén felelős szervezetek közötti együttműködésnek az előmozdítása, illetve a sportolók, köztük különösen a legfiatalabbak fizikai és szellemi épségének védelme révén. Erősíteni kell továbbá az együttműködést a harmadik országokkal és a hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal; |
| --- | --- |

—

a Lisszaboni Szerződés (2)2009. december 1-jei hatálybalépését követően az Európai Unió a sport területét érintő hatáskört szerzett, amely lehetővé teszi az Unió számára, hogy a tagállamok intézkedéseit támogató, koordináló vagy kiegészítő intézkedéseket hajtson végre annak érdekében, hogy a sport sajátos természetére, az önkéntes részvételen alapuló szerkezeti sajátosságaira, valamint a társadalomban és a nevelésben betöltött szerepére tekintettel hozzájáruljon az európai sport előmozdításhoz. Következésképpen fejleszteni kell a sport európai dimenzióit a sportversenyek tisztaságának és nyitottságának, valamint a sport területén felelős szervezetek közötti együttműködésnek az előmozdítása, illetve a sportolók, köztük különösen a legfiatalabbak fizikai és szellemi épségének védelme révén. Erősíteni kell továbbá az együttműködést a harmadik országokkal és a hatáskörrel rendelkező nemzetközi szervezetekkel, különösen az Európa Tanáccsal;

2.   TUDATÁBAN ANNAK, hogy:

| — | a WADA által kezelt kérdések egy része az EU hatáskörébe tartozik, másik része pedig a tagállamok felelőssége, |
| --- | --- |

—

a WADA által kezelt kérdések egy része az EU hatáskörébe tartozik, másik része pedig a tagállamok felelőssége,

| — | mivel a WADA kontinentális alapon szerveződik, annak érdekében, hogy az összes európai érdekű kérdéssel kapcsolatban közös látásmód alakuljon ki, szoros együttműködést kell kialakítani az Európa Tanáccsal; |
| --- | --- |

—

mivel a WADA kontinentális alapon szerveződik, annak érdekében, hogy az összes európai érdekű kérdéssel kapcsolatban közös látásmód alakuljon ki, szoros együttműködést kell kialakítani az Európa Tanáccsal;

3.   ÚGY VÉLIK, hogy:

| — | rendkívül fontos gondoskodni arról, hogy a WADA határozataiban kellő súllyal vegyék figyelembe az Európai Unió és tagállamai álláspontját, |
| --- | --- |

—

rendkívül fontos gondoskodni arról, hogy a WADA határozataiban kellő súllyal vegyék figyelembe az Európai Unió és tagállamai álláspontját,

| — | adott esetben, például az uniós vívmányoknak és a jóhiszemű együttműködés kötelezettségének a fényében, az elnökség vezetése mellett, kellő időben és hatékonysággal össze kell hangolni az Unió és a tagállamok álláspontjait a WADA üléseit megelőzően. |
| --- | --- |

—

adott esetben, például az uniós vívmányoknak és a jóhiszemű együttműködés kötelezettségének a fényében, az elnökség vezetése mellett, kellő időben és hatékonysággal össze kell hangolni az Unió és a tagállamok álláspontjait a WADA üléseit megelőzően.

---

(1)  HL C 356., 2000.12.12., 1. o.

(2)  Az EUMSz. 6. és 165. cikke.

---

Európai Bizottság

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/19 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/19

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2010. november 30.

2010/C 324/05

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,2998 |
| JPY | Japán yen | 109,00 |
| DKK | Dán korona | 7,4529 |
| GBP | Angol font | 0,83765 |
| SEK | Svéd korona | 9,1715 |
| CHF | Svájci frank | 1,2990 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,0910 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,915 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 284,18 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7093 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,0692 |
| RON | Román lej | 4,2925 |
| TRY | Török líra | 1,9645 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,3595 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3306 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,0979 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,7557 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,7219 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 510,51 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,2714 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,6658 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4260 |
| IDR | Indonéz rúpia | 11 765,09 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,1171 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,361 |
| RUB | Orosz rubel | 40,9545 |
| THB | Thaiföldi baht | 39,254 |
| BRL | Brazil real | 2,2373 |
| MXN | Mexikói peso | 16,3190 |
| INR | Indiai rúpia | 59,7400 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,2998

JPY

Japán yen

109,00

DKK

Dán korona

7,4529

GBP

Angol font

0,83765

SEK

Svéd korona

9,1715

CHF

Svájci frank

1,2990

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,0910

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,915

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

284,18

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7093

PLN

Lengyel zloty

4,0692

RON

Román lej

4,2925

TRY

Török líra

1,9645

AUD

Ausztrál dollár

1,3595

CAD

Kanadai dollár

1,3306

HKD

Hongkongi dollár

10,0979

NZD

Új-zélandi dollár

1,7557

SGD

Szingapúri dollár

1,7219

KRW

Dél-Koreai won

1 510,51

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,2714

CNY

Kínai renminbi

8,6658

HRK

Horvát kuna

7,4260

IDR

Indonéz rúpia

11 765,09

MYR

Maláj ringgit

4,1171

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,361

RUB

Orosz rubel

40,9545

THB

Thaiföldi baht

39,254

BRL

Brazil real

2,2373

MXN

Mexikói peso

16,3190

INR

Indiai rúpia

59,7400

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

A TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/20 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/20

---

Értesítés a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról szóló 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 9a. cikke (7) bekezdésének végrehajtásáról

(A funkcionális légtérblokkok létrehozásáról szóló tagállami határozatok közzététele)

2010/C 324/06

| Tagállam(ok) | Hivatkozás | A funkcionális légtérblokk neve | Hatálybalépés |
| --- | --- | --- | --- |
| Dánia, Svédország | 2009. december 17-én aláírt államközi megállapodás | Danish-Swedish Functional Airspace Block (dán–svéd funkcionális légtérblokk) | 2010. július 1. |

Tagállam(ok)

Hivatkozás

A funkcionális légtérblokk neve

Hatálybalépés

Dánia, Svédország

2009. december 17-én aláírt államközi megállapodás

Danish-Swedish Functional Airspace Block (dán–svéd funkcionális légtérblokk)

2010. július 1.

---

V Hirdetmények

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/21

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések részleges időközi felülvizsgálatának megindításáról

2010/C 324/07

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (3) bekezdése alapján az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) részleges időközi felülvizsgálat iránti kérelmet nyújtottak be.

1.   Felülvizsgálati kérelem

A kérelmet egy, a Kínai Népköztársaságban működő exportáló gyártó, a Shandong Lulong Group Co. Ltd. (a továbbiakban: kérelmező) nyújtotta be.

A felülvizsgálat a dömpingnek a kérelmező tekintetében történő kivizsgálására korlátozódik.

2.   A termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termékek a jelenleg a 7325 10 50, 7325 10 92, ex 7325 10 99 KN-kód (Taric-kód: 7325109910), valamint az ex 7325 99 10 KN-kód (Taric-kód: 7325991010) alá besorolt, a Kínai Népköztársaságból származó, nem temperálható öntöttvasból, valamint gömbgrafitos öntöttvasból (lágyvas) készült, föld felett vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésére használt öntvények, valamint ezek részei (akár géppel előállítva, bevonattal ellátva, festve vagy más anyaggal illesztve is), a tűzcsapokat kivéve (a továbbiakban: érintett termék).

3.   A meglévő intézkedések

A jelenleg hatályos intézkedés a legutóbb az 500/2009/EK tanácsi rendelettel (2) módosított, a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozataláról szóló 1212/2005/EK tanácsi rendelettel (3) kivetett végleges dömpingellenes vám.

4.   A felülvizsgálat indokai

A 11. cikk (3) bekezdése alapján benyújtott kérelem a kérelmező által szolgáltatott azon prima facie bizonyítékon alapul, hogy a meglévő intézkedésekhez vezető körülmények a kérelmező tekintetében megváltoztak, és ezek a változások tartósnak bizonyulnak.

A kérelmező prima facie bizonyítékot szolgáltatott arról, hogy piacgazdasági elbánásra jogosult és a kérelmezőt illetően a dömping ellensúlyozásához nincs szükség az intézkedés jelenlegi mértékű fenntartására. A kérelmező belföldi árainak és az Unióba irányuló export során alkalmazott árainak az összehasonlítása alapján a dömpingkülönbözet lényegesen alacsonyabbnak tűnik, mint az intézkedés jelenlegi szintje.

Emiatt a dömping ellensúlyozásához a továbbiakban nincs szükség a jelenlegi mértékű – a korábban megállapított dömpingértéken alapuló – intézkedések fenntartására.

5.   A dömping megállapítására irányuló eljárás

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján vizsgálatot indít.

A vizsgálat célja annak megállapítása, hogy a kérelmező tekintetében szükséges-e a meglévő intézkedések fenntartása, megszüntetése vagy módosítása.

Amennyiben a vizsgálat azzal az eredménnyel zárul, hogy a kérelmező tekintetében az intézkedéseket meg kell szüntetni vagy módosítani kell, szükségessé válhat a Kínai Népköztársaságban működő, az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében külön meg nem nevezett egyéb vállalatok által gyártott érintett termék behozatalára jelenleg alkalmazandó vámtétel módosítása.

a)   Kérdőívek

A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk beszerzése érdekében a Bizottság kérdőíveket küld a kérelmező és az érintett exportáló ország hatóságai részére. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. a) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

b)   Információgyűjtés és meghallgatások

A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy ismertessék álláspontjukat, a kérdőívre adott válaszokon kívül szolgáltassanak további információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezen információknak és az ezeket alátámasztó bizonyítékoknak a 6. a) pont i. alpontjában megállapított határidőn belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

A Bizottság meghallgathatja továbbá az érdekelt feleket, amennyiben olyan kérelmet nyújtanak be, amelyből kitűnik, hogy meghallgatásukat különleges okok indokolják. E kérelmet a 6. a) pont ii. alpontjában megállapított határidőn belül kell benyújtani.

c)   Piacgazdasági elbánás/egyéni elbánás

Amennyiben a kérelmező megfelelően bizonyítani tudja, hogy piacgazdasági feltételek között működik – azaz megfelel az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában ismertetett követelményeknek –, a rendes érték megállapítására az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerint kerül sor. E célból az értesítés 6. b) pontjában meghatározott külön határidőn belül kellően megindokolt kérelmet kell benyújtani. A Bizottság igénylőlapot küld a kérelmezőnek és a Kínai Népköztársaság hatóságainak. Ezt az igénylőlapot a kérelmező az egyéni elbánás iránti kérelem benyújtásához is használhatja, amennyiben teljesíti az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott feltételeket.

d)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztása

Amennyiben a kérelmezőnek nem biztosítanak piacgazdasági elbánást, viszont az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően teljesíti az egyedi vám kivetésére vonatkozó feltételeket, a Kínai Népköztársaságra vonatkozó rendes érték megállapításához kiválasztanak egy megfelelő, piacgazdasági berendezkedésű országot az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően. A Bizottság – az érintett termék Kínai Népköztársaságból történő behozatalára vonatkozó intézkedések elrendeléséhez vezető vizsgálathoz hasonlóan – ismét Indiát tervezi kiválasztani e célra. A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy az ezen értesítés 6. c) pontjában megállapított külön határidőn belül jelezzék, alkalmasnak találják-e az említett országot erre a célra.

Ezenkívül – amennyiben a kérelmezőt piacgazdasági elbánásban részesítik – a Bizottság szükség esetén egy megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országban a rendes értékre vonatkozóan tett megállapításokat is felhasználhat, például abból a célból, hogy a rendes érték megállapításához szükséges, a Kínai Népköztársaságból származó, megbízhatatlan költség- vagy árelemeket helyettesítse, amennyiben a Kínai Népköztársaságban nem állnak rendelkezésre a megbízható, szükséges adatok. A Bizottság e célra is Indiát tervezi kiválasztani.

6.   Határidők

a)   Általános határidők

i.   Jelentkezés, kitöltött kérdőívek benyújtása, egyéb információk közlése

Ahhoz, hogy az érdekelt felek előterjesztéseit a vizsgálat során figyelembe lehessen venni, a feleknek – eltérő rendelkezés hiányában – az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 37 napon belül jelentkezniük kell a Bizottságnál, ki kell fejteniük álláspontjukat, be kell nyújtaniuk kitöltött kérdőíveiket, illetve a Bizottság rendelkezésére kell bocsátaniuk a birtokukban lévő egyéb információkat. A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy az alaprendeletben megállapított eljárási jogok többsége csak akkor gyakorolható, ha a felek a fent említett határidőn belül jelentkeznek a Bizottságnál.

ii.   Meghallgatások

Az érdekelt felek ugyanezen 37 napos határidőn belül kérhetik a Bizottság előtti meghallgatásukat is.

b)   A piacgazdasági elbánás és/vagy az egyéni elbánás iránti kérelmek benyújtására vonatkozó külön határidő

Az értesítés 5. pontjának c) alpontjában említett, a kérelmező által benyújtott, kellően megindokolt, piacgazdasági elbánás iránti kérelemnek az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 15 napon belül kell beérkeznie a Bizottsághoz.

c)   A piacgazdasági berendezkedésű ország kiválasztására vonatkozó külön határidő

A vizsgálatban érintett feleknek észrevételeik lehetnek azzal kapcsolatban, hogy megfelelő piacgazdasági berendezkedésű országnak tartják-e Indiát, melyet a Bizottság az 5. pont d) alpontjában ismertetettek szerint a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték megállapításához kiválasztani tervez. Az észrevételeknek az ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő 10 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.

7.   Írásbeli beadványok, kitöltött kérdőívek, levelek

Az érdekelt feleknek minden beadványukat és kérelmüket írásban kell benyújtaniuk (eltérő rendelkezés hiányában nem elektronikus formában), melyen fel kell tüntetniük nevüket, címüket, e-mail címüket, telefon- és faxszámukat. Az érdekelt felek valamennyi bizalmas írásos beadványát – beleértve az ezen értesítésben kért információkat, a kérdőívekre adott válaszokat és a leveleket – „Limited” (4) (Korlátozott hozzáférés) jelöléssel kell ellátni; az alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének megfelelően ezekhez nem bizalmas jellegű változatot is rendelkezésre kell bocsátani, amelyet „For inspection by interested parties” (Az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátni.

A Bizottság levelezési címe:

| European Comission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N-105 4/92 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |

European Comission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N-105 4/92

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

8.   Az együttműködés hiánya

Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, az alaprendelet 18. cikkével összhangban megerősítő vagy nemleges megállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.

Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető adatokat szolgáltatott, ezeket az információkat figyelmen kívül kell hagyni, és az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre lehet támaszkodni. Ha valamelyik érdekelt fél nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a rendelkezésre álló tények felhasználására kerül sor, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mintha együttműködött volna.

9.   A vizsgálat ütemterve

A vizsgálat az alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően ezen értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 15 hónapon belül lezárul.

10.   Személyes adatok feldolgozása

A Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (5) megfelelően fogja kezelni.

11.   Meghallgató tisztviselő

A Bizottság felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy ha az érdekelt felek úgy ítélik meg, hogy védelemhez való joguk gyakorlása során nehézségekbe ütköznek, kérhetik a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselőjének közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a Bizottság szolgálatai között: az eljárás során szükség esetén közvetít az érdekeik védelmét érintő eljárási kérdésekben, különös tekintettel az aktához való hozzáférésre, az adatok bizalmas kezelésére, a határidők meghosszabbítására, valamint az írásban és/vagy szóban kifejtett álláspontok kezelésére. További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és weboldala a Kereskedelmi Főigazgatóság webhelyén található (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

(2)  HL L 151., 2009.6.16., 6. o.

(3)  HL L 199., 2005.7.29., 1. o.

(4)  Ez azt jelenti, hogy a dokumentum csak belső használatra szolgál. A dokumentumnak az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében védelmet kell biztosítani. Az alaprendelet 19. cikke és az 1994. évi GATT VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-egyezmény (dömpingellenes egyezmény) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül.

(5)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/24 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/24

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 324/08

| 1. | 2010. november 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Espírito Santo Financial Group, SA (a továbbiakban: ESFG, Luxemburg) irányítása alá tartozó Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (a továbbiakban: Tranquilidade, Portugália) és a Banco Pastor, SA (a továbbiakban: Banco Pastor, Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az eddig a Banco Pastor kizárólagos irányítása alá tartozó Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (a továbbiakban: Pastor Vida, Spanyolország) felett, az ESFG irányítása alá tartozó Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (a továbbiakban: ESG, Spanyolország) pedig az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében részesedés vásárlása útján irányítást szerez a Gespastor S.G.I.I.C, SA (a továbbiakban: Gespastor, Spanyolország) egésze felett. |
| --- | --- |

1.

2010. november 22-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Espírito Santo Financial Group, SA (a továbbiakban: ESFG, Luxemburg) irányítása alá tartozó Companhia de Seguros Tranquilidade, SA (a továbbiakban: Tranquilidade, Portugália) és a Banco Pastor, SA (a továbbiakban: Banco Pastor, Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az eddig a Banco Pastor kizárólagos irányítása alá tartozó Pastor Vida, SA de Seguros y Reaseguros (a továbbiakban: Pastor Vida, Spanyolország) felett, az ESFG irányítása alá tartozó Espírito Santo Gestion, S.A.U., S.G.I.I.C. (a továbbiakban: ESG, Spanyolország) pedig az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében részesedés vásárlása útján irányítást szerez a Gespastor S.G.I.I.C, SA (a továbbiakban: Gespastor, Spanyolország) egésze felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Tranquilidade esetében: a biztosítási és nyugdíjjal kapcsolatos termékek területén fejti ki tevékenységét, főként Portugáliában, valamint Spanyolországban, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Tranquilidade esetében: a biztosítási és nyugdíjjal kapcsolatos termékek területén fejti ki tevékenységét, főként Portugáliában, valamint Spanyolországban,

| — | az ESG esetében: befektetési alapok kezelése a spanyol pénzügyi ágazat piacán, |
| --- | --- |

—

az ESG esetében: befektetési alapok kezelése a spanyol pénzügyi ágazat piacán,

| — | az ESFG esetében: banki, biztosítási, valamint vagyon- és alapkezelői szolgáltatások Portugáliában és nemzetközi szinten, |
| --- | --- |

—

az ESFG esetében: banki, biztosítási, valamint vagyon- és alapkezelői szolgáltatások Portugáliában és nemzetközi szinten,

| — | a Banco Pastor esetében: a banki műveletek és a biztosításforgalmazás terén tevékeny vállalkozáscsoport Spanyolországban, |
| --- | --- |

—

a Banco Pastor esetében: a banki műveletek és a biztosításforgalmazás terén tevékeny vállalkozáscsoport Spanyolországban,

| — | a Pastor Vida esetében: életbiztosítás és nyugdíjalapok Spanyolországban, |
| --- | --- |

—

a Pastor Vida esetében: életbiztosítás és nyugdíjalapok Spanyolországban,

| — | a Gespastor esetében: befektetési alapok kezelése a spanyol pénzügyi ágazat piacán. |
| --- | --- |

—

a Gespastor esetében: befektetési alapok kezelése a spanyol pénzügyi ágazat piacán.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5980 – Tranquilidade/Banco Pastor/Pastor Vida/Espírito Santo Gestion/Gespastor hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/26

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2010/C 324/09

| 1. | 2010. november 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Votorantim csoport (Brazília) és a Fischer csoport (Brazília) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások Citrovita, illetve Citrosuco nevű leányvállalataik egyesülése útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: közös vállalkozás) felett. |
| --- | --- |

1.

2010. november 24-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Votorantim csoport (Brazília) és a Fischer csoport (Brazília) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások Citrovita, illetve Citrosuco nevű leányvállalataik egyesülése útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: közös vállalkozás) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Votorantim esetében: cement és beton, bányászat és kohászat, cellulóz és papír, gyümölcslé, különleges vegyipari termékek, saját villamosenergia-termelés és pénzügyek, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Votorantim esetében: cement és beton, bányászat és kohászat, cellulóz és papír, gyümölcslé, különleges vegyipari termékek, saját villamosenergia-termelés és pénzügyek,

| — | a Fischer esetében: olajplatformok számára végzett tengeri szolgáltatások, gyümölcslé előállítása, |
| --- | --- |

—

a Fischer esetében: olajplatformok számára végzett tengeri szolgáltatások, gyümölcslé előállítása,

| — | a közös vállalkozás esetében: narancslé előállítása és exportálása. |
| --- | --- |

—

a közös vállalkozás esetében: narancslé előállítása és exportálása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.5907 – Votorantim/Fischer/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 1.12.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 324/27 |
| --- | --- | --- | --- |

1.12.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 324/27

---

Értesítés a 2004/17/EK irányelv 30. cikke alapján benyújtott kérelemről

Tagállam által benyújtott kérelem

2010/C 324/10

A Bizottsághoz 2010. november 22-én kérelem érkezett a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikkének (4) bekezdése alapján. A kérelem kézhezvétele utáni első munkanap 2010. november 23.

A Cseh Köztársaság által benyújtott kérelem a szén ezen ország területén való feltárására és kitermelésére vonatkozik. Az említett 30. cikk kimondja, hogy a 2004/17/EK irányelv nem alkalmazandó, ha az adott tevékenység közvetlen módon ki van téve a versenynek olyan piacokon, amelyekre a belépés nincs korlátozva. E feltételek értékelését – amely nem érinti a versenyszabályok alkalmazását – kizárólag a 2004/17/EK irányelv alapján kell elvégezni.

A Bizottságnak a fent említett munkanaptól számítva három hónap áll rendelkezésére, hogy határozzon e kérelemmel kapcsolatban. A határidő vége tehát 2011. február 23.

A fent említett (4) bekezdés harmadik albekezdésében foglalt rendelkezések nem alkalmazandók. Következésképpen a Bizottság rendelkezésére álló határidő szükség esetén három hónappal meghosszabbítható. A határidő ezen esetleges meghosszabbításáról a Bizottság új értesítést fog közzétenni.

---