# Euroopa Liidu C 334/2010

| | ISSN 1725-5171
  doi:10.3000/17255171.C_2010.334.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 334 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 53. köide10. detsember 2010 |

ISSN 1725-5171

doi:10.3000/17255171.C_2010.334.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 334

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

53. köide10. detsember 2010

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Kontrollikoda |
| 2010/C 334/01 | Arvamus nr 6/2010 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 322) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Kontrollikoda

2010/C 334/01

Arvamus nr 6/2010 (vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 322) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 322)

1

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2010/C 334/02 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2009. aasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega, parandus (ELT C 303, 9.11.2010) | 18 |

Parandused

2010/C 334/02

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2009. aasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega, parandus (ELT C 303, 9.11.2010)

18

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Kontrollikoda

| 10.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/1

---

ARVAMUS nr 6/2010

(vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 322)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse ettepaneku kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust

2010/C 334/01

SISUKORD

| | Punkt | Lk |
| --- | --- | --- |
| Kokkuvõte
  ... | I–XV | 3 |
| Sissejuhatus
  ... | 1–4 | 4 |
| Eelarvepõhimõtted
  ... | 5 | 4 |
| Sihtotstarbeline tulu
  ... | 6–9 | 4 |
| Komisjoni ettepanek ... | 6 | 4 |
| Analüüs ... | 7–8 | 4 |
| Soovitus ... | 9 | 5 |
| Aktsepteeritav vigade esinemise risk
  ... | 10–23 | 5 |
| Komisjoni ettepanek ... | 10–11 | 5 |
| Analüüs ... | 12–22 | 5 |
| Otstarve ... | 13–15 | 5 |
| Määratlus ja hindamine ... | 16–17 | 5 |
| Aktsepteeritava riski taseme mõõtmine ... | 18 | 6 |
| Ülesanded ja kohustused ... | 19–22 | 6 |
| Soovitus ... | 23 | 6 |
| Eelarve täitmise viisid ja liikmesriikide kohustused
  ... | 24–36 | 6 |
| Komisjoni ettepanek ... | 24–25 | 6 |
| Analüüs ... | 26–35 | 6 |
| Komisjoni ja liikmesriikide kohustused ... | 28 | 7 |
| Põllumajandusvaldkonna halduskorra rakendamine muudes valdkondades ... | 29–32 | 7 |
| Ettepanekute maksumus ... | 33 | 7 |
| Kokkusobivus tulemuspõhise kuluhüvitussüsteemiga ... | 34 | 7 |
| Kuidas komisjon teavet kasutab? ... | 35 | 7 |
| Soovitus ... | 36 | 7 |
| Maksed, sissenõudmine ja hanked
  ... | 37 | 7 |
| Usalduskontod
  ... | 38–41 | 8 |
| Komisjoni ettepanek ... | 38 | 8 |
| Analüüs ... | 39–40 | 8 |
| Soovitus ... | 41 | 8 |
| Toetused ja auhinnad
  ... | 42 | 8 |
| Rahastamisvahendid
  ... | 43–47 | 8 |
| Komisjoni ettepanek ... | 43 | 8 |
| Analüüs ... | 44–46 | 8 |
| Soovitus ... | 47 | 9 |
| Välisaudit
  ... | 48–69 | 9 |
| Aastaaruanne ... | 49–63 | 9 |
| Komisjoni ettepanek ... | 49 | 9 |
| Analüüs ... | 50–62 | 9 |
| Soovitus ... | 63 | 10 |
| Eriaruanded ... | 64–68 | 10 |
| Komisjoni ettepanek ... | 64 | 10 |
| Analüüs ... | 65–67 | 11 |
| Soovitus ... | 68 | 11 |
| Muud välisauditit puudutavad küsimused ... | 69 | 11 |
| Euroopa usaldusfondid
  ... | 70–78 | 11 |
| Komisjoni ettepanek ... | 70 | 11 |
| Analüüs ... | 71–77 | 11 |
| Haldusküsimused ... | 72–73 | 11 |
| Kulud ... | 74–75 | 11 |
| Aruandlus ja auditeerimiskord ... | 76–77 | 12 |
| Soovitus ... | 78 | 12 |
| Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel
  ... | 79–82 | 12 |
| Komisjoni ettepanek ... | 79 | 12 |
| Analüüs ... | 80–81 | 12 |
| Soovitus ... | 82 | 12 |
| Kinnisvaraostude finantseerimine
  ... | 83 | 12 |
| Lõppsätted
  ... | 84 | 12 |
| Teemad, mida komisjoni seletuskirjas esile ei tõsteta
  ... | 85 | 12 |
| Eelmaksete tasaarvestamine
  ... | 86–89 | 12 |
| Komisjoni ettepanek ... | 86 | 12 |
| Analüüs ... | 87 | 12 |
| Soovitus ... | 88–89 | 13 |
| Majandusaasta aruande esitamine ja raamatupidamisarvestus
  ... | 90–93 | 13 |
| Komisjoni ettepanek ... | 90 | 13 |
| Analüüs ... | 91–92 | 13 |
| Soovitus ... | 93 | 13 |
| Aluslepingu alusel asutatud ametite ja muude asutuste finantsmäärused
  ... | 94–100 | 13 |
| Komisjoni ettepanek ... | 94 | 13 |
| Analüüs ... | 95–98 | 13 |
| Soovitus ... | 99–100 | 14 |
| Aruandlusnõuded
  ... | 101–102 | 14 |
| LISA – Komisjoni muudetud tekst ja kontrollikoja ettepanek | | |

Punkt

Lk

Kokkuvõte
  ...

I–XV

3

Sissejuhatus
  ...

1–4

4

Eelarvepõhimõtted
  ...

5

4

Sihtotstarbeline tulu
  ...

6–9

4

Komisjoni ettepanek ...

6

4

Analüüs ...

7–8

4

Soovitus ...

9

5

Aktsepteeritav vigade esinemise risk
  ...

10–23

5

Komisjoni ettepanek ...

10–11

5

Analüüs ...

12–22

5

Otstarve ...

13–15

5

Määratlus ja hindamine ...

16–17

5

Aktsepteeritava riski taseme mõõtmine ...

18

6

Ülesanded ja kohustused ...

19–22

6

Soovitus ...

23

6

Eelarve täitmise viisid ja liikmesriikide kohustused
  ...

24–36

6

Komisjoni ettepanek ...

24–25

6

Analüüs ...

26–35

6

Komisjoni ja liikmesriikide kohustused ...

28

7

Põllumajandusvaldkonna halduskorra rakendamine muudes valdkondades ...

29–32

7

Ettepanekute maksumus ...

33

7

Kokkusobivus tulemuspõhise kuluhüvitussüsteemiga ...

34

7

Kuidas komisjon teavet kasutab? ...

35

7

Soovitus ...

36

7

Maksed, sissenõudmine ja hanked
  ...

37

7

Usalduskontod
  ...

38–41

8

Komisjoni ettepanek ...

38

8

Analüüs ...

39–40

8

Soovitus ...

41

8

Toetused ja auhinnad
  ...

42

8

Rahastamisvahendid
  ...

43–47

8

Komisjoni ettepanek ...

43

8

Analüüs ...

44–46

8

Soovitus ...

47

9

Välisaudit
  ...

48–69

9

Aastaaruanne ...

49–63

9

Komisjoni ettepanek ...

49

9

Analüüs ...

50–62

9

Soovitus ...

63

10

Eriaruanded ...

64–68

10

Komisjoni ettepanek ...

64

10

Analüüs ...

65–67

11

Soovitus ...

68

11

Muud välisauditit puudutavad küsimused ...

69

11

Euroopa usaldusfondid
  ...

70–78

11

Komisjoni ettepanek ...

70

11

Analüüs ...

71–77

11

Haldusküsimused ...

72–73

11

Kulud ...

74–75

11

Aruandlus ja auditeerimiskord ...

76–77

12

Soovitus ...

78

12

Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel
  ...

79–82

12

Komisjoni ettepanek ...

79

12

Analüüs ...

80–81

12

Soovitus ...

82

12

Kinnisvaraostude finantseerimine
  ...

83

12

Lõppsätted
  ...

84

12

Teemad, mida komisjoni seletuskirjas esile ei tõsteta
  ...

85

12

Eelmaksete tasaarvestamine
  ...

86–89

12

Komisjoni ettepanek ...

86

12

Analüüs ...

87

12

Soovitus ...

88–89

13

Majandusaasta aruande esitamine ja raamatupidamisarvestus
  ...

90–93

13

Komisjoni ettepanek ...

90

13

Analüüs ...

91–92

13

Soovitus ...

93

13

Aluslepingu alusel asutatud ametite ja muude asutuste finantsmäärused
  ...

94–100

13

Komisjoni ettepanek ...

94

13

Analüüs ...

95–98

13

Soovitus ...

99–100

14

Aruandlusnõuded
  ...

101–102

14

LISA – Komisjoni muudetud tekst ja kontrollikoja ettepanek

EUROOPA LIIDU KONTROLLIKODA,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 322, kooskõlas Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepinguga, eelkõige selle artikliga 106a,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu ettepanekut määruse kohta, (1) mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (2) (edaspidi „finantsmäärus”),

võttes arvesse kontrollikoja poolt 3. septembril 2010. aastal saadud nõukogu taotlust arvamuse avaldamiseks eelmainitud määruse ettepaneku kohta ning parlamendi 23. juuni 2010. aasta taotlust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ARVAMUSE:

Kokkuvõte

| I. | Euroopa Liidu finantsjuhtimise ja korra parandamine, mille alusel komisjon vahendite haldamise kohta aru annab, on tähtis ülesanne. Määrusel on selles oma osa, ja kavandatud muudatuste hulgas on selliseid, mis aitavad vastutajatel teha mõistlikke otsuseid, sisaldades menetluste märgatavat lihtsustamist. Kuid määrusest üksi ei piisa: peamised parandused viiakse ellu komisjoni, teiste institutsioonide ja liikmesriikide vastutajate tegevuse läbi. |
| --- | --- |

I.

Euroopa Liidu finantsjuhtimise ja korra parandamine, mille alusel komisjon vahendite haldamise kohta aru annab, on tähtis ülesanne. Määrusel on selles oma osa, ja kavandatud muudatuste hulgas on selliseid, mis aitavad vastutajatel teha mõistlikke otsuseid, sisaldades menetluste märgatavat lihtsustamist. Kuid määrusest üksi ei piisa: peamised parandused viiakse ellu komisjoni, teiste institutsioonide ja liikmesriikide vastutajate tegevuse läbi.

| II. | Komisjoni kirjelduse kohaselt on ettepanek tavapärasest, iga kolme aasta tagant toimuvast finantsmääruse läbivaatamisest põhjalikum. Tegelikkuses ei ole kavandatud muudatused aga nii ulatuslikud. Näiteks (punkt 42) räägitakse seletuskirjas toetuste andmise korra muutmisest sisendipõhisest väljundipõhiseks. Tehtud ettepanekud ei ole aga selle eesmärgi täitmiseks piisavad, ehkki nende seas on mõningaid uuendusi, nagu auhindade andmine. |
| --- | --- |

II.

Komisjoni kirjelduse kohaselt on ettepanek tavapärasest, iga kolme aasta tagant toimuvast finantsmääruse läbivaatamisest põhjalikum. Tegelikkuses ei ole kavandatud muudatused aga nii ulatuslikud. Näiteks (punkt 42) räägitakse seletuskirjas toetuste andmise korra muutmisest sisendipõhisest väljundipõhiseks. Tehtud ettepanekud ei ole aga selle eesmärgi täitmiseks piisavad, ehkki nende seas on mõningaid uuendusi, nagu auhindade andmine.

| III. | Komisjoni ettepanek sihtotstarbelise välistulu kohta on põhjendatud, kuid sihtotstarbelise sisetulu kategooria säilitamine tundub üleliigne (punktid 6–9). |
| --- | --- |

III.

Komisjoni ettepanek sihtotstarbelise välistulu kohta on põhjendatud, kuid sihtotstarbelise sisetulu kategooria säilitamine tundub üleliigne (punktid 6–9).

| IV. | Komisjon on esitanud ettepanekuid aktsepteeritava vigade esinemise riski kohta. Kontrollikoda märgib, et aktsepteeritava riski määratluse ja rakendamise suhtes valitseb märkimisväärne ebamäärasus, ning et komisjoni ettepanekust jääb mulje, et aktsepteeritava riski mõistet kasutatakse üksnes selleks, et otsustada, millises summas tehtud eeskirjadevastased maksed tuleks tagantjärele eeskirjadele vastavaks tunnistada. Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul kaaluda, kas finantsmäärustes tuleks ette näha, et komisjon parandaks kulusid käsitlevate ettepanekute läbivaatamise korda nende esitamise ajal, samuti vigade põhjuste väljaselgitamist. Finantsmäärusega ei peaks püüdma piirata kontrollikoja volitusi seoses asjakohase olulisuse taseme määramisega (punktid 10–23). |
| --- | --- |

IV.

Komisjon on esitanud ettepanekuid aktsepteeritava vigade esinemise riski kohta. Kontrollikoda märgib, et aktsepteeritava riski määratluse ja rakendamise suhtes valitseb märkimisväärne ebamäärasus, ning et komisjoni ettepanekust jääb mulje, et aktsepteeritava riski mõistet kasutatakse üksnes selleks, et otsustada, millises summas tehtud eeskirjadevastased maksed tuleks tagantjärele eeskirjadele vastavaks tunnistada. Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul kaaluda, kas finantsmäärustes tuleks ette näha, et komisjon parandaks kulusid käsitlevate ettepanekute läbivaatamise korda nende esitamise ajal, samuti vigade põhjuste väljaselgitamist. Finantsmäärusega ei peaks püüdma piirata kontrollikoja volitusi seoses asjakohase olulisuse taseme määramisega (punktid 10–23).

| V. | Komisjoni ettepanek eelarve täitmise viiside kohta sisaldab olulist nõuet esitada halduslik avaldus kõigi vahendite kohta, mille puhul eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega. Ettepanekud tekitavad aga küsimusi seoses kulude, praktilisuse ja vastutusega, mis nõuavad hoolikat läbimõtlemist (punktid 24–36). |
| --- | --- |

V.

Komisjoni ettepanek eelarve täitmise viiside kohta sisaldab olulist nõuet esitada halduslik avaldus kõigi vahendite kohta, mille puhul eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega. Ettepanekud tekitavad aga küsimusi seoses kulude, praktilisuse ja vastutusega, mis nõuavad hoolikat läbimõtlemist (punktid 24–36).

| VI. | Kontrollikoda soovitab rakendusmääruses arvesse võtta kontrollikoja varasemaid märkusi usalduskontode kohta (punktid 38–41). |
| --- | --- |

VI.

Kontrollikoda soovitab rakendusmääruses arvesse võtta kontrollikoja varasemaid märkusi usalduskontode kohta (punktid 38–41).

| VII. | Finantsmäärusesse sätte lisamine rahastamisvahendite kasutamise spetsiaalse õigusliku aluse kohta on asjakohane. Kontrollikoda märgib aga, et finantsmääruse kavandatud täienduses ei arvestata omandiõiguse küsimust. Ei ole selge, kas komisjon kavatseb kirjendada kõik rahastamisvahendid Euroopa Liidu bilanssi (punktid 43–47). |
| --- | --- |

VII.

Finantsmäärusesse sätte lisamine rahastamisvahendite kasutamise spetsiaalse õigusliku aluse kohta on asjakohane. Kontrollikoda märgib aga, et finantsmääruse kavandatud täienduses ei arvestata omandiõiguse küsimust. Ei ole selge, kas komisjon kavatseb kirjendada kõik rahastamisvahendid Euroopa Liidu bilanssi (punktid 43–47).

| VIII. | Suur osa välisauditit puudutavatest ettepanekutest piiraks kontrollikoja suutlikkust täita mõjusalt aluslepingust tulenevaid kohustusi. Seetõttu soovitab kontrollikoda parlamendil ja nõukogul suurema osa neist ettepanekutest tagasi lükata (punktid 48–69). |
| --- | --- |

VIII.

Suur osa välisauditit puudutavatest ettepanekutest piiraks kontrollikoja suutlikkust täita mõjusalt aluslepingust tulenevaid kohustusi. Seetõttu soovitab kontrollikoda parlamendil ja nõukogul suurema osa neist ettepanekutest tagasi lükata (punktid 48–69).

| IX. | Komisjon teeb ettepaneku luua Euroopa usaldusfondid. Kontrollikoda juhib parlamendi ja nõukogu tähelepanu ettepanekuga kaasnevatele haldus-, aruandlus- ja auditiprobleemidele (punktid 70–78). |
| --- | --- |

IX.

Komisjon teeb ettepaneku luua Euroopa usaldusfondid. Kontrollikoda juhib parlamendi ja nõukogu tähelepanu ettepanekuga kaasnevatele haldus-, aruandlus- ja auditiprobleemidele (punktid 70–78).

| X. | Kavandatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste „lihtsustatud näidisfinantsmäärust” käsitlevas sättes ei ole sõnaselgelt ette nähtud kontrollikojaga konsulteerimist. Kontrollikoja hinnangul on oluline, et mainitud dokument ei piiraks kontrollikoja volitusi ELi vahendite kasutamise auditeerimisel (punktid 79–81). |
| --- | --- |

X.

Kavandatud avaliku ja erasektori partnerlusel põhinevate asutuste „lihtsustatud näidisfinantsmäärust” käsitlevas sättes ei ole sõnaselgelt ette nähtud kontrollikojaga konsulteerimist. Kontrollikoja hinnangul on oluline, et mainitud dokument ei piiraks kontrollikoja volitusi ELi vahendite kasutamise auditeerimisel (punktid 79–81).

| XI. | Kontrollikoda soovitab eelmaksete põhimõtet edasi arendada, et koos haldusmeetmetega vähendada tegemata maksete liigset kuhjumist (punktid 86–89). |
| --- | --- |

XI.

Kontrollikoda soovitab eelmaksete põhimõtet edasi arendada, et koos haldusmeetmetega vähendada tegemata maksete liigset kuhjumist (punktid 86–89).

| XII. | Ettepanekutes nähakse ette raamatupidamisaruannete koostamise ja esitamise korra mõningast lihtsustamist. Kontrollikoda soovitab lisaks sellele korrata ja täpsustada komisjoni kohustust koostada raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas rahvusvaheliselt heakskiidetud standarditega (punktid 90–93). |
| --- | --- |

XII.

Ettepanekutes nähakse ette raamatupidamisaruannete koostamise ja esitamise korra mõningast lihtsustamist. Kontrollikoda soovitab lisaks sellele korrata ja täpsustada komisjoni kohustust koostada raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas rahvusvaheliselt heakskiidetud standarditega (punktid 90–93).

| XIII. | Kontrollikoda soovitab täpsustada komisjoni ettepanekut ametite auditeerimise kohta, et suurendada ettepaneku võimalikku mõju kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta saadavale üldisele kindlusele (punktid 94–99). |
| --- | --- |

XIII.

Kontrollikoda soovitab täpsustada komisjoni ettepanekut ametite auditeerimise kohta, et suurendada ettepaneku võimalikku mõju kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta saadavale üldisele kindlusele (punktid 94–99).

| XIV. | Kontrollikoda soovitab aruandlusnõuded üle vaadata (punktid 101–102). |
| --- | --- |

XIV.

Kontrollikoda soovitab aruandlusnõuded üle vaadata (punktid 101–102).

| XV. | Kokkuvõttes pakuvad uuesti sõnastatud finantsmääruse ettepanekud komisjonile võimalusi läbipaistvuse ja finantsjuhtimise parandamiseks. Tulemuslikkuse oluline paranemine nõuab aga siiski valdkondlike õigusaktide lihtsustamist. |
| --- | --- |

XV.

Kokkuvõttes pakuvad uuesti sõnastatud finantsmääruse ettepanekud komisjonile võimalusi läbipaistvuse ja finantsjuhtimise parandamiseks. Tulemuslikkuse oluline paranemine nõuab aga siiski valdkondlike õigusaktide lihtsustamist.

Sissejuhatus

| 1. | Komisjoni ettepanek (KOM(2010) 260 (lõplik)) sisaldab paljude finantsmääruse artiklite üksikasjalikke muudatusi. Ettepaneku seletuskirjas on muudatuste eesmärk ja iseloom esitatud artiklite rühmade kaupa. Kontrollikoja arvamuses järgitakse nii palju kui võimalik komisjoni seletuskirja ülesehitust. |
| --- | --- |

1.

Komisjoni ettepanek (KOM(2010) 260 (lõplik)) sisaldab paljude finantsmääruse artiklite üksikasjalikke muudatusi. Ettepaneku seletuskirjas on muudatuste eesmärk ja iseloom esitatud artiklite rühmade kaupa. Kontrollikoja arvamuses järgitakse nii palju kui võimalik komisjoni seletuskirja ülesehitust.

| 2. | Arvamuses viidatakse vajaduse korral komisjoni ettepaneku (SEK(2010) 639/2) tekstile ja esitatakse finantsmääruse rakendusmääruse võimalikke muudatusi. Mainitud teksti tervikuna ei kommenteerita. |
| --- | --- |

2.

Arvamuses viidatakse vajaduse korral komisjoni ettepaneku (SEK(2010) 639/2) tekstile ja esitatakse finantsmääruse rakendusmääruse võimalikke muudatusi. Mainitud teksti tervikuna ei kommenteerita.

| 3. | Euroopa Liidu finantsjuhtimise ja korra parandamine, mille alusel komisjon vahendite haldamise kohta aru annab, on tähtis ülesanne. Finantsmääruse muudatustel on selles oma osa, ja esitatud ettepanekute hulgas on palju tervitatavaid muudatusi, mis mainitud protsessi edasi viivad. Nagu aga kontrollikoda mujal on märkinud, (3) nõuab ELi rahakasutuse kvaliteedi parandamine valdkondlike õigusaktide lihtsustamist ja muul viisil edendamist ühes muude meetmetega, millega komisjoni, teiste institutsioonide ning liikmesriikide vastutajaid toetada, julgustada ja neilt kindlaksmääratud menetluste järgimist nõuda. Keeruliste õigusaktide abil ei ole tõenäoline saavutada suuremat tulemuslikkust, mida taotlevad kõik ELi sidusrühmad. |
| --- | --- |

3.

Euroopa Liidu finantsjuhtimise ja korra parandamine, mille alusel komisjon vahendite haldamise kohta aru annab, on tähtis ülesanne. Finantsmääruse muudatustel on selles oma osa, ja esitatud ettepanekute hulgas on palju tervitatavaid muudatusi, mis mainitud protsessi edasi viivad. Nagu aga kontrollikoda mujal on märkinud, (3) nõuab ELi rahakasutuse kvaliteedi parandamine valdkondlike õigusaktide lihtsustamist ja muul viisil edendamist ühes muude meetmetega, millega komisjoni, teiste institutsioonide ning liikmesriikide vastutajaid toetada, julgustada ja neilt kindlaksmääratud menetluste järgimist nõuda. Keeruliste õigusaktide abil ei ole tõenäoline saavutada suuremat tulemuslikkust, mida taotlevad kõik ELi sidusrühmad.

| 4. | Mõnel juhul esitatakse allpool üksikasjalikke soovitusi komisjoni ettepanekute muutmiseks. Soovitused on toodud lisas. |
| --- | --- |

4.

Mõnel juhul esitatakse allpool üksikasjalikke soovitusi komisjoni ettepanekute muutmiseks. Soovitused on toodud lisas.

Eelarvepõhimõtted (artiklid 3–30)

| 5. | Komisjon esitab arvukalt muudatusettepanekuid finantsmääruse II jaotise kohta, mis käsitleb eelarvepõhimõtteid. Kontrollikoda märgib, et muudatused (täpsemalt, intresside sissenõudmist puudutavate sätete lihtsustamine) on üldjuhul mõeldud eelarve täitmise lihtsustamiseks, võttes arvesse eelarvepõhimõtteid. Kontrollikojal ei ole nende kohta üksikasjalikke kommentaare, kui välja arvata kaks erandit: sihtotstarbeline tulu ja aktsepteeritav vigade esinemise risk. |
| --- | --- |

5.

Komisjon esitab arvukalt muudatusettepanekuid finantsmääruse II jaotise kohta, mis käsitleb eelarvepõhimõtteid. Kontrollikoda märgib, et muudatused (täpsemalt, intresside sissenõudmist puudutavate sätete lihtsustamine) on üldjuhul mõeldud eelarve täitmise lihtsustamiseks, võttes arvesse eelarvepõhimõtteid. Kontrollikojal ei ole nende kohta üksikasjalikke kommentaare, kui välja arvata kaks erandit: sihtotstarbeline tulu ja aktsepteeritav vigade esinemise risk.

Sihtotstarbeline tulu (artiklid 10 ja 18)

Komisjoni ettepanek

| 6. | Kehtivas finantsmääruses (artikkel 18) loetletakse mitu sihtotstarbelise tulu liiki, mida kasutatakse teatavate kululiikide rahastamiseks. Kehtiva teksti artikkel 10 näeb ette, et kasutamata tulud kantakse automaatselt üle. Komisjon esitab järgmised ettepanekud:






  — | eristada artiklis 18 sihtotstarbeline välistulu (tulu, mis laekub liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt jne) ja sihtotstarbeline sisetulu, mis laekub teatavatest tehinguliikidest (sõidukite ja seadmete müük, kindlustusmaksed jne); |
| --- | --- | --- |

6.

Kehtivas finantsmääruses (artikkel 18) loetletakse mitu sihtotstarbelise tulu liiki, mida kasutatakse teatavate kululiikide rahastamiseks. Kehtiva teksti artikkel 10 näeb ette, et kasutamata tulud kantakse automaatselt üle. Komisjon esitab järgmised ettepanekud:

—

eristada artiklis 18 sihtotstarbeline välistulu (tulu, mis laekub liikmesriikidelt, kolmandatelt riikidelt jne) ja sihtotstarbeline sisetulu, mis laekub teatavatest tehinguliikidest (sõidukite ja seadmete müük, kindlustusmaksed jne);

| — | näha artiklis 10 ette, et sihtotstarbeline välistulu kantakse üle kuni täieliku ärakasutamiseni, sihtotstarbeline sisetulu kantakse aga üle ainult järgmisse aastasse. |
| --- | --- |

—

näha artiklis 10 ette, et sihtotstarbeline välistulu kantakse üle kuni täieliku ärakasutamiseni, sihtotstarbeline sisetulu kantakse aga üle ainult järgmisse aastasse.

Analüüs

| 7. | Sihtotstarbelise välistulu suhtes on komisjoni ettepanek põhjendatud. Riigid ja teised osalejad, kes on andnud oma panuse näiteks teadus- või abiprogrammidesse, soovivad, et neil oleks võimalik välja selgitada, kas nende vahendeid on kasutatud ettenähtud otstarbeks. |
| --- | --- |

7.

Sihtotstarbelise välistulu suhtes on komisjoni ettepanek põhjendatud. Riigid ja teised osalejad, kes on andnud oma panuse näiteks teadus- või abiprogrammidesse, soovivad, et neil oleks võimalik välja selgitada, kas nende vahendeid on kasutatud ettenähtud otstarbeks.

| 8. | Sihtotstarbelise sisetulu kategooria säilitamine tundub aga tarbetu. Sisetulu saab käsitleda tavapärase eelarveprotsessi raames. |
| --- | --- |

8.

Sihtotstarbelise sisetulu kategooria säilitamine tundub aga tarbetu. Sisetulu saab käsitleda tavapärase eelarveprotsessi raames.

Soovitus

| 9. | Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul vastu võtta üksnes komisjoni ettepanek sihtotstarbelise välistulu kohta. |
| --- | --- |

9.

Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul vastu võtta üksnes komisjoni ettepanek sihtotstarbelise välistulu kohta.

Aktsepteeritav vigade esinemise risk (artikkel 28b)

Komisjoni ettepanek

| 10. | Komisjoni ettepaneku artikli 28b kohaselt ei ole seadusandjal mitte üksnes võimalus, vaid kohustus otsustada aktsepteeritava vigade esinemise riski üle „asjakohase eelarvevaldkonna puhul”. Kõnealust otsust „võetakse arvesse” iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus. Aktsepteeritava vigade esinemise riski tase põhineb kontrollikulude ja -tulude analüüsil. ELi vahendeid haldavad liikmesriigid, üksused ja isikud annavad komisjonile aru oma kuludest seoses ELi kulutuste kontrollimisega. |
| --- | --- |

10.

Komisjoni ettepaneku artikli 28b kohaselt ei ole seadusandjal mitte üksnes võimalus, vaid kohustus otsustada aktsepteeritava vigade esinemise riski üle „asjakohase eelarvevaldkonna puhul”. Kõnealust otsust „võetakse arvesse” iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus. Aktsepteeritava vigade esinemise riski tase põhineb kontrollikulude ja -tulude analüüsil. ELi vahendeid haldavad liikmesriigid, üksused ja isikud annavad komisjonile aru oma kuludest seoses ELi kulutuste kontrollimisega.

| 11. | Põhjenduses 27 esitatakse täiendavad üksikasjad:






  — | aktsepteeritav risk muudab eelarvevahendite käsutajate riskihindamist (ja seega ka nendepoolset aasta tegevusaruannete koostamist); |
| --- | --- | --- |

11.

Põhjenduses 27 esitatakse täiendavad üksikasjad:

—

aktsepteeritav risk muudab eelarvevahendite käsutajate riskihindamist (ja seega ka nendepoolset aasta tegevusaruannete koostamist);

| — | eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavad asutused teevad oma otsuse aktsepteeritava riski alusel; |
| --- | --- |

—

eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavad asutused teevad oma otsuse aktsepteeritava riski alusel;

| — | seadusandja peaks aktsepteeritava riski kindlaks määrama „iga poliitikavaldkonna puhul” – termin, millega tavaliselt tähistatakse rohkem kui 30 poliitikavaldkonda, mille vahel komisjoni eelarveosa jaguneb. |
| --- | --- |

—

seadusandja peaks aktsepteeritava riski kindlaks määrama „iga poliitikavaldkonna puhul” – termin, millega tavaliselt tähistatakse rohkem kui 30 poliitikavaldkonda, mille vahel komisjoni eelarveosa jaguneb.

Analüüs

| 12. | Järgnevalt esitab kontrollikoda tähelepanekud aktsepteeritava riskitaseme eesmärkide, määratluse, hindamise ja rakendamise ning institutsioonide kohustuste kohta. |
| --- | --- |

12.

Järgnevalt esitab kontrollikoda tähelepanekud aktsepteeritava riskitaseme eesmärkide, määratluse, hindamise ja rakendamise ning institutsioonide kohustuste kohta.

Otstarve

| 13. | Kontrollikoda on varem märkinud (arvamus nr 1/2010), et kuluprogrammide kulude ja tulude ning võimaliku vigade riski analüüsimine võib anda kasulikku teavet asjassepuutuvate programmide regulatiivkorra ja haldusstruktuuri läbivaatamise tarbeks. Teisisõnu, komisjon peaks tuvastama praeguste süsteemide puudused ning analüüsima võimalike muudatustega kaasnevaid tulusid ja kulusid. Juhtudel, kui kava eeskirjade põhjalik järgimine ei ole praktiline, on võimalikud mitmed muud lahendused, näiteks kava eeskirjade lihtsustamine, programmi ümberkavandamine, kontrolli tõhustamine, suurem paindlikkus eeskirjade täitmise suhtes või vajaduse korral tegevuse lõpetamine. |
| --- | --- |

13.

Kontrollikoda on varem märkinud (arvamus nr 1/2010), et kuluprogrammide kulude ja tulude ning võimaliku vigade riski analüüsimine võib anda kasulikku teavet asjassepuutuvate programmide regulatiivkorra ja haldusstruktuuri läbivaatamise tarbeks. Teisisõnu, komisjon peaks tuvastama praeguste süsteemide puudused ning analüüsima võimalike muudatustega kaasnevaid tulusid ja kulusid. Juhtudel, kui kava eeskirjade põhjalik järgimine ei ole praktiline, on võimalikud mitmed muud lahendused, näiteks kava eeskirjade lihtsustamine, programmi ümberkavandamine, kontrolli tõhustamine, suurem paindlikkus eeskirjade täitmise suhtes või vajaduse korral tegevuse lõpetamine.

| 14. | Komisjoni ettepaneku artiklist 28b jääb aga mulje, et aktsepteeritava riski mõistet kasutatakse üksnes selleks, et otsustada, millises summas tehtud eeskirjadevastased maksed tuleks tagantjärele eeskirjadele vastavaks tunnistada. Ettepanekus ei kohustata komisjoni hindama näiteks haldus- ja kontrollisüsteemide kulusid ning eeskirjade mittejärgimise tõenäosust ega määratlema lihtsustamisvõimalusi uute kuluprogrammide kavandamisel (näiteks valmistades ette ELi kuluprogramme alates 2014. aastast). |
| --- | --- |

14.

Komisjoni ettepaneku artiklist 28b jääb aga mulje, et aktsepteeritava riski mõistet kasutatakse üksnes selleks, et otsustada, millises summas tehtud eeskirjadevastased maksed tuleks tagantjärele eeskirjadele vastavaks tunnistada. Ettepanekus ei kohustata komisjoni hindama näiteks haldus- ja kontrollisüsteemide kulusid ning eeskirjade mittejärgimise tõenäosust ega määratlema lihtsustamisvõimalusi uute kuluprogrammide kavandamisel (näiteks valmistades ette ELi kuluprogramme alates 2014. aastast).

| 15. | Kehtivas finantsmääruses ei sätestata komisjoni kohustusi seoses uute kulutusi käsitlevate ettepanekute ettevalmistamisega (välja arvatud artikkel 49, mis puudutab vajadust põhiõigusakti järele). Tuleks kaaluda, kas finantsmäärus peaks kohustama komisjoni enne uute kulutusi käsitlevate ettepanekute esitamist hindama eeskirjade mittejärgimise tõenäosust, tegema mõjuhindamist ja arvutama välja tõenäolised üld- ja kontrollikulud. |
| --- | --- |

15.

Kehtivas finantsmääruses ei sätestata komisjoni kohustusi seoses uute kulutusi käsitlevate ettepanekute ettevalmistamisega (välja arvatud artikkel 49, mis puudutab vajadust põhiõigusakti järele). Tuleks kaaluda, kas finantsmäärus peaks kohustama komisjoni enne uute kulutusi käsitlevate ettepanekute esitamist hindama eeskirjade mittejärgimise tõenäosust, tegema mõjuhindamist ja arvutama välja tõenäolised üld- ja kontrollikulud.

Määratlus ja hindamine

| 16. | Ehkki seadusandja peab „aktsepteeritava riski taset” väljendama numbriliselt, ei ole vastavad parameetrid selgelt määratletud. Nagu eespool mainitud, määratletakse hõlmatavad kuluühikud täpsemalt ettepaneku põhjenduses kui ettepaneku artiklis, mis tekitab segadust. Sama segadusse ajav on asjaolu, et ettepaneku tekstist ei selgu, kas vigade riski tuleb arvestada kulude summa põhjal, mille õigsust on lõplikud abisaajad deklareerinud (kehtiv meede), või komisjoni tehtud maksete põhjal (mis hõlmab ka ettemakseid, mida saab üksnes piiratud määral kasutada selle üle otsuse tegemiseks, kas kulutused olid seaduslikud ja korrektsed sellistes valdkondades nagu eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega või teadusuuringud). |
| --- | --- |

16.

Ehkki seadusandja peab „aktsepteeritava riski taset” väljendama numbriliselt, ei ole vastavad parameetrid selgelt määratletud. Nagu eespool mainitud, määratletakse hõlmatavad kuluühikud täpsemalt ettepaneku põhjenduses kui ettepaneku artiklis, mis tekitab segadust. Sama segadusse ajav on asjaolu, et ettepaneku tekstist ei selgu, kas vigade riski tuleb arvestada kulude summa põhjal, mille õigsust on lõplikud abisaajad deklareerinud (kehtiv meede), või komisjoni tehtud maksete põhjal (mis hõlmab ka ettemakseid, mida saab üksnes piiratud määral kasutada selle üle otsuse tegemiseks, kas kulutused olid seaduslikud ja korrektsed sellistes valdkondades nagu eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega või teadusuuringud).

| 17. | Ettepaneku artiklist 28b ei selgu, kas „kontrollikulud” hõlmavad ka abisaajate kantud kulusid. Võib väita, et see peaks nii olema, kui aktsepteeritava riski taseme määramiseks tuleb võrrelda lisakontrollide piirkulusid ja -tulusid, nagu komisjoni teatistes ette on nähtud. Samuti ei ole üheselt selge, kas arvesse võetakse komisjoni kantud kulusid. |
| --- | --- |

17.

Ettepaneku artiklist 28b ei selgu, kas „kontrollikulud” hõlmavad ka abisaajate kantud kulusid. Võib väita, et see peaks nii olema, kui aktsepteeritava riski taseme määramiseks tuleb võrrelda lisakontrollide piirkulusid ja -tulusid, nagu komisjoni teatistes ette on nähtud. Samuti ei ole üheselt selge, kas arvesse võetakse komisjoni kantud kulusid.

Aktsepteeritava riski taseme mõõtmine

| 18. | Kui seadusandja kiidab komisjoni ettepaneku kirjeldatud osad heaks, tuleb põhjalikult läbi mõelda, kuidas mõõta, kas vigade esinemise riski on tõepoolest vähendatud aktsepteeritava tasemeni. |
| --- | --- |

18.

Kui seadusandja kiidab komisjoni ettepaneku kirjeldatud osad heaks, tuleb põhjalikult läbi mõelda, kuidas mõõta, kas vigade esinemise riski on tõepoolest vähendatud aktsepteeritava tasemeni.

Ülesanded ja kohustused

| 19. | Nagu kontrollikoda viitas oma kommentaarides komisjoni 2008. aasta teatisele „Ühisseisukoha väljatöötamine aktsepteeritava vigade esinemise riski küsimuses” (KOM(2008) 866), tõstatab aktsepteeritava veataseme või vigade esinemise riski mõiste küsimusi, mille üle arutamine ja otsustamine on parlamendi ja nõukogu ülesanne, ja seda nii seadusandja rollis kui eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames. Seega võetakse komisjoni ettepanekus asjakohaselt arvesse ülesannete jaotust institutsioonide vahel. |
| --- | --- |

19.

Nagu kontrollikoda viitas oma kommentaarides komisjoni 2008. aasta teatisele „Ühisseisukoha väljatöötamine aktsepteeritava vigade esinemise riski küsimuses” (KOM(2008) 866), tõstatab aktsepteeritava veataseme või vigade esinemise riski mõiste küsimusi, mille üle arutamine ja otsustamine on parlamendi ja nõukogu ülesanne, ja seda nii seadusandja rollis kui eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames. Seega võetakse komisjoni ettepanekus asjakohaselt arvesse ülesannete jaotust institutsioonide vahel.

| 20. | Olulisuse taseme määratlemine on aga välisaudiitori ülesanne. Kontrollikoda peab vastavalt rahvusvahelistele auditistandarditele määratlema „olulisuse künnise”. |
| --- | --- |

20.

Olulisuse taseme määratlemine on aga välisaudiitori ülesanne. Kontrollikoda peab vastavalt rahvusvahelistele auditistandarditele määratlema „olulisuse künnise”.

| 21. | Standardite kohaselt peab välisaudiitor:






  a) | määratlema planeerimisetapis olulisuse taseme, tuginedes oma professionaalsusele; |
| --- | --- | --- |

21.

Standardite kohaselt peab välisaudiitor:

a)

määratlema planeerimisetapis olulisuse taseme, tuginedes oma professionaalsusele;

| b) | otsuse tegemisel selle üle, kas auditiarvamust muuta või mitte, arvestama mitte ainult vigade koondtaset, vaid ka nende iseloomu. |
| --- | --- |

b)

otsuse tegemisel selle üle, kas auditiarvamust muuta või mitte, arvestama mitte ainult vigade koondtaset, vaid ka nende iseloomu.

| 22. | Kontrollikoda märgib, et kui Euroopa Parlament ja nõukogu soovivad määratleda aktsepteeritava vigade esinemise riski künnise, võiksid nad seda teha pigem „pehme õiguse” dokumentides (nt suunistes) kui õigusaktides. |
| --- | --- |

22.

Kontrollikoda märgib, et kui Euroopa Parlament ja nõukogu soovivad määratleda aktsepteeritava vigade esinemise riski künnise, võiksid nad seda teha pigem „pehme õiguse” dokumentides (nt suunistes) kui õigusaktides.

Soovitus

| 23. | Kontrollikoda soovitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul kaaluda komisjoni ettepanekut, võttes arvesse eeltoodud kommentaare. Tingimused, mille alusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavad asutused heakskiidu annavad, on nende otsustada. Kontrollikoda märgib siiski, et aktsepteeritava riski määratluse ja rakendamise suhtes valitseb märkimisväärne ebamäärasus. Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul kaaluda, kas finantsmäärustega tuleks kohustada komisjoni parandama kulusid käsitlevate ettepanekute läbivaatamise korda nende esitamise ajal, samuti vigade põhjuste väljaselgitamist. Finantsmäärusega ei peaks püüdma piirata kontrollikoja volitusi seoses asjakohase olulisuse taseme määramisega. |
| --- | --- |

23.

Kontrollikoda soovitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul kaaluda komisjoni ettepanekut, võttes arvesse eeltoodud kommentaare. Tingimused, mille alusel eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavad asutused heakskiidu annavad, on nende otsustada. Kontrollikoda märgib siiski, et aktsepteeritava riski määratluse ja rakendamise suhtes valitseb märkimisväärne ebamäärasus. Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul kaaluda, kas finantsmäärustega tuleks kohustada komisjoni parandama kulusid käsitlevate ettepanekute läbivaatamise korda nende esitamise ajal, samuti vigade põhjuste väljaselgitamist. Finantsmäärusega ei peaks püüdma piirata kontrollikoja volitusi seoses asjakohase olulisuse taseme määramisega.

Eelarve täitmise viisid ja liikmesriikide kohustused (artiklid 53 ja 53a)

Komisjoni ettepanek

| 24. | Komisjon teeb ettepaneku vähendada kehtivas finantsmääruses määratletud eelarve täitmise viiside arvu kahele: vahetu ja kaudne. Kõikidele kuludele, mille puhul eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, hakkaks kehtima halduskord, mis põhineb praegu põllumajanduskulude suhtes rakendataval korral. |
| --- | --- |

24.

Komisjon teeb ettepaneku vähendada kehtivas finantsmääruses määratletud eelarve täitmise viiside arvu kahele: vahetu ja kaudne. Kõikidele kuludele, mille puhul eelarve täitmine toimub koostöös liikmesriikidega, hakkaks kehtima halduskord, mis põhineb praegu põllumajanduskulude suhtes rakendataval korral.

| 25. | Asutus, kellele liikmesriik on kulude haldamise delegeerinud, peab tagama, et tema suhtes viiakse läbi sõltumatu välisaudit. Samuti peab asutus esitama „haldusliku kinnitava avalduse” majandusaasta aruande täielikkuse ja täpsuse, kontrollisüsteemide toimimise ja kulude korrektsuse kohta. Avaldus koos sõltumatu audiitori arvamusega tuleb esitada 1. veebruariks (kui kulusid haldab rohkem kui üks asutus, tuleb 15. veebruariks esitada koondaruanne). |
| --- | --- |

25.

Asutus, kellele liikmesriik on kulude haldamise delegeerinud, peab tagama, et tema suhtes viiakse läbi sõltumatu välisaudit. Samuti peab asutus esitama „haldusliku kinnitava avalduse” majandusaasta aruande täielikkuse ja täpsuse, kontrollisüsteemide toimimise ja kulude korrektsuse kohta. Avaldus koos sõltumatu audiitori arvamusega tuleb esitada 1. veebruariks (kui kulusid haldab rohkem kui üks asutus, tuleb 15. veebruariks esitada koondaruanne).

Analüüs

| 26. | Juhtkonna õigeaegse avalduse esitamise nõue peaks parandama finants- ja juhtimisalase aruandluse õigeaegsust ja sidusust. |
| --- | --- |

26.

Juhtkonna õigeaegse avalduse esitamise nõue peaks parandama finants- ja juhtimisalase aruandluse õigeaegsust ja sidusust.

| 27. | Komisjoni ettepanekud aga ei lihtsusta halduskorda, vaid tekitavad mitmeid küsimusi, näiteks:






  — | mis on õigusaktides ettenähtud korra maksumus; |
| --- | --- | --- |

27.

Komisjoni ettepanekud aga ei lihtsusta halduskorda, vaid tekitavad mitmeid küsimusi, näiteks:

—

mis on õigusaktides ettenähtud korra maksumus;

| — | kui lihtsalt on võimalik põllumajanduse finantssüsteeme (mis on ettepaneku artiklis 53a aluseks võetud) teistele kuluvaldkondadele üle kanda; |
| --- | --- |

—

kui lihtsalt on võimalik põllumajanduse finantssüsteeme (mis on ettepaneku artiklis 53a aluseks võetud) teistele kuluvaldkondadele üle kanda;

| — | kas ettepanek on kooskõlas komisjoni eesmärgiga minna üle tulemuspõhisele kuluhüvitussüsteemile; |
| --- | --- |

—

kas ettepanek on kooskõlas komisjoni eesmärgiga minna üle tulemuspõhisele kuluhüvitussüsteemile;

| — | kuidas komisjon kavandatud menetluste abil saadud teavet kasutaks. |
| --- | --- |

—

kuidas komisjon kavandatud menetluste abil saadud teavet kasutaks.

Lisaks ei ole välja toodud ettepaneku üldist kasutegurit (vt punktid 35 ja 36).

Komisjoni ja liikmesriikide kohustused

| 28. | Finantsmääruse kavandatud muudatustes tehakse ettepanek loobuda liikmesriikide varasemast rollist „täitmisülesannete” täitjana. On väga oluline, et komisjoni kohustused koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul oleksid selgelt määratletud (4). See peaks hõlmama tähtaegade kehtestamist artikli 53a punktis b kirjeldatud tegevustele ja nõuet, et komisjon võtaks vastu otsuse eelarveaastal tehtavate kulude lõppsumma kohta. |
| --- | --- |

28.

Finantsmääruse kavandatud muudatustes tehakse ettepanek loobuda liikmesriikide varasemast rollist „täitmisülesannete” täitjana. On väga oluline, et komisjoni kohustused koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul oleksid selgelt määratletud (4). See peaks hõlmama tähtaegade kehtestamist artikli 53a punktis b kirjeldatud tegevustele ja nõuet, et komisjon võtaks vastu otsuse eelarveaastal tehtavate kulude lõppsumma kohta.

Põllumajandusvaldkonna halduskorra rakendamine muudes valdkondades

| 29. | ELi eelarve põllumajanduskulude veamäär on aastate jooksul püsinud väiksem kui mõningate teiste tegevuskulude valdkondade veamäär. Põllumajanduskulude ja muude kuluvaldkondade vahel on aga suured erinevused. Ühise põllumajanduspoliitika maksete saajad viivad tavaliselt ettenähtud tegevuse ellu ja riigi ametiasutused teevad kontrolli enne makse tegemist; ligi 70 % kuludest arvutatakse mitte kuluhüvitiste, vaid objektiivsete kriteeriumide põhjal, milleks võib näiteks olla ühtse otsemaksete kava raames rahastamiskõlbliku maa pindala. |
| --- | --- |

29.

ELi eelarve põllumajanduskulude veamäär on aastate jooksul püsinud väiksem kui mõningate teiste tegevuskulude valdkondade veamäär. Põllumajanduskulude ja muude kuluvaldkondade vahel on aga suured erinevused. Ühise põllumajanduspoliitika maksete saajad viivad tavaliselt ettenähtud tegevuse ellu ja riigi ametiasutused teevad kontrolli enne makse tegemist; ligi 70 % kuludest arvutatakse mitte kuluhüvitiste, vaid objektiivsete kriteeriumide põhjal, milleks võib näiteks olla ühtse otsemaksete kava raames rahastamiskõlbliku maa pindala.

| 30. | Selliste valdkondade puhul nagu struktuurifondid, haridus ja kultuur ning justiits- ja siseküsimused on toetuse saajad väga erinevad ja EL finantseerib nende käimasolevat tegevust, mida kaasrahastatakse teistest allikatest. Maksed tehakse enne kulude tekkimist ja maksetaotlused kiidetakse heaks avalduste põhjal, kus kinnitatakse, et kantud kulud vastavad makse saamise tingimustele. |
| --- | --- |

30.

Selliste valdkondade puhul nagu struktuurifondid, haridus ja kultuur ning justiits- ja siseküsimused on toetuse saajad väga erinevad ja EL finantseerib nende käimasolevat tegevust, mida kaasrahastatakse teistest allikatest. Maksed tehakse enne kulude tekkimist ja maksetaotlused kiidetakse heaks avalduste põhjal, kus kinnitatakse, et kantud kulud vastavad makse saamise tingimustele.

| 31. | Seega ei kajastu makset haldava üksuse arvestussüsteemis vahetult makse saamise õigus, vaid kaudselt teiste üksuste tehtud avaldused. Lisaks võivad näiteks infrastruktuuri süsteemi, riskikapitali kava ja koolitusprogrammi kontrollid nii läbiviimise aja kui iseloomu poolest üksteisest erineda. |
| --- | --- |

31.

Seega ei kajastu makset haldava üksuse arvestussüsteemis vahetult makse saamise õigus, vaid kaudselt teiste üksuste tehtud avaldused. Lisaks võivad näiteks infrastruktuuri süsteemi, riskikapitali kava ja koolitusprogrammi kontrollid nii läbiviimise aja kui iseloomu poolest üksteisest erineda.

| 32. | Seetõttu ei pruugi põllumajandusmakseid reguleeriva halduskorra kopeerimine olla lihtne. Samuti ei saa eeldada, et kavandatud muudatusega laienevad praeguse põllumajanduskulutuste süsteemi tugevad küljed automaatselt teistele eelarveosadele. |
| --- | --- |

32.

Seetõttu ei pruugi põllumajandusmakseid reguleeriva halduskorra kopeerimine olla lihtne. Samuti ei saa eeldada, et kavandatud muudatusega laienevad praeguse põllumajanduskulutuste süsteemi tugevad küljed automaatselt teistele eelarveosadele.

Ettepanekute maksumus

| 33. | Artiklis 53a kirjeldatud struktuuride rajamise tõenäolist maksumust ei hinnata. Ettepanekute mõju hindamine oleks kulude arvutamist lihtsustanud. |
| --- | --- |

33.

Artiklis 53a kirjeldatud struktuuride rajamise tõenäolist maksumust ei hinnata. Ettepanekute mõju hindamine oleks kulude arvutamist lihtsustanud.

Kokkusobivus tulemuspõhise kuluhüvitussüsteemiga

| 34. | Kõnealuses artiklis toodud ettepanekud viitavad sellele, et abisaajate rahastamiskõlblike kulude kohta täpsema teabe saamiseks peetakse vajalikuks teha suuri jõupingutusi. See on tervitatav juhul, kui maksesüsteeme ei muudeta, kuid ettepaneku sissejuhatavas seletuskirjas tehakse ettepanek liikuda „tulemuspõhise süsteemi suunas, mis rajaneks kokkulepitud näitajatel ja eesmärkidel”. Sellise süsteemi kasutuselevõtu korral võib vaja minna teistsugust haldusraamistikku. |
| --- | --- |

34.

Kõnealuses artiklis toodud ettepanekud viitavad sellele, et abisaajate rahastamiskõlblike kulude kohta täpsema teabe saamiseks peetakse vajalikuks teha suuri jõupingutusi. See on tervitatav juhul, kui maksesüsteeme ei muudeta, kuid ettepaneku sissejuhatavas seletuskirjas tehakse ettepanek liikuda „tulemuspõhise süsteemi suunas, mis rajaneks kokkulepitud näitajatel ja eesmärkidel”. Sellise süsteemi kasutuselevõtu korral võib vaja minna teistsugust haldusraamistikku.

Kuidas komisjon teavet kasutab?

| 35. | Komisjoni ettepanekul on märkimisväärseid sarnasusi kontrollikoja arvamusega nr 2/2004 „ühtse auditi” mudeli kohta (ja ettepanekuga ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta). Mõlemad sisaldavad koordineeritud kontrollide süsteemi, mida rakendatakse kogu eelarve kulude suhtes. Kontrollid moodustavad püramiidi, mis toetab üldise kindluse saamist komisjoni tasemel. Kavandatud muudatused võivad sellisele „kindluse saamise püramiidile” küll kaasa aidata, kuid komisjoni ettepanekust ei selgu, kuidas kavatseb komisjon saadud teavet kasutada järelduse tegemisel selle kohta, kas raamatupidamisandmed on õiged ja kuluvaldkonnad ei sisalda olulisi vigu. |
| --- | --- |

35.

Komisjoni ettepanekul on märkimisväärseid sarnasusi kontrollikoja arvamusega nr 2/2004 „ühtse auditi” mudeli kohta (ja ettepanekuga ühenduse sisekontrolliraamistiku kohta). Mõlemad sisaldavad koordineeritud kontrollide süsteemi, mida rakendatakse kogu eelarve kulude suhtes. Kontrollid moodustavad püramiidi, mis toetab üldise kindluse saamist komisjoni tasemel. Kavandatud muudatused võivad sellisele „kindluse saamise püramiidile” küll kaasa aidata, kuid komisjoni ettepanekust ei selgu, kuidas kavatseb komisjon saadud teavet kasutada järelduse tegemisel selle kohta, kas raamatupidamisandmed on õiged ja kuluvaldkonnad ei sisalda olulisi vigu.

Soovitus

| 36. | Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul arvestada komisjoni ettepaneku läbivaatamisel eeltoodud kommentaaridega. Kontrollikoda rõhutab, et ettepanekus põimuvad institutsioonilise struktuuri ja kindluse saamisega seotud küsimused, mis hõlmavad arvestusteabe usaldusväärsust, kulude seaduslikkust ja korrektsust ning kuluvaldkondade riskiprofiili. Näiteks juhtkonna avaldused iga kuluvaldkonna kohta on võimalik saada ilma, et neil kõigil tarvitseks olla ühesugune organisatsiooniline ülesehitus. |
| --- | --- |

36.

Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul arvestada komisjoni ettepaneku läbivaatamisel eeltoodud kommentaaridega. Kontrollikoda rõhutab, et ettepanekus põimuvad institutsioonilise struktuuri ja kindluse saamisega seotud küsimused, mis hõlmavad arvestusteabe usaldusväärsust, kulude seaduslikkust ja korrektsust ning kuluvaldkondade riskiprofiili. Näiteks juhtkonna avaldused iga kuluvaldkonna kohta on võimalik saada ilma, et neil kõigil tarvitseks olla ühesugune organisatsiooniline ülesehitus.

Maksed, sissenõudmine ja hanked

| 37. | Nende finantsmääruse ettepaneku punktide kohta kontrollikojal kommentaare ei ole. |
| --- | --- |

37.

Nende finantsmääruse ettepaneku punktide kohta kontrollikojal kommentaare ei ole.

Usalduskontod (artikli 61 lõige 4)

Komisjoni ettepanek

| 38. | Komisjon teeb ettepaneku lubada komisjoni nimel ja eest usalduskontode avamist (programmi või meetme rakendamise eest vastutava eelarvevahendite käsutaja vastutusel kokkuleppel komisjoni peaarvepidajaga). Kontosid haldavad artikli 53 lõike 1 punkti 2 alapunktis c või d osutatud üksused, sealhulgas finantseerimisasutused, kellele on delegeeritud rahastamisvahendite rakendamine, Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond. |
| --- | --- |

38.

Komisjon teeb ettepaneku lubada komisjoni nimel ja eest usalduskontode avamist (programmi või meetme rakendamise eest vastutava eelarvevahendite käsutaja vastutusel kokkuleppel komisjoni peaarvepidajaga). Kontosid haldavad artikli 53 lõike 1 punkti 2 alapunktis c või d osutatud üksused, sealhulgas finantseerimisasutused, kellele on delegeeritud rahastamisvahendite rakendamine, Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Investeerimisfond.

Analüüs

| 39. | Kontrollikoda on varem auditeerinud usalduskontode haldamist komisjoni poolt (nt eriaruanne nr 5/2009). Kontrollikoja üheks järelduseks oli, et usalduskontode avamise kohta puuduvad selged eeskirjad. |
| --- | --- |

39.

Kontrollikoda on varem auditeerinud usalduskontode haldamist komisjoni poolt (nt eriaruanne nr 5/2009). Kontrollikoja üheks järelduseks oli, et usalduskontode avamise kohta puuduvad selged eeskirjad.

| 40. | Usalduskontod on komisjonis juba palju aastaid kasutusel olnud selliste programmide ja meetmete elluviimisel, nagu riskikapitalitehingud ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antavad tagatised. Kõnealune uus säte annaks õigusliku aluse uute usalduskontode avamiseks. Sättes ei nõuta, et programmi või meetme rakendamise eest vastutav eelarvevahendite käsutaja taotleks komisjoni peaarvepidaja heakskiitu juba olemasolevatele usalduskontodele; samuti ei nõuta eeskirjade kehtestamist usalduskontode kasutamise ja järelevalve kohta. |
| --- | --- |

40.

Usalduskontod on komisjonis juba palju aastaid kasutusel olnud selliste programmide ja meetmete elluviimisel, nagu riskikapitalitehingud ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele antavad tagatised. Kõnealune uus säte annaks õigusliku aluse uute usalduskontode avamiseks. Sättes ei nõuta, et programmi või meetme rakendamise eest vastutav eelarvevahendite käsutaja taotleks komisjoni peaarvepidaja heakskiitu juba olemasolevatele usalduskontodele; samuti ei nõuta eeskirjade kehtestamist usalduskontode kasutamise ja järelevalve kohta.

Soovitus

| 41. | Kontrollikoda soovitab komisjonil rakenduseeskirjade teksti viimistlemisel arvesse võtta kontrollikoja eriaruande nr 5/2009 punktides 30–32 esitatud tähelepanekuid. |
| --- | --- |

41.

Kontrollikoda soovitab komisjonil rakenduseeskirjade teksti viimistlemisel arvesse võtta kontrollikoja eriaruande nr 5/2009 punktides 30–32 esitatud tähelepanekuid.

Toetused ja auhinnad (artiklid 108–120a)

| 42. | Komisjon teeb kulude hüvitamise süsteemi muutmiseks mitu ettepanekut (ühekordsete maksete kasutamise laiendamine, standardiseeritud ühikuhinnad jne). Finantsmääruse muutmise ettepanekutes aga ei selgitata, kuidas peaks tulemuspõhisele süsteemile üleminek toimuma. Seetõttu ei vasta seletuskirjas väljendatud kavatsus („viia toetuste andmise kord tegelikel kuludel (sisenditel) põhinevalt haldamiselt üle tulemuspõhistele (väljunditel põhinevatele) skeemidele, et poliitikaeesmärke sihipärasemalt täita ning saavutada menetlus- ja dokumentidele esitatavate nõuete märkimisväärne lihtsustamine, millest abisaajatel peaks kasu olema, ning lihtsustada ühekordsete maksete kasutamist”) kavandatud muudatuste reaalsele mõjule. Auhindade kohta esitatud ettepanekud võivad tähendada kaugenemist kulude hüvitamisel põhinevast süsteemist. Kui komisjon soovib otsustavalt liikuda tulemuspõhise kulude hüvitamise süsteemi suunas, peab ta teemat käsitlema rakenduseeskirjades ja/või valdkondlikes õigusaktides. |
| --- | --- |

42.

Komisjon teeb kulude hüvitamise süsteemi muutmiseks mitu ettepanekut (ühekordsete maksete kasutamise laiendamine, standardiseeritud ühikuhinnad jne). Finantsmääruse muutmise ettepanekutes aga ei selgitata, kuidas peaks tulemuspõhisele süsteemile üleminek toimuma. Seetõttu ei vasta seletuskirjas väljendatud kavatsus („viia toetuste andmise kord tegelikel kuludel (sisenditel) põhinevalt haldamiselt üle tulemuspõhistele (väljunditel põhinevatele) skeemidele, et poliitikaeesmärke sihipärasemalt täita ning saavutada menetlus- ja dokumentidele esitatavate nõuete märkimisväärne lihtsustamine, millest abisaajatel peaks kasu olema, ning lihtsustada ühekordsete maksete kasutamist”) kavandatud muudatuste reaalsele mõjule. Auhindade kohta esitatud ettepanekud võivad tähendada kaugenemist kulude hüvitamisel põhinevast süsteemist. Kui komisjon soovib otsustavalt liikuda tulemuspõhise kulude hüvitamise süsteemi suunas, peab ta teemat käsitlema rakenduseeskirjades ja/või valdkondlikes õigusaktides.

Rahastamisvahendid (artiklid 120b ja 120c)

Komisjoni ettepanek

| 43. | Kõnealuses uues jaotises esitatakse õigusraamistik rahastamisvahendite kasutamiseks. Selle sätete kohaselt võib komisjon rakendada rahastamisvahendeid otsese või kaudse eelarve täitmise raames, andes viimasel juhul täitmisülesanded Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Investeerimisfondile või muudele finantseerimisasutustele. Varem käsitati rahastamisvahendeid kui erandeid tavapärasest toetuste andmise korrast. |
| --- | --- |

43.

Kõnealuses uues jaotises esitatakse õigusraamistik rahastamisvahendite kasutamiseks. Selle sätete kohaselt võib komisjon rakendada rahastamisvahendeid otsese või kaudse eelarve täitmise raames, andes viimasel juhul täitmisülesanded Euroopa Investeerimispangale, Euroopa Investeerimisfondile või muudele finantseerimisasutustele. Varem käsitati rahastamisvahendeid kui erandeid tavapärasest toetuste andmise korrast.

Analüüs

| 44. | Finantsmäärusesse sätte lisamine rahastamisvahendite kasutamise spetsiaalse õigusliku aluse kohta on asjakohane. Kontrollikoda märgib aga, et finantsmääruse kavandatud täienduses antavates juhistes ei arvestata omandiõiguse küsimust: ei ole selge, kas komisjon kavatseb kirjendada kõik rahastamisvahendid Euroopa Liidu bilanssi, nagu näevad ette rahvusvaheliselt heakskiidetud arvestusstandardid (5) (vt ka punktid 46 ja 92). |
| --- | --- |

44.

Finantsmäärusesse sätte lisamine rahastamisvahendite kasutamise spetsiaalse õigusliku aluse kohta on asjakohane. Kontrollikoda märgib aga, et finantsmääruse kavandatud täienduses antavates juhistes ei arvestata omandiõiguse küsimust: ei ole selge, kas komisjon kavatseb kirjendada kõik rahastamisvahendid Euroopa Liidu bilanssi, nagu näevad ette rahvusvaheliselt heakskiidetud arvestusstandardid (5) (vt ka punktid 46 ja 92).

| 45. | Kontrollikoda on varem auditeerinud eri rahastamisvahendite haldamist komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ning teiste finantsvahendajate poolt (nt eriaruanne nr 1/2009, 2008. aasta aastaaruanne). Kontrollikoja üheks järelduseks oli, et mõnel juhul ei olnud komisjoni või volitatud finantsvahendajate poolt tehtav järelevalve rahastamisvahendite kasutamise üle asjakohane. |
| --- | --- |

45.

Kontrollikoda on varem auditeerinud eri rahastamisvahendite haldamist komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga, Euroopa Investeerimisfondi ning teiste finantsvahendajate poolt (nt eriaruanne nr 1/2009, 2008. aasta aastaaruanne). Kontrollikoja üheks järelduseks oli, et mõnel juhul ei olnud komisjoni või volitatud finantsvahendajate poolt tehtav järelevalve rahastamisvahendite kasutamise üle asjakohane.

| 46. | Komisjon kavatseb rahastamisvahendite kasutamist laiendada. Seetõttu tuleb tal nende kasutamist jälgida ja korraldada oma töötajatele koolitusi, kus käsitletakse kaasnevate riskide juhtimist (6). Samuti tuleb komisjonil tagada, et töötajad oleksid teadlikud vajadusest järgida läbipaistvuse põhimõtet (see hõlmab ka andmete avalikustamist vastavalt rahvusvaheliselt heakskiidetud arvestusstandarditele). |
| --- | --- |

46.

Komisjon kavatseb rahastamisvahendite kasutamist laiendada. Seetõttu tuleb tal nende kasutamist jälgida ja korraldada oma töötajatele koolitusi, kus käsitletakse kaasnevate riskide juhtimist (6). Samuti tuleb komisjonil tagada, et töötajad oleksid teadlikud vajadusest järgida läbipaistvuse põhimõtet (see hõlmab ka andmete avalikustamist vastavalt rahvusvaheliselt heakskiidetud arvestusstandarditele).

Soovitus

| 47. | Kontrollikoda soovitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul küsida komisjonilt täiendavaid selgitusi rahastamisvahendite omandiõiguse kohta, samuti selle kohta, kuidas peaks toimuma rahastamisvahendite kajastamine raamatupidamisarvestuses ja ELi finantsaruannetes. Ühtlasi soovitab kontrollikoda komisjonil kaasata rakenduseeskirjadesse sobivad meetmed rahastamisvahendite – sealhulgas ka kaudse eelarve täitmise raames rakendatavate rahastamisvahendite – kasutamise üle tehtavaks järelevalveks. Samuti peaks komisjon parandama töötajate suutlikkust hallata suhteliselt keerukaid rahastamisvahendeid. |
| --- | --- |

47.

Kontrollikoda soovitab Euroopa Parlamendil ja nõukogul küsida komisjonilt täiendavaid selgitusi rahastamisvahendite omandiõiguse kohta, samuti selle kohta, kuidas peaks toimuma rahastamisvahendite kajastamine raamatupidamisarvestuses ja ELi finantsaruannetes. Ühtlasi soovitab kontrollikoda komisjonil kaasata rakenduseeskirjadesse sobivad meetmed rahastamisvahendite – sealhulgas ka kaudse eelarve täitmise raames rakendatavate rahastamisvahendite – kasutamise üle tehtavaks järelevalveks. Samuti peaks komisjon parandama töötajate suutlikkust hallata suhteliselt keerukaid rahastamisvahendeid.

Välisaudit (artiklid 129, 140, 143–144a)

| 48. | Komisjon esitab mitu ettepanekut kontrollikoja aastaaruande (artiklid 129, 143, 144a) ja eriaruannete kohta (artikkel 144). Komisjon (kontrollikoja peamine auditeeritav) ei konsulteerinud kontrollikojaga (komisjoni välisaudiitor) enne kontrollikoja auditite tegemist käsitlevate muudatuste esitamist. |
| --- | --- |

48.

Komisjon esitab mitu ettepanekut kontrollikoja aastaaruande (artiklid 129, 143, 144a) ja eriaruannete kohta (artikkel 144). Komisjon (kontrollikoja peamine auditeeritav) ei konsulteerinud kontrollikojaga (komisjoni välisaudiitor) enne kontrollikoja auditite tegemist käsitlevate muudatuste esitamist.

Aastaaruanne

Komisjoni ettepanek

| 49. | Komisjon teeb järgmised ettepanekud (lisaks artikli 143 ülesehituse muutmisele):






  — | muuta tõenäoliselt aastaaruandes esinevate tähelepanekute, st aastaaruande peatükkide projektide esitamise tähtaeg varasemaks. Praeguse 30. juuni tähtaja asemel oleks tähelepanekute komisjonile esitamise tähtaeg 15. juuni ning teistele institutsioonidele ja asutustele esitamise tähtaeg 1. juuni (artikli 143 lõige 1); |
| --- | --- | --- |

49.

Komisjon teeb järgmised ettepanekud (lisaks artikli 143 ülesehituse muutmisele):

—

muuta tõenäoliselt aastaaruandes esinevate tähelepanekute, st aastaaruande peatükkide projektide esitamise tähtaeg varasemaks. Praeguse 30. juuni tähtaja asemel oleks tähelepanekute komisjonile esitamise tähtaeg 15. juuni ning teistele institutsioonidele ja asutustele esitamise tähtaeg 1. juuni (artikli 143 lõige 1);

| — | muuta institutsioonide, välja arvatud komisjoni, ja teiste asutuste esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta tehtavate tähelepanekute esitamise tähtaeg varasemaks (artikli 129 lõige 1); |
| --- | --- |

—

muuta institutsioonide, välja arvatud komisjoni, ja teiste asutuste esialgse raamatupidamise aastaaruande kohta tehtavate tähelepanekute esitamise tähtaeg varasemaks (artikli 129 lõige 1);

| — | lisada märkus, et kontrollikoja tähelepanekute suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust (artikli 143 lõiked 1 ja 2); |
| --- | --- |

—

lisada märkus, et kontrollikoja tähelepanekute suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust (artikli 143 lõiked 1 ja 2);

| — | muuta institutsioonide vastuste avaldamise korra sõnastust (artikli 143 lõige 4); |
| --- | --- |

—

muuta institutsioonide vastuste avaldamise korra sõnastust (artikli 143 lõige 4);

| — | sõnastada uuesti kord, mille alusel esitab iga liikmesriik komisjonile oma seisukoha liikmesriiki puudutavate kontrollikoja tähelepanekute kohta (artikli 143 lõige 6), ja võimaldada liikmesriikidele rohkem aega vastuse esitamiseks; |
| --- | --- |

—

sõnastada uuesti kord, mille alusel esitab iga liikmesriik komisjonile oma seisukoha liikmesriiki puudutavate kontrollikoja tähelepanekute kohta (artikli 143 lõige 6), ja võimaldada liikmesriikidele rohkem aega vastuse esitamiseks;

| — | lisada säte, mille kohaselt peab kontrollikoda esitama aastaaruande seisukohalt oluliste esialgsete leidude aruande selles käsitletavale eelarveaastale järgneva eelarveaasta 1. juuniks ja millega antakse asjaomasele institutsioonile, asutusele või liikmesriigile kaks ja pool kuud aega teatada kontrollikojale kõigist märkustest, mida ta soovib esialgsete leidude aruande kohta esitada (144a). |
| --- | --- |

—

lisada säte, mille kohaselt peab kontrollikoda esitama aastaaruande seisukohalt oluliste esialgsete leidude aruande selles käsitletavale eelarveaastale järgneva eelarveaasta 1. juuniks ja millega antakse asjaomasele institutsioonile, asutusele või liikmesriigile kaks ja pool kuud aega teatada kontrollikojale kõigist märkustest, mida ta soovib esialgsete leidude aruande kohta esitada (144a).

Analüüs

| 50. | Artikli 143 lõigetes 4 ja 6 esitatud muudatuste kohta kontrollikojal kommentaare ei ole. |
| --- | --- |

50.

Artikli 143 lõigetes 4 ja 6 esitatud muudatuste kohta kontrollikojal kommentaare ei ole.

| 51. | Ettepanek viidata artikli 143 lõikes 1 ja 2 ärakuulamismenetlusele on ülearune. |
| --- | --- |

51.

Ettepanek viidata artikli 143 lõikes 1 ja 2 ärakuulamismenetlusele on ülearune.

| 52. | Kontrollikoda ei pea artikli 143 lõikes 1 esitatud tähtaegade muutmist õigeks. See vähendaks märkimisväärselt aega, mille jooksul kontrollikojal on võimalik oma tähelepanekuid ette valmistada. Lisaks märgib kontrollikoda, et komisjon ei ole teinud ettepanekut muuta varasemaks tähtaega, mille jooksul peab komisjon esitama esialgse (artikkel 128) ja lõpliku majandusaasta aruande (artikkel 129). |
| --- | --- |

52.

Kontrollikoda ei pea artikli 143 lõikes 1 esitatud tähtaegade muutmist õigeks. See vähendaks märkimisväärselt aega, mille jooksul kontrollikojal on võimalik oma tähelepanekuid ette valmistada. Lisaks märgib kontrollikoda, et komisjon ei ole teinud ettepanekut muuta varasemaks tähtaega, mille jooksul peab komisjon esitama esialgse (artikkel 128) ja lõpliku majandusaasta aruande (artikkel 129).

| 53. | Tähtaegade muutmine on eriti murettekitav komisjoni peadirektorite aasta tegevusaruannete ja neid kokku võtva koondaruande seisukohalt. Kontrollikoda käsitleb neid dokumente oma aastaaruannetes. Finantsmääruse artikli 60 lõike 8 kohaselt tuleb need kättesaadavaks teha 15. juuniks. See tähendab, et kontrollikoda peaks esitama oma aruande projekti samal päeval, kui komisjon peab esitama koondaruande sisekontrollisüsteemi toimimise kohta. |
| --- | --- |

53.

Tähtaegade muutmine on eriti murettekitav komisjoni peadirektorite aasta tegevusaruannete ja neid kokku võtva koondaruande seisukohalt. Kontrollikoda käsitleb neid dokumente oma aastaaruannetes. Finantsmääruse artikli 60 lõike 8 kohaselt tuleb need kättesaadavaks teha 15. juuniks. See tähendab, et kontrollikoda peaks esitama oma aruande projekti samal päeval, kui komisjon peab esitama koondaruande sisekontrollisüsteemi toimimise kohta.

| 54. | Kontrollikoda mõistab vajadust teha kõik dokumendid komisjonile ja teistele kasutajatele õigeks ajaks kättesaadavaks ja juhindub sellest põhimõttest ka tegelikkuses, esitades dokumendid enne finantsmääruses sätestatud ametlikke tähtaegu alati, kui see on võimalik. Kontrollikoda teeb ettepaneku jätta praegused ametlikud tähtajad muutmata ja toetuda selles küsimuses ka edaspidi koostööle. |
| --- | --- |

54.

Kontrollikoda mõistab vajadust teha kõik dokumendid komisjonile ja teistele kasutajatele õigeks ajaks kättesaadavaks ja juhindub sellest põhimõttest ka tegelikkuses, esitades dokumendid enne finantsmääruses sätestatud ametlikke tähtaegu alati, kui see on võimalik. Kontrollikoda teeb ettepaneku jätta praegused ametlikud tähtajad muutmata ja toetuda selles küsimuses ka edaspidi koostööle.

| 55. | Kui Euroopa Parlament ja nõukogu siiski otsustavad mõningaid tähtaegu varasemaks muuta, tuleb kontrollikoja hinnangul sama lähenemisviisi rakendada ka komisjonile kehtivate tähtaegade suhtes. |
| --- | --- |

55.

Kui Euroopa Parlament ja nõukogu siiski otsustavad mõningaid tähtaegu varasemaks muuta, tuleb kontrollikoja hinnangul sama lähenemisviisi rakendada ka komisjonile kehtivate tähtaegade suhtes.

| 56. | Sellisel juhul oleks eriti soovitatav muuta tähtaega, mille jooksul tuleb komisjonil ja teistel institutsioonidel esitada vastused kontrollikoja aastaaruande projektile (tähelepanekutele). Artikli 143 lõikes 1 on tähtajaks kehtestatud 15. oktoober. Kui institutsioonid esitaksid oma lõplikud tõlgitud vastused alles selleks tähtajaks, ei oleks võimalik aastaaruannet õigeks ajaks avaldada. Selleks et esitada aastaaruanne eelarvepädevatele institutsioonidele praegu kehtivaks tähtajaks ehk novembri alguseks, peab kontrollikoda täielikult tõlgitud vastused kätte saama hiljemalt 30. septembriks. |
| --- | --- |

56.

Sellisel juhul oleks eriti soovitatav muuta tähtaega, mille jooksul tuleb komisjonil ja teistel institutsioonidel esitada vastused kontrollikoja aastaaruande projektile (tähelepanekutele). Artikli 143 lõikes 1 on tähtajaks kehtestatud 15. oktoober. Kui institutsioonid esitaksid oma lõplikud tõlgitud vastused alles selleks tähtajaks, ei oleks võimalik aastaaruannet õigeks ajaks avaldada. Selleks et esitada aastaaruanne eelarvepädevatele institutsioonidele praegu kehtivaks tähtajaks ehk novembri alguseks, peab kontrollikoda täielikult tõlgitud vastused kätte saama hiljemalt 30. septembriks.

| 57. | Ka kavandatud uus artikkel 144a tuleb üle vaadata, võttes arvesse kontrollikoja aastaaruande koostamisele seatavaid piiranguid. |
| --- | --- |

57.

Ka kavandatud uus artikkel 144a tuleb üle vaadata, võttes arvesse kontrollikoja aastaaruande koostamisele seatavaid piiranguid.

| 58. | Kontrollikoda peab aru andma kõigist eelarveaasta kuludest. Kontrollikojal ei ole võimalik oma auditikülastusi lõpule viia enne, kui komisjon on kõik kulud kirjendanud (7). Sellistes tingimustes tekitab audititulemuste edastamine paratamatult pingeid kõigile pooltele. Olukorra lahendamine nõuab koostööd, teabevahetust ja arutelu. |
| --- | --- |

58.

Kontrollikoda peab aru andma kõigist eelarveaasta kuludest. Kontrollikojal ei ole võimalik oma auditikülastusi lõpule viia enne, kui komisjon on kõik kulud kirjendanud (7). Sellistes tingimustes tekitab audititulemuste edastamine paratamatult pingeid kõigile pooltele. Olukorra lahendamine nõuab koostööd, teabevahetust ja arutelu.

| 59. | Tavaliselt on auditeeritaval võimalus kontrollikoja leidudele vastata kolmel juhul:






  a) | auditikülastuse jooksul (pärast mida otsustavad paljud abisaajad/liikmesriigid esitada lisadokumente); |
| --- | --- | --- |

59.

Tavaliselt on auditeeritaval võimalus kontrollikoja leidudele vastata kolmel juhul:

a)

auditikülastuse jooksul (pärast mida otsustavad paljud abisaajad/liikmesriigid esitada lisadokumente);

| b) | esialgsete leidude aruande raames (mis saadetakse pärast auditikülastust ja täiendava teabe laekumisel); |
| --- | --- |

b)

esialgsete leidude aruande raames (mis saadetakse pärast auditikülastust ja täiendava teabe laekumisel);

| c) | pärast aruande projekti (tähelepanekute) esitamist komisjonile. Praegu peetakse kõigi aruande projektide puhul komisjoni esindajatega kohtumine, et arutada nende vastuse projekti. |
| --- | --- |

c)

pärast aruande projekti (tähelepanekute) esitamist komisjonile. Praegu peetakse kõigi aruande projektide puhul komisjoni esindajatega kohtumine, et arutada nende vastuse projekti.

| 60. | Esialgsete leidude aruanne on pigem kontrollikoja sisemise töökorralduse osa kui kontrollikoja või auditikoja poolt heakskiidetav dokument (8). Seetõttu on kontrollikoda seisukohal, et artikli 144a sarnase sätte lisamine finantsmäärusse on asjakohatu. |
| --- | --- |

60.

Esialgsete leidude aruanne on pigem kontrollikoja sisemise töökorralduse osa kui kontrollikoja või auditikoja poolt heakskiidetav dokument (8). Seetõttu on kontrollikoda seisukohal, et artikli 144a sarnase sätte lisamine finantsmäärusse on asjakohatu.

| 61. | Lisaks on komisjoni ettepanekule mitmeid olulisi praktilisi vastuväiteid.






  — | Võib esineda juhtumeid, kus on soovitav leidude paikapidavust hiljem kontrollida (näiteks kui abisaaja esitab teavet hilinemisega). |
| --- | --- | --- |

61.

Lisaks on komisjoni ettepanekule mitmeid olulisi praktilisi vastuväiteid.

—

Võib esineda juhtumeid, kus on soovitav leidude paikapidavust hiljem kontrollida (näiteks kui abisaaja esitab teavet hilinemisega).

| — | Artikli 144a lõikes 2 sätestatud kahe ja poole kuu pikkune tähtaeg esialgsete leidude aruandele vastamiseks (mis võib kesta kuni augusti keskpaigani) on liiga pikk ning, nagu märgitud punktis 59, ei vasta praegusele korrale. See võib muuta võimatuks aastaaruande valmimise finantsmäärusega ettenähtud tähtajaks ehk 15. novembriks. |
| --- | --- |

—

Artikli 144a lõikes 2 sätestatud kahe ja poole kuu pikkune tähtaeg esialgsete leidude aruandele vastamiseks (mis võib kesta kuni augusti keskpaigani) on liiga pikk ning, nagu märgitud punktis 59, ei vasta praegusele korrale. See võib muuta võimatuks aastaaruande valmimise finantsmäärusega ettenähtud tähtajaks ehk 15. novembriks.

| — | Peale selle ei ole ettepanek kooskõlas ei kehtiva artikli 143 lõikega 2 ega ettepaneku artikli 143 lõikega 1. Kontrollikoja tähelepanekute projekt (mis tuleb esitada juunis) peaks kajastama esialgsete leidude aruande üle peetavat arutelu (mis ettepaneku artikli 144a kohaselt võib väldata kuni augusti keskpaigani). |
| --- | --- |

—

Peale selle ei ole ettepanek kooskõlas ei kehtiva artikli 143 lõikega 2 ega ettepaneku artikli 143 lõikega 1. Kontrollikoja tähelepanekute projekt (mis tuleb esitada juunis) peaks kajastama esialgsete leidude aruande üle peetavat arutelu (mis ettepaneku artikli 144a kohaselt võib väldata kuni augusti keskpaigani).

| 62. | Kui esialgsete leidude aruannete kasutamist soovitakse reguleerida, tuleks esmajärjekorras seada komisjonile juriidiline kohustus vastata kuue nädala jooksul. |
| --- | --- |

62.

Kui esialgsete leidude aruannete kasutamist soovitakse reguleerida, tuleks esmajärjekorras seada komisjonile juriidiline kohustus vastata kuue nädala jooksul.

Soovitus

| 63. | Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul:






  — | mitte teha artikli 143 lõikes 1 kavandatud muudatusi; |
| --- | --- | --- |

63.

Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul:

—

mitte teha artikli 143 lõikes 1 kavandatud muudatusi;

| — | mitte lisada finantsmäärusse kavandatud uue artikli 143 lõike 2 teksti; |
| --- | --- |

—

mitte lisada finantsmäärusse kavandatud uue artikli 143 lõike 2 teksti;

| — | mitte lisada finantsmäärusse kavandatud uut artiklit 144a. |
| --- | --- |

—

mitte lisada finantsmäärusse kavandatud uut artiklit 144a.

Eriaruanded

Komisjoni ettepanek

| 64. | Komisjon teeb ettepaneku:






  — | viidata artiklis 144 ärakuulamismenetlusele; |
| --- | --- | --- |

64.

Komisjon teeb ettepaneku:

—

viidata artiklis 144 ärakuulamismenetlusele;

| — | muuta artikli 144 lõike 1 sõnastust; |
| --- | --- |

—

muuta artikli 144 lõike 1 sõnastust;

| — | lisada uus lõige, millega reguleeritakse kontrollikoja eriaruannete esitamise korda. |
| --- | --- |

—

lisada uus lõige, millega reguleeritakse kontrollikoja eriaruannete esitamise korda.

Analüüs

| 65. | Nagu ka aastaaruande puhul, peab kontrollikoda viidet ärakuulamismenetlusele ülearuseks. |
| --- | --- |

65.

Nagu ka aastaaruande puhul, peab kontrollikoda viidet ärakuulamismenetlusele ülearuseks.

| 66. | Teine tõenäoliselt teksti arusaadavamaks muutmiseks mõeldud muudatustest jääb ebaselgeks. Oletatavasti on eesmärgiks see, et kontrollikoda võtaks eriaruande lõpliku versiooni vastu ühe kuu jooksul pärast asjassepuutuvate vastuste kättesaamist. Kontrollikoja tava on aga nii või teisiti võtta eriaruanne vastu kohe pärast asjassepuutuva institutsiooni vastuste lõpliku versiooni kättesaamist. Kontrollikoda leiab, et käimasolev finantsmääruse ülevaatamine annab hea võimaluse kõnealune üleliigne lõik artiklist 144 välja jätta. |
| --- | --- |

66.

Teine tõenäoliselt teksti arusaadavamaks muutmiseks mõeldud muudatustest jääb ebaselgeks. Oletatavasti on eesmärgiks see, et kontrollikoda võtaks eriaruande lõpliku versiooni vastu ühe kuu jooksul pärast asjassepuutuvate vastuste kättesaamist. Kontrollikoja tava on aga nii või teisiti võtta eriaruanne vastu kohe pärast asjassepuutuva institutsiooni vastuste lõpliku versiooni kättesaamist. Kontrollikoda leiab, et käimasolev finantsmääruse ülevaatamine annab hea võimaluse kõnealune üleliigne lõik artiklist 144 välja jätta.

| 67. | Artikli 144 lõike 1 kavandatud uus viimane lõik piiraks liigselt kontrollikoja võimalusi koostada eriaruandeid viisil, mis muudaks nad lugeja jaoks võimalikult väärtuslikuks. Kontrollikoda otsib pidevalt teid aruannete paremaks esitamiseks ja pöörab juba praegu auditeeritava vastustele rohkem tähelepanu kui suurem osa teisi kõrgemaid kontrolliasutusi. Kontrollikoja arusaama kohaselt palub enamik riiklikke kontrolliasutusi auditeeritaval esitada oma kommentaarid aruande projekti kohta ning seejärel võtab need kokku oma aruande tekstis. Kui muudatuste tegemist peetakse vajalikuks, eelistab kontrollikoda kirjeldatud esitusviisi. |
| --- | --- |

67.

Artikli 144 lõike 1 kavandatud uus viimane lõik piiraks liigselt kontrollikoja võimalusi koostada eriaruandeid viisil, mis muudaks nad lugeja jaoks võimalikult väärtuslikuks. Kontrollikoda otsib pidevalt teid aruannete paremaks esitamiseks ja pöörab juba praegu auditeeritava vastustele rohkem tähelepanu kui suurem osa teisi kõrgemaid kontrolliasutusi. Kontrollikoja arusaama kohaselt palub enamik riiklikke kontrolliasutusi auditeeritaval esitada oma kommentaarid aruande projekti kohta ning seejärel võtab need kokku oma aruande tekstis. Kui muudatuste tegemist peetakse vajalikuks, eelistab kontrollikoda kirjeldatud esitusviisi.

Soovitus

| 68. | Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul mitte teha artiklis 144 eelkirjeldatud muudatusi ja kaaluda artikli 144 lõike 1 kolmanda lõigu väljajätmist. |
| --- | --- |

68.

Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul mitte teha artiklis 144 eelkirjeldatud muudatusi ja kaaluda artikli 144 lõike 1 kolmanda lõigu väljajätmist.

Muud välisauditit puudutavad küsimused

| 69. | Kehtiva finantsmääruse ingliskeelse versiooni artikli 140 lõike 2 kolmas lause erineb aluslepingu sõnastusest kolmes kohas: aluslepingu väljend „in liaison” on asendatud väljendiga „in conjunction”, finantsmääruses esineb „audit institutions”, mitte „audit bodies” ja „national departments” kohta kasutatakse sõna „responsible”, mitte „competent”. Kontrollikoda soovitab kõnealuse jao terminoloogia aluslepingu omaga ühtlustada. |
| --- | --- |

69.

Kehtiva finantsmääruse ingliskeelse versiooni artikli 140 lõike 2 kolmas lause erineb aluslepingu sõnastusest kolmes kohas: aluslepingu väljend „in liaison” on asendatud väljendiga „in conjunction”, finantsmääruses esineb „audit institutions”, mitte „audit bodies” ja „national departments” kohta kasutatakse sõna „responsible”, mitte „competent”. Kontrollikoda soovitab kõnealuse jao terminoloogia aluslepingu omaga ühtlustada.

Euroopa usaldusfondid (artikkel 164)

Komisjoni ettepanek

| 70. | Finantsmääruse ettepanekus on esitatud uus artikkel 164, mis näeb ette võimaluse luua Euroopa usaldusfondid. Need põhineksid Maailmapanga ja ÜRO usaldusfondide eeskujul ja võimaldaksid komisjonil hallata teiste rahastajate (ja ELi eelarvest) eraldatud vahendeid koondatult. Komisjon teeb ettepaneku kanda vastavad summad selleks otstarbeks ettenähtud pangakontole ja kasutada neist 7 % halduskulude katteks. |
| --- | --- |

70.

Finantsmääruse ettepanekus on esitatud uus artikkel 164, mis näeb ette võimaluse luua Euroopa usaldusfondid. Need põhineksid Maailmapanga ja ÜRO usaldusfondide eeskujul ja võimaldaksid komisjonil hallata teiste rahastajate (ja ELi eelarvest) eraldatud vahendeid koondatult. Komisjon teeb ettepaneku kanda vastavad summad selleks otstarbeks ettenähtud pangakontole ja kasutada neist 7 % halduskulude katteks.

Analüüs

| 71. | Selle kohta, kas komisjon peaks hakkama usaldusfonde haldama, tuleb teha poliitiline otsus ja kontrollikoda ei võta selles suhtes seisukohta. Kontrollikoda juhib siiski parlamendi ja nõukogu tähelepanu ettepanekust tulenevatele haldus-, kulu-, aruandlus- ja auditiküsimustele. |
| --- | --- |

71.

Selle kohta, kas komisjon peaks hakkama usaldusfonde haldama, tuleb teha poliitiline otsus ja kontrollikoda ei võta selles suhtes seisukohta. Kontrollikoda juhib siiski parlamendi ja nõukogu tähelepanu ettepanekust tulenevatele haldus-, kulu-, aruandlus- ja auditiküsimustele.

Haldusküsimused

| 72. | Pangakonto avamine võib olla otstarbekas toetussummade vastuvõtmiseks ja hoidmiseks, kuni nende järele tekib vajadus, kuid toetuste kasutamiseks läheb vaja teisi süsteeme. Näiteks Haiti maavärina ohvrite abistamiseks mõeldud usaldusfondiga kaasneksid Haitil kulud kohalikus vääringus, varude hankimine ja teenuste sisseost erinevate Kariibi mere riikide vääringutes ning kaupade ja logistikateenuste hankimine nii Euroopa Liidust kui sellest väljastpoolt. See nõuaks usaldusfondi tehingute haldamist eraldi pangakontodel paljude erinevate delegatsioonide ja töötajate poolt. |
| --- | --- |

72.

Pangakonto avamine võib olla otstarbekas toetussummade vastuvõtmiseks ja hoidmiseks, kuni nende järele tekib vajadus, kuid toetuste kasutamiseks läheb vaja teisi süsteeme. Näiteks Haiti maavärina ohvrite abistamiseks mõeldud usaldusfondiga kaasneksid Haitil kulud kohalikus vääringus, varude hankimine ja teenuste sisseost erinevate Kariibi mere riikide vääringutes ning kaupade ja logistikateenuste hankimine nii Euroopa Liidust kui sellest väljastpoolt. See nõuaks usaldusfondi tehingute haldamist eraldi pangakontodel paljude erinevate delegatsioonide ja töötajate poolt.

| 73. | Seega oleks usaldusfondi arvepidamine keerukas ja muude arvepidamistoimingutega tihedalt seotud protsess. See keerukus ei kajastu komisjoni ettepaneku tekstis, mis käsitleb „selleks otstarbeks ettenähtud pangakontot”. |
| --- | --- |

73.

Seega oleks usaldusfondi arvepidamine keerukas ja muude arvepidamistoimingutega tihedalt seotud protsess. See keerukus ei kajastu komisjoni ettepaneku tekstis, mis käsitleb „selleks otstarbeks ettenähtud pangakontot”.

Kulud

| 74. | Finantsmääruse ettepaneku kohaselt saaks komisjon 7 % toetussummadest kasutada usaldusfondi halduskulude katteks. Kontrollikoja arusaama kohaselt põhineb see number (mida kasutatakse ka Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelises finants- ja haldusraamistiku lepingus) pigem teiste eelarvevaldkondade halduskulude lubatud piirmääral kui usaldusfondi haldamisega kaasnevate tõenäoliste lisakulude hindamisel. |
| --- | --- |

74.

Finantsmääruse ettepaneku kohaselt saaks komisjon 7 % toetussummadest kasutada usaldusfondi halduskulude katteks. Kontrollikoja arusaama kohaselt põhineb see number (mida kasutatakse ka Euroopa Ühenduse ja ÜRO vahelises finants- ja haldusraamistiku lepingus) pigem teiste eelarvevaldkondade halduskulude lubatud piirmääral kui usaldusfondi haldamisega kaasnevate tõenäoliste lisakulude hindamisel.

| 75. | Märkimisväärne on asjaolu, et ettepaneku kohaselt saaks komisjon, kes on ise üks rahastajatest, võtta oma toetussumma haldamise eest tasu. Seletuskirjas kirjeldatakse selleks otstarbeks ettenähtud pangakontot kui eelarvevälist, mis lubab oletada, et komisjon kavatseb käsitleda usaldusfondi tehtavaid ülekandeid eelarvekuludena. Ei ole selge, kas komisjoni poolt tasu võtmine oma vahendite haldamise eest on seaduslik või kas halduskulude hindamine 7 protsendile kujutab endast tõenäoliste kulude realistlikku prognoosi. |
| --- | --- |

75.

Märkimisväärne on asjaolu, et ettepaneku kohaselt saaks komisjon, kes on ise üks rahastajatest, võtta oma toetussumma haldamise eest tasu. Seletuskirjas kirjeldatakse selleks otstarbeks ettenähtud pangakontot kui eelarvevälist, mis lubab oletada, et komisjon kavatseb käsitleda usaldusfondi tehtavaid ülekandeid eelarvekuludena. Ei ole selge, kas komisjoni poolt tasu võtmine oma vahendite haldamise eest on seaduslik või kas halduskulude hindamine 7 protsendile kujutab endast tõenäoliste kulude realistlikku prognoosi.

Aruandlus ja auditeerimiskord

| 76. | Rakenduseeskirjade eelnõu (artikkel 231a) kohaselt tuleb usaldusfondid konsolideerida komisjoni raamatupidamise aastaaruandega ning raamatupidamise aastaaruanne tuleb esitada eelarvepädevatele institutsioonidele eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames. Iga usaldusfondi suhtes tuleb teha vähemalt kolm auditit: siseaudititalituse audit, kontrollikoja audit ja sõltumatu välisaudiitori audit. |
| --- | --- |

76.

Rakenduseeskirjade eelnõu (artikkel 231a) kohaselt tuleb usaldusfondid konsolideerida komisjoni raamatupidamise aastaaruandega ning raamatupidamise aastaaruanne tuleb esitada eelarvepädevatele institutsioonidele eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse raames. Iga usaldusfondi suhtes tuleb teha vähemalt kolm auditit: siseaudititalituse audit, kontrollikoja audit ja sõltumatu välisaudiitori audit.

| 77. | Kirjeldatud menetlusi võib võrrelda usaldusfondide suhtes tavapäraselt rakendatavate menetlustega. Viimased hõlmavad üldjuhul usaldusfondide konsolideeritud aruande koostamist ühise auditi põhjal. Konsolideerimine vähendab auditikulusid märgatavalt. Maailmapanga puhul tellivad rahastajad, kes soovivad saada teatavate usaldusfondide suhtes lisakindlust, haldusasutuse välisaudiitorilt auditi, kuid peavad viimasele auditi lisakulude eest tasuma. |
| --- | --- |

77.

Kirjeldatud menetlusi võib võrrelda usaldusfondide suhtes tavapäraselt rakendatavate menetlustega. Viimased hõlmavad üldjuhul usaldusfondide konsolideeritud aruande koostamist ühise auditi põhjal. Konsolideerimine vähendab auditikulusid märgatavalt. Maailmapanga puhul tellivad rahastajad, kes soovivad saada teatavate usaldusfondide suhtes lisakindlust, haldusasutuse välisaudiitorilt auditi, kuid peavad viimasele auditi lisakulude eest tasuma.

Soovitus

| 78. | Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul eeltoodud tähelepanekuid komisjoni ettepaneku läbivaatamisel asjakohaselt arvesse võtta, ning juhul, kui ettepanek asutada Euroopa usaldusfondid leiab toetust, otsida lahendusi töökindla, kuid kulutõhusa süsteemi väljatöötamiseks. |
| --- | --- |

78.

Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul eeltoodud tähelepanekuid komisjoni ettepaneku läbivaatamisel asjakohaselt arvesse võtta, ning juhul, kui ettepanek asutada Euroopa usaldusfondid leiab toetust, otsida lahendusi töökindla, kuid kulutõhusa süsteemi väljatöötamiseks.

Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel (artikkel 185a)

Komisjoni ettepanek

| 79. | Finantsmääruse ettepanek sisaldab uut artiklit 185a, millega luuakse alus avaliku ja erasektori partnerluse moodustamiseks ning tehakse selle rakendamine spetsiaalse asutuse ülesandeks. Komisjoni ettepaneku kohaselt võtab komisjon vastu lihtsustatud näidisfinantsmääruse, mis sisaldab usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid. Need põhimõtted, milles võetakse eelkõige arvesse finantsmääruse ettepaneku uut artiklit 53b, sisalduvad finantseeskirjades, mille võtavad vastu asutused, millel on juriidilise isiku seisund, mis on asutatud alusaktiga ja millele on vastavalt artikli 53 lõike 1 punkti 2 alapunktile e usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine. |
| --- | --- |

79.

Finantsmääruse ettepanek sisaldab uut artiklit 185a, millega luuakse alus avaliku ja erasektori partnerluse moodustamiseks ning tehakse selle rakendamine spetsiaalse asutuse ülesandeks. Komisjoni ettepaneku kohaselt võtab komisjon vastu lihtsustatud näidisfinantsmääruse, mis sisaldab usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid. Need põhimõtted, milles võetakse eelkõige arvesse finantsmääruse ettepaneku uut artiklit 53b, sisalduvad finantseeskirjades, mille võtavad vastu asutused, millel on juriidilise isiku seisund, mis on asutatud alusaktiga ja millele on vastavalt artikli 53 lõike 1 punkti 2 alapunktile e usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine.

Analüüs

| 80. | Avaliku ja erasektori partnerlus on oma olemuselt pikaajalise, väärtusliku ja tihti keeruka õigusliku kokkuleppe vorm. Komisjoni tehnilise kirjelduse kohaselt ei pea partnerid kehtiva finantsmääruse sätteid sobivaks. Selle (ja põhjalikuma analüüsi) põhjal otsustas komisjon, et lisaks olemasolevatele võimalustele tuleks ette näha võimalus usaldada avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine spetsiaalsele avaliku ja erasektori partnerluse asutusele. |
| --- | --- |

80.

Avaliku ja erasektori partnerlus on oma olemuselt pikaajalise, väärtusliku ja tihti keeruka õigusliku kokkuleppe vorm. Komisjoni tehnilise kirjelduse kohaselt ei pea partnerid kehtiva finantsmääruse sätteid sobivaks. Selle (ja põhjalikuma analüüsi) põhjal otsustas komisjon, et lisaks olemasolevatele võimalustele tuleks ette näha võimalus usaldada avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine spetsiaalsele avaliku ja erasektori partnerluse asutusele.

| 81. | Selle kohta, kas usaldada avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine spetsiaalsele asutusele, tuleb teha poliitiline otsus ja kontrollikoda ei võta selles suhtes seisukohta. Spetsiaalsete asutuste „lihtsustatud näidisfinantsmäärust” käsitlevates sätetes ei nähta ette kontrollikojaga konsulteerimist. Kontrollikoja hinnangul on oluline, et kõnealune dokument ei piiraks mingil moel kontrollikoja volitusi auditeerida ELi vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

81.

Selle kohta, kas usaldada avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine spetsiaalsele asutusele, tuleb teha poliitiline otsus ja kontrollikoda ei võta selles suhtes seisukohta. Spetsiaalsete asutuste „lihtsustatud näidisfinantsmäärust” käsitlevates sätetes ei nähta ette kontrollikojaga konsulteerimist. Kontrollikoja hinnangul on oluline, et kõnealune dokument ei piiraks mingil moel kontrollikoja volitusi auditeerida ELi vahendite kasutamist.

Soovitus

| 82. | Kontrollikoda soovitab kõnealuse artikli teise lause lõppu lisada sõnad „ja pärast kontrollikojaga konsulteerimist”. |
| --- | --- |

82.

Kontrollikoda soovitab kõnealuse artikli teise lause lõppu lisada sõnad „ja pärast kontrollikojaga konsulteerimist”.

Kinnisvaraostude finantseerimine (artikli 179 lõike 3 alapunkt b)

| 83. | Selle ettepaneku kohta kontrollikojal kommentaare ei ole. |
| --- | --- |

83.

Selle ettepaneku kohta kontrollikojal kommentaare ei ole.

Lõppsätted

| 84. | Menetluskorda puudutava komisjoni ettepaneku kohta kontrollikojal kommentaare ei ole. |
| --- | --- |

84.

Menetluskorda puudutava komisjoni ettepaneku kohta kontrollikojal kommentaare ei ole.

Teemad, mida komisjoni seletuskirjas esile ei tõsteta

| 85. | Kontrollikoda soovib parlamendi ja nõukogu tähelepanu juhtida neljale teemale, mida komisjoni seletuskirjas ei käsitleta: eelmaksete tasaarvestamine (artikkel 81), peaarvepidaja kohustused (artikkel 123), ametite auditeerimine (artikli 185 lõige 4) ja aruandluskohustuste laiendamine finantsmääruses läbivalt. |
| --- | --- |

85.

Kontrollikoda soovib parlamendi ja nõukogu tähelepanu juhtida neljale teemale, mida komisjoni seletuskirjas ei käsitleta: eelmaksete tasaarvestamine (artikkel 81), peaarvepidaja kohustused (artikkel 123), ametite auditeerimine (artikli 185 lõige 4) ja aruandluskohustuste laiendamine finantsmääruses läbivalt.

Eelmaksete tasaarvestamine (artikkel 81)

Komisjoni ettepanek

| 86. | Eelarve teatud osades on viimastel aastatel väga suur osa eelmaksetest jäänud tasaarvestamata. Komisjoni ettepanekuga püütakse probleemile lahendus leida. |
| --- | --- |

86.

Eelarve teatud osades on viimastel aastatel väga suur osa eelmaksetest jäänud tasaarvestamata. Komisjoni ettepanekuga püütakse probleemile lahendus leida.

Analüüs

| 87. | Komisjon teeb muu hulgas ettepaneku lisada artiklisse 81 uus lõige 4, mille kohaselt tasaarvestab vastutav eelarvevahendite käsutaja eelmakseid „regulaarselt”, kuid seda, kui tihti peaks tasaarvestamine toimuma, uues lõikes ei käsitleta. On ebaselge, kas kavandatud muudatus aitab seatud eesmärki saavutada. |
| --- | --- |

87.

Komisjon teeb muu hulgas ettepaneku lisada artiklisse 81 uus lõige 4, mille kohaselt tasaarvestab vastutav eelarvevahendite käsutaja eelmakseid „regulaarselt”, kuid seda, kui tihti peaks tasaarvestamine toimuma, uues lõikes ei käsitleta. On ebaselge, kas kavandatud muudatus aitab seatud eesmärki saavutada.

Soovitus

| 88. | Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul kaaluda kõnealuse sätte tõhustamist, viidates näiteks sellele, et on soovitatav vältida tasaarvestamata maksete liigset kuhjumist, ja/või kiites heaks ainult ühe eelmakse tegemise. |
| --- | --- |

88.

Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul kaaluda kõnealuse sätte tõhustamist, viidates näiteks sellele, et on soovitatav vältida tasaarvestamata maksete liigset kuhjumist, ja/või kiites heaks ainult ühe eelmakse tegemise.

| 89. | Kontrollikoda märgib, et komisjonil peaks olema võimalik lahendada tasaarvestamata eelmaksete suure arvu probleem enne finantsmääruse muutmist. Kontrollikoda soovitab komisjonil võtta eesmärgiks vähendada tasaarvestamata eelmakseid teatava arvuni ja jälgida olukorra arengut iga-aastaste tegevusaruannete kaudu. |
| --- | --- |

89.

Kontrollikoda märgib, et komisjonil peaks olema võimalik lahendada tasaarvestamata eelmaksete suure arvu probleem enne finantsmääruse muutmist. Kontrollikoda soovitab komisjonil võtta eesmärgiks vähendada tasaarvestamata eelmakseid teatava arvuni ja jälgida olukorra arengut iga-aastaste tegevusaruannete kaudu.

Majandusaasta aruande esitamine ja raamatupidamisarvestus (VII jaotis)

Komisjoni ettepanek

| 90. | Komisjon teeb ettepaneku muuta majandusaasta aruande esitamist käsitlev tekst lihtsamaks ja lühemaks. Mõningad muudatused on tehtud erineva finantsteabe esitamise tähtaegades. |
| --- | --- |

90.

Komisjon teeb ettepaneku muuta majandusaasta aruande esitamist käsitlev tekst lihtsamaks ja lühemaks. Mõningad muudatused on tehtud erineva finantsteabe esitamise tähtaegades.

Analüüs

| 91. | Kontrollikoda tervitab kõnealuse jaotise praeguse teksti lihtsamaks muutmist. Kontrollikoja hinnangul tuleks aga kasutada käesolevat võimalust, et selgelt sõnastada komisjoni peaarvepidaja kohustused seoses komisjoni majandusaasta aruande nõuetekohase koostamise tagamisega. See ei tooks endaga kaasa sisulist muudatust: tegelikkuses koostatakse majandusaasta aruanne kõigis olulistes aspektides kooskõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandarditega. Teksti sõnastus vajab aga täpsustamist. |
| --- | --- |

91.

Kontrollikoda tervitab kõnealuse jaotise praeguse teksti lihtsamaks muutmist. Kontrollikoja hinnangul tuleks aga kasutada käesolevat võimalust, et selgelt sõnastada komisjoni peaarvepidaja kohustused seoses komisjoni majandusaasta aruande nõuetekohase koostamise tagamisega. See ei tooks endaga kaasa sisulist muudatust: tegelikkuses koostatakse majandusaasta aruanne kõigis olulistes aspektides kooskõlas rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandarditega. Teksti sõnastus vajab aga täpsustamist.

| 92. | Kontrollikoda soovitab muuta artikli 123 teksti nii, et see sisaldaks kohustust juhinduda majandusaasta aruande koostamisel „rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditest” (laenates artikli 133 sõnastust), kuid annaks võimaluse õige ja õiglase ülevaate andmise nimel standarditest kõrvale kalduda. Seega oleks peaarvepidajal lubatud standarditega ettenähtust erinevat lähenemisviisi rakendada ainult juhul, kui see on vajalik õige ja õiglase ülevaate andmiseks. Peaarvepidaja oleks kohustatud standarditest kõrvalekaldumisele tähelepanu juhtima ja (aruande lisades) näitama, milline oleks raamatupidamise aastaaruanne olnud, kui standardeid oleks järgitud. |
| --- | --- |

92.

Kontrollikoda soovitab muuta artikli 123 teksti nii, et see sisaldaks kohustust juhinduda majandusaasta aruande koostamisel „rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditest” (laenates artikli 133 sõnastust), kuid annaks võimaluse õige ja õiglase ülevaate andmise nimel standarditest kõrvale kalduda. Seega oleks peaarvepidajal lubatud standarditega ettenähtust erinevat lähenemisviisi rakendada ainult juhul, kui see on vajalik õige ja õiglase ülevaate andmiseks. Peaarvepidaja oleks kohustatud standarditest kõrvalekaldumisele tähelepanu juhtima ja (aruande lisades) näitama, milline oleks raamatupidamise aastaaruanne olnud, kui standardeid oleks järgitud.

Soovitus

| 93. | Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul finantsmääruse kõnealust osa puudutavate komisjoni ettepanekute läbivaatamisel kaaluda selgituse lisamist vastavalt eespool kirjeldatule. |
| --- | --- |

93.

Kontrollikoda soovitab parlamendil ja nõukogul finantsmääruse kõnealust osa puudutavate komisjoni ettepanekute läbivaatamisel kaaluda selgituse lisamist vastavalt eespool kirjeldatule.

Aluslepingu alusel asutatud ametite ja muude asutuste finantsmäärused (artikli 185 lõige 4)

Komisjoni ettepanek

| 94. | Komisjon teeb ettepaneku lisada artiklisse 185 uus lõige 4 Euroopa Liidu ametite auditeerimise kohta. Selle kohaselt peavad ameteid käsitlevad kontrollikoja iga-aastased eriaruanded põhinema ameti nimetatud erasektori audiitori tööl. Ettepaneku täpne eesmärk on mõnevõrra ebaselge: esimeses lauses räägitakse kulude ja tulude seaduslikkusest ja korrektsusest, teises aga majandusaasta aruandest. |
| --- | --- |

94.

Komisjon teeb ettepaneku lisada artiklisse 185 uus lõige 4 Euroopa Liidu ametite auditeerimise kohta. Selle kohaselt peavad ameteid käsitlevad kontrollikoja iga-aastased eriaruanded põhinema ameti nimetatud erasektori audiitori tööl. Ettepaneku täpne eesmärk on mõnevõrra ebaselge: esimeses lauses räägitakse kulude ja tulude seaduslikkusest ja korrektsusest, teises aga majandusaasta aruandest.

Analüüs

| 95. | Komisjoni ettepanek võib ametite auditiraamistikku parandada. Erasektori audiitorite tööd kasutatakse majandusaasta aruande usaldusväärsuse kohta otsuse tegemiseks. Kontrollikoda jagab komisjoni seisukohta, et kontrollikojal peaks olema võimalus toetuda sõltumatu ja nõuetekohaselt ametisse nimetatud erasektori audiitori tööle, et anda hinnang ameti majandusaasta aruande usaldusväärsusele. |
| --- | --- |

95.

Komisjoni ettepanek võib ametite auditiraamistikku parandada. Erasektori audiitorite tööd kasutatakse majandusaasta aruande usaldusväärsuse kohta otsuse tegemiseks. Kontrollikoda jagab komisjoni seisukohta, et kontrollikojal peaks olema võimalus toetuda sõltumatu ja nõuetekohaselt ametisse nimetatud erasektori audiitori tööle, et anda hinnang ameti majandusaasta aruande usaldusväärsusele.

| 96. | Seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimisel muutub olukord komplitseeritumaks, kuna siin on erinevus ELi õigusaktides sätestatud nõuete ja erasektori audiitorite tavapärase audititöö vahel suurem. Kontrollikoja hinnangul oleks kõige asjakohasem, kui volitatud erasektori audiitor viiks läbi kokkulepitud menetlused seoses hanke- ja värbamisküsimustega, moodustades hanke- ja värbamismenetlustest valimi ja rakendades selle suhtes kokkulepitud kontrollitoiminguid. Seejärel esitaks kontrollikoda kontrollitulemuste põhjal oma arvamuse ameti majandusaasta aruande seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

96.

Seaduslikkuse ja korrektsuse auditeerimisel muutub olukord komplitseeritumaks, kuna siin on erinevus ELi õigusaktides sätestatud nõuete ja erasektori audiitorite tavapärase audititöö vahel suurem. Kontrollikoja hinnangul oleks kõige asjakohasem, kui volitatud erasektori audiitor viiks läbi kokkulepitud menetlused seoses hanke- ja värbamisküsimustega, moodustades hanke- ja värbamismenetlustest valimi ja rakendades selle suhtes kokkulepitud kontrollitoiminguid. Seejärel esitaks kontrollikoda kontrollitulemuste põhjal oma arvamuse ameti majandusaasta aruande seaduslikkuse ja korrektsuse kohta.

| 97. | Seetõttu leiab kontrollikoda, et ta peaks osalema erasektori audiitorite valimises, olema auditi töödokumentide omanik ja omama õigust loobuda erasektori audiitori teenustest, kui ta seda vajalikuks peab. Kuna auditiarvamus on nii praegu kui ka edaspidi kontrollikoja arvamus, peaks kontrollikoda omama täielikku kontrolli allhanke korras kohapeal tehtava audititöö üle. |
| --- | --- |

97.

Seetõttu leiab kontrollikoda, et ta peaks osalema erasektori audiitorite valimises, olema auditi töödokumentide omanik ja omama õigust loobuda erasektori audiitori teenustest, kui ta seda vajalikuks peab. Kuna auditiarvamus on nii praegu kui ka edaspidi kontrollikoja arvamus, peaks kontrollikoda omama täielikku kontrolli allhanke korras kohapeal tehtava audititöö üle.

| 98. | Ettepaneku muutmine vastavalt eeltoodule võimaldaks kontrollikojal jätkata oma ülesannete täitmist kulutõhusal viisil olukorras, kus ametite ja muude asutuste arv järjest suureneb. |
| --- | --- |

98.

Ettepaneku muutmine vastavalt eeltoodule võimaldaks kontrollikojal jätkata oma ülesannete täitmist kulutõhusal viisil olukorras, kus ametite ja muude asutuste arv järjest suureneb.

Soovitus

| 99. | Kontrollikoda soovitab komisjoni ettepaneku heaks kiita, tehes selles järgmised muudatused.






  a) | Erasektori audiitori nimetamisele ameti poolt peaks eelnema kontrollikoja heakskiit. Kontrollikoda peab olema veendunud, et hankeprotsess toimus nõuetekohasel viisil, valitud audiitorfirma on piisavalt kompetentne ja sõltumatu ning auditi eest makstav hind on mõistlik. Kontrollikoda soovitab kasutusele võtta näidislepingu, milles määrataks kindlaks kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimise kokkulepitud menetlused. |
| --- | --- | --- |

99.

Kontrollikoda soovitab komisjoni ettepaneku heaks kiita, tehes selles järgmised muudatused.

a)

Erasektori audiitori nimetamisele ameti poolt peaks eelnema kontrollikoja heakskiit. Kontrollikoda peab olema veendunud, et hankeprotsess toimus nõuetekohasel viisil, valitud audiitorfirma on piisavalt kompetentne ja sõltumatu ning auditi eest makstav hind on mõistlik. Kontrollikoda soovitab kasutusele võtta näidislepingu, milles määrataks kindlaks kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimise kokkulepitud menetlused.

| b) | Kontrollikoda ei peaks olema sunnitud toetuma üksnes teiste tööle. Kontrollikojal peab olema võimalik teostada kõiki auditimenetlusi, mida ta oma arvamuse esitamiseks vajalikuks peab. Lisaks tuleks sõnad „aluseks on” asendada sõnadega „aluseks võib olla”, et finantsmäärusega ei võetaks kontrollikoja valikuvabadust. Juriidilises mõttes peab kõnealuse lause sõnastus andma kontrollikojale võimaluse toetuda teiste tööle, teda selleks sundimata. |
| --- | --- |

b)

Kontrollikoda ei peaks olema sunnitud toetuma üksnes teiste tööle. Kontrollikojal peab olema võimalik teostada kõiki auditimenetlusi, mida ta oma arvamuse esitamiseks vajalikuks peab. Lisaks tuleks sõnad „aluseks on” asendada sõnadega „aluseks võib olla”, et finantsmäärusega ei võetaks kontrollikoja valikuvabadust. Juriidilises mõttes peab kõnealuse lause sõnastus andma kontrollikojale võimaluse toetuda teiste tööle, teda selleks sundimata.

| c) | Erasektori audiitori ülesannete hulka peaks kuuluma usaldusväärsust käsitleva välisaudiitori arvamuse esitamine kontrollikojale ning kokkulepitud menetluste läbiviimine seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks. Kontrollikoda soovitab teksti veidi muuta, et see kajastaks eelkirjeldatud ülesandeid. |
| --- | --- |

c)

Erasektori audiitori ülesannete hulka peaks kuuluma usaldusväärsust käsitleva välisaudiitori arvamuse esitamine kontrollikojale ning kokkulepitud menetluste läbiviimine seaduslikkuse ja korrektsuse kontrollimiseks. Kontrollikoda soovitab teksti veidi muuta, et see kajastaks eelkirjeldatud ülesandeid.

| 100. | Lisaks teeb kontrollikoda ettepaneku lisada artikli 185 lõike 1 teksti väike täiendus, mis tagaks jätkuva konsulteerimise kontrollikojaga enne ametite ja muude asutuste näidisfinantsmääruse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

100.

Lisaks teeb kontrollikoda ettepaneku lisada artikli 185 lõike 1 teksti väike täiendus, mis tagaks jätkuva konsulteerimise kontrollikojaga enne ametite ja muude asutuste näidisfinantsmääruse vastuvõtmist.

Aruandlusnõuded

| 101. | Finantsmäärusega nõutakse komisjonilt mitme eri aruande esitamist. Raamatupidamise aastaaruanded ja eelarve täitmise aruanded (artikkel 121) tulenevad rahvusvahelistest standarditest. Lisaks kohustab finantsmäärus esitama ka teisi aruandeid, nagu eelarvevahendite käsutaja iga-aastane tegevusaruanne (artikli 60 lõige 7) ning eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne (artikkel 122). Aluslepinguga on nüüdsest ette nähtud ka iga-aastase liidu rahanduse hindamisaruande esitamine (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 318). |
| --- | --- |

101.

Finantsmäärusega nõutakse komisjonilt mitme eri aruande esitamist. Raamatupidamise aastaaruanded ja eelarve täitmise aruanded (artikkel 121) tulenevad rahvusvahelistest standarditest. Lisaks kohustab finantsmäärus esitama ka teisi aruandeid, nagu eelarvevahendite käsutaja iga-aastane tegevusaruanne (artikli 60 lõige 7) ning eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne (artikkel 122). Aluslepinguga on nüüdsest ette nähtud ka iga-aastase liidu rahanduse hindamisaruande esitamine (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 318).

| 102. | Ühegi mainitud aruande väärtuslikkust kahtluse alla seadmata soovitab kontrollikoda Euroopa Parlamendil ja nõukogul teha komisjonile ettepanek kaaluda, kas oleks otstarbekas aruandeid lihtsamaks muuta ja konsolideerida, et võtta arvesse kasutajate vajadusi. |
| --- | --- |

102.

Ühegi mainitud aruande väärtuslikkust kahtluse alla seadmata soovitab kontrollikoda Euroopa Parlamendil ja nõukogul teha komisjonile ettepanek kaaluda, kas oleks otstarbekas aruandeid lihtsamaks muuta ja konsolideerida, et võtta arvesse kasutajate vajadusi.

Kontrollikoda võttis käesoleva arvamuse vastu 21. oktoobri 2010. aasta istungil Luxembourgis.

Kontrollikoja nimel

president

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

---

(1)  KOM(2010) 260 (lõplik), 28. mai 2010.

1

(2)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

2

(3)  Vt arvamus nr 1/2010 – Euroopa Liidu eelarve finantsjuhtimise edendamine: riskid ja väljakutsed (http://eca.europa.eu/portal/page/portal/publications/auditreportsandopinions/opinions). Kontrollikoda meenutab, et soovitas selles arvamuses lülitada Euroopa lisandväärtuse mõiste asjakohasesse poliitilisse avaldusse või ELi õigusakti, mida ELi poliitilised otsustajad saaksid kasutada suunisena kuluprioriteetide määratlemisel. Selliseks seadusandlikuks vahendiks võiks olla finantsmäärus.

3

(4)  Preambuli lõige 39 annab mõista, et ei tehta eelhindamist selle kohta, kas liikmesriikide kontrollid tagavad Euroopa Liidule finantshuvide kaitse piisaval tasemel, ehkki artiklis 53a viidatakse sellele, et ka komisjon võib akrediteerimismenetluses osaleda.

4

(5)  Osa rahastamisvahenditest, mida mainitakse komisjoni ettepaneku vastavat osa käsitlevas tehnilises kirjelduses, ei kajastu praeguse seisuga bilansis.

5

(6)  Kontrollikoda märgib, et ka ametid on rahastamisvahendeid kasutanud.

6

(7)  Maksete tegemine toimub endiselt valdavalt aasta lõpus. Näiteks 2009. aastal kirjendas komisjon 33 % Euroopa Sotsiaalfondi kuludest detsembris.

7

(8)  Praegune töökord kajastab arutelusid, mida peetakse Euroopa Liidu kõrgeimate kontrolliasutuste juhtidest ja kontrollikoja presidendist koosnevas kontaktkomitees (kooskõlas aluslepingu sättega, mille kohaselt kontrollikoda ja liikmesriikide auditeerimisasutused „teevad usalduslikult koostööd, säilitades samal ajal oma sõltumatuse”). Kontrollikoda ootab nelja nädala jooksul või võimaluse korra kauem vastuseid kinnitava avaldusega seotud tähelepanekutele. Kontrollikoda on valmis võtma kohustuse edastada aastaaruandega seotud esialgsete leidude aruanded kavandatud artiklis 144a ettenähtud 1. juuni tähtajaks.

8

---

LISA

| Komisjoni muudetud tekst | Kontrollikoja ettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 10
  Sihtotstarbelise tulu ülekandmise eeskirjad | Artikkel 10
  Sihtotstarbelise tulu ülekandmise eeskirjad |
| Kasutamata tulud ja artiklis 18 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kättesaadavad 31. detsembril, kantakse üle järgmiselt: | Kasutamata tulud ja artiklis 18 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kättesaadavad 31. detsembril, kantakse üle järgmiselt: |
| — | sihtotstarbeline välistulu kantakse üle automaatselt ja tuleb enne asjaomase programmi või meetmega seotud tegevuse lõpuleviimist täielikult ära kasutada. Programmi või meetme viimasel aastal saadud sihtotstarbelist välistulu võib kasutada jätkuprogrammi või -meetme esimesel aastal; |

Komisjoni muudetud tekst

Kontrollikoja ettepanek

Artikkel 10

Sihtotstarbelise tulu ülekandmise eeskirjad

Artikkel 10

Sihtotstarbelise tulu ülekandmise eeskirjad

Kasutamata tulud ja artiklis 18 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kättesaadavad 31. detsembril, kantakse üle järgmiselt:

Kasutamata tulud ja artiklis 18 nimetatud sihtotstarbelisest tulust tulenevad assigneeringud, mis on kättesaadavad 31. detsembril, kantakse üle järgmiselt:

—

sihtotstarbeline välistulu kantakse üle automaatselt ja tuleb enne asjaomase programmi või meetmega seotud tegevuse lõpuleviimist täielikult ära kasutada. Programmi või meetme viimasel aastal saadud sihtotstarbelist välistulu võib kasutada jätkuprogrammi või -meetme esimesel aastal;

| — | sihtotstarbeline välistulu kantakse üle automaatselt ja tuleb enne asjaomase programmi või meetmega seotud tegevuse lõpuleviimist täielikult ära kasutada. Programmi või meetme viimasel aastal saadud sihtotstarbelist välistulu võib kasutada jätkuprogrammi või -meetme esimesel aastal; |
| --- | --- |

—

sihtotstarbeline välistulu kantakse üle automaatselt ja tuleb enne asjaomase programmi või meetmega seotud tegevuse lõpuleviimist täielikult ära kasutada. Programmi või meetme viimasel aastal saadud sihtotstarbelist välistulu võib kasutada jätkuprogrammi või -meetme esimesel aastal;

| — | sihtotstarbeline sisetulu kantakse üle ainult järgmisesse aastasse, kui kohaldatavast alusaktist ei tulene teisiti või kui see ei ole põhjendatud erandlike asjaoludega. Kõigepealt tuleb ära kasutada aga olemasolevad asjaomased assigneeringud. |
| --- | --- |

—

sihtotstarbeline sisetulu kantakse üle ainult järgmisesse aastasse, kui kohaldatavast alusaktist ei tulene teisiti või kui see ei ole põhjendatud erandlike asjaoludega. Kõigepealt tuleb ära kasutada aga olemasolevad asjaomased assigneeringud.

| |
| --- |

Artikkel 81

Maksete liigid

Artikkel 81

Maksete liigid

[...]

[...]

4.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja tasaarvestab eelmakseid regulaarselt. Sel eesmärgil tuleb lepingutes, toetuse andmise otsustes ja lepingutes ning delegeerimislepingutes, millega eelarve täitmise ülesanded delegeeritakse artikli 53 lõike 1 punkti 2 alapunktides a–h osutatud üksustele ja isikutele, näha ette asjakohased sätted.

4.   Vastutav eelarvevahendite käsutaja tasaarvestab eelmakseid Sel eesmärgil tuleb lepingutes, toetuse andmise otsustes ja lepingutes ning delegeerimislepingutes, millega eelarve täitmise ülesanded delegeeritakse artikli 53 lõike 1 punkti 2 alapunktides a–h osutatud üksustele ja isikutele, näha ette asjakohased sätted.

Artikkel 123

Majandusaasta aruannet reguleerivad eeskirjad

Artikkel 123

Majandusaasta aruannet reguleerivad eeskirjad

Artiklis 121 osutatud raamatupidamise aastaaruanne peab vastama Euroopa Liidu raamatupidamiseeskirjadele, mille võtab vastu komisjoni peaarvepidaja, ning andma varadest ja kohustustest, kuludest ja tuludest ning rahavoogudest õige ja õiglase ülevaate.

Artiklis 121 osutatud eelarve raamatupidamisarvestuse aruanne peab vastama käesolevas määruses sätestatud eelarvepõhimõtetele. See peab andma eelarve tulu- ja kulutoimingutest õige ja õiglase ülevaate.

Artiklis 121 osutatud eelarve raamatupidamisarvestuse aruanne peab vastama käesolevas määruses sätestatud eelarvepõhimõtetele. See peab andma eelarve tulu- ja kulutoimingutest õige ja õiglase ülevaate.

Artikkel 143

Kontrollikoja aastaaruanne

Artikkel 143

Kontrollikoja aastaaruanne

1.   Kontrollikoda edastab komisjonile hiljemalt 15. juunil ning teistele artiklis 121 osutatud institutsioonidele ja asutustele hiljemalt 1. juunil kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust. Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse hiljemalt 15. oktoobril. Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.

1.   Kontrollikoda edastab komisjonile ning institutsioonidele hiljemalt juunil kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada kontrollikoja aastaaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks Kõik institutsioonid saadavad kontrollikojale vastuse hiljemalt Institutsioonide vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.

2.   Pärast ärakuulamismenetluse lõpuleviimist saadab iga asjaomane institutsioon ja asutus hiljemalt 15. oktoobril oma vastuse kontrollikojale. Institutsioonide ja asutuste vastused, välja arvatud komisjoni omad, saadetakse samal ajal ka komisjonile.

Artikkel 144

Kontrollikoja eriaruanded

Artikkel 144

Kontrollikoja eriaruanded

1.   Kontrollikoda edastab asjaomasele institutsioonile või asutusele kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks ja nende suhtes kohaldatakse ärakuulamismenetlust.

1.   Kontrollikoda edastab asjaomasele institutsioonile või asutusele kõik tähelepanekud, mis tema arvates tuleks avaldada eriaruandes. Need tähelepanekud peavad jääma konfidentsiaalseks

Asjaomasel institutsioonil või asutusel on kaks ja pool kuud aega teatada kontrollikojale kõigist vastustest, mida ta soovib kõnealuste tähelepanekute kohta esitada.

Asjaomasel institutsioonil või asutusel on kaks ja pool kuud aega teatada kontrollikojale kõigist vastustest, mida ta soovib kõnealuste tähelepanekute kohta esitada.

Kontrollikoda võtab asjakohase eriaruande lõpliku teksti vastu järgneva kuu jooksul, eeldusel, et ta on kätte saanud asjaomase institutsiooni või asutuse vastused.

Eriaruanded koos asjaomaste institutsioonide või asutuste vastustega edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kellest kumbki otsustab, vajaduse korral koostöös komisjoniga, milliseid meetmeid tuleks kõnealuseid vastuseid silmas pidades võtta.

Eriaruanded koos asjaomaste institutsioonide või asutuste vastustega edastatakse viivitamata Euroopa Parlamendile ja nõukogule, kellest kumbki otsustab, vajaduse korral koostöös komisjoniga, milliseid meetmeid tuleks kõnealuseid vastuseid silmas pidades võtta.

Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide asjaomaste institutsioonide ja asutuste vastused tema tähelepanekutele avaldatakse kas iga tähelepanekuga vahetult kõrvuti või selle järel.

Kontrollikoda võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõikide asjaomaste institutsioonide ja asutuste vastused tema tähelepanekutele avaldatakse

Artikkel 185

Raamfinantsmäärus Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel asutatud ametitele ja asutustele

Artikkel 185

Raamfinantsmäärus Euroopa Liidu toimimise lepingu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel asutatud ametitele ja asutustele

1.   Komisjon kehtestab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 raamfinantsmääruse sellistele kõnealuse aluslepingu või Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel asutatud asutustele, kellel on juriidilise isiku seisund ja kes tegelikult saavad Euroopa Liidu eelarvest väljamakseid.

1.   Komisjon kehtestab kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 raamfinantsmääruse sellistele kõnealuse aluslepingu või Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu alusel asutatud asutustele, kellel on juriidilise isiku seisund ja kes tegelikult saavad Euroopa Liidu eelarvest väljamakseid.

[...]

[...]

4.   Kui lõikes 1 osutatud alusaktides ei ole sätestatud teisiti, kontrollib kontrollikoda enne kõnealuste asutuste majandusaasta aruannete konsolideerimist komisjoni majandusaasta aruandega asutuste kulude ja tulude seaduslikkust ja korrektsust. Sellise kontrollimise aluseks on auditiaruanne, mille koostab asjaomase asutuse nimetatud sõltumatu välisaudiitor, kelle ülesanne on kontrollida asutuse majandusaasta aruande vastavust käesoleva määruse artiklile 123.

4.

4.

Artikkel 185a

Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel

Artikkel 185a

Näidisfinantsmäärus asutustele, mis põhinevad avaliku ja erasektori partnerlusel

Asutused, millel on juriidilise isiku seisund, mis on asutatud alusaktiga ja millele on vastavalt artikli 53 lõike 1 punkti 2 alapunktile e usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine, võtavad vastu oma finantseeskirjad.

Asutused, millel on juriidilise isiku seisund, mis on asutatud alusaktiga ja millele on vastavalt artikli 53 lõike 1 punkti 2 alapunktile e usaldatud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine, võtavad vastu oma finantseeskirjad.

Kõnealused eeskirjad sisaldavad Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid, nendes võetakse eelkõige arvesse käesoleva määruse artiklit 53b ning nende koostamisel võetakse aluseks lihtsustatud näidisfinantsmäärus, mille võtab vastu komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290.

Kõnealused eeskirjad sisaldavad Euroopa Liidu vahendite usaldusväärse finantsjuhtimise tagamise põhimõtteid, nendes võetakse eelkõige arvesse käesoleva määruse artiklit 53b ning nende koostamisel võetakse aluseks lihtsustatud näidisfinantsmäärus, mille võtab vastu komisjon kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290

Artikleid 183aa, 183ab ja 183ac kohaldatakse käesoleva artikli suhtes mutatis mutandis.

Artikleid 183aa, 183ab ja 183ac kohaldatakse käesoleva artikli suhtes mutatis mutandis.

---

Parandused

| 10.12.2010 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 334/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.12.2010

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 334/18

---

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne 2009. aasta eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 303, 9. november 2010
  )

2010/C 334/02

Lisa 6.4 leheküljel 158 ja 159 asendatakse järgmisega:

„LISA 6.4

KONTROLLIKOJA VÄLISABI, ARENGUKOOSTÖÖ JA LAIENEMISE VALDKONDA PUUDUTAVATE VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Kontrollikoja tähelepanekud | Võetud meetmed | Kontrollikoja hinnang | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Välissuhted ja arendustöö |
| 1.   Järelevalve ELi rahastatud projektide elluviimise eest vastutavate organisatsioonide üle ja neile osutatav tugi |
| Eelkontrollide osas tuvastati järgmised puudused: ebapiisav järelevalve ELi rahastatud projektide elluviimise eest vastutavate organisatsioonide üle ja neile osutatava toe puudulikkus.
  (2008. aasta aastaaruande punktid 8.22 ja 8.35) | Rakendusorganisatsioonidele mõeldud finantsjuhtimise suuniste koostamine. | Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 2. rida | EuropeAidi rakendusorganisatsioonidele mõeldud finantsjuhtimise suunised saavad valmis ja tehakse kättesaadavaks 2010. aastal. |
| 2.   Eelarvetoetuse maksed |
| Eelkontrollides leiti puudusi eelarvetoetuse maksete puhul seoses maksetingimuste täitmise kontrollimise menetlustega.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.22) | Kõikide komisjoni talituse laiaulatuslik teadlikkus vajadusest tagada eelarvetoetuse maksete hindamisel senisest struktureeritum ja ametlikum lähenemisviis, sealhulgas rahastamise ja lepingutega tegelevate töötajate kontrollimise rolli suurendamine maksete kinnitamise protsessis. | Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 9. rida | EuropeAid käsitleb seda küsimust eelarvetoetuse suuniste läbivaatamise ning projektitaotluste vastastikuse eksperdihinnangu menetluste (kvaliteedi tugirühm) läbivaatamise raames. Need on kavandatud 2011. aastaks. |
| 3.   Välisauditite süsteem |
| Seoses välisauditite kasutamisega, mis on üks olulisemaid EuropeAidi sisekontrolliraamistiku komponente, märkis kontrollikoda, et protsessid on paranenud. Kontrollikoda järeldas siiski, et nimetatud kontrollid on kokkuvõttes vaid osaliselt mõjusad.
  (2008. aasta aastaaruande punktid 8.23 ja 8.24) | Alates 2007. aastast kehtiva auditimetoodika osas läbiviidud reformid, mida täiendas põhjalik aasta auditikava metoodika läbivaatamine. | Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 3. rida | Komisjon nõustub, et auditite planeerimine on oluliselt paranenud. |
| 4.   Riskijuhtimisprotsess |
| Leiti, et riskijuhtimisprotsess on osaliselt mõjus.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.23) | Jätkuvad jõupingutused teadlikkuse suurendamiseks riskijuhtimisprotsessi kohta. | Riskijuhtimisprotsess hinnati üldiselt mõjusaks. | EuropAidi riskijuhtimismeetodid vaadati 2009. aastal täies ulatuses läbi ning kõikide üksuste jaoks korraldati teadlikkuse suurendamiseks kohustuslik koolitus. |
| 5.   Järelkontrollid |
| Välissuhete peadirektoraadi seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kohaldatavates järelevalve-ja kontrollisüsteemides leiti järelkontrollide osas olulisi puudusi.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.25) | Järelkontrollide aastakavade elluvimiise põhjalik järelevalve | Vaatamata pingutustele ja siiani tehtud edusammudele on veel kõrvaldamata mitmeid olulisi puudusi. | Välissuhete peadirektoraat võtab meetmeid, et võtta arvesse järelkontrolli kohta esitatud soovitusi. |
| Laienemine |
| 6.   Siseauditi talitus |
| Siseauditi talituse mitmeaastane töökava ei olnud piisavalt hästi välja töötatud.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.27) | 2009. aastal töötas siseauditi talitus välja mitmeaastase töökava. | Kontrollikoda on seisukohal, et laienemise peadirektoraat on võtnud tähelepaneku alusel asjakohased meetmed. | |
| 7.   Tsentraalselt hallatud projektide järelkontroll |
| Laienemise peadirektoraadil puudus eristrateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrolliks.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.27) | 2009. aasta jooksul töötas laienemise peadirektoraat välja strateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrolliks. | Kontrollikoda tervitab laienemise peadirektoraadi initsiatiivi, kuid uut strateegiat kohaldatakse alles alates 2010. aastast ning see peab veel oma mõjusust tõendama. | Uue strateegia rakendamine on hakanud praegu andma esimesi positiivseid tulemusi. |
| 8.   Võimalik eeskirjade eiramine Phare vahendite haldamisel mõningate rakendusasutuste poolt Bulgaarias |
| Endiselt esineb olulisi puudusi seoses võimalike eeskirjade eiramistega Phare fondide haldamisel kahe rakendusameti poolt Bulgaarias.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.28) | 2009. aasta jooksul, pärast Bulgaaria ametivõimude võetud parandusmeetmeid tühistas laienemise peadirektoraat maksete peatamise Bulgaariale. | Laienemise peadirektoraat peab pöörama erilist tähelepanu ühinemisjärgsete vahendite rakendamise järelkontrollile Bulgaarias. | Ühinemisjärgsete vahendite rakendamisele Bulgaarias pööratakse jätkuvalt erilist tähelepanu kuni kõigi programmide lõppemiseni. |
| Humanitaarabi |
| 9.   Siseauditi üksus |
| 2008. aastal ei toiminud siseauditi üksus veel täisvõimsusel, kuna tegevus võeti üle EuropeAidi sisauditi üksuselt.
  (2008. aasta aastaaruande punkt 8.29) | 2009. aasta jooksul sai siseauditi talitus nõuetekohase personali ja viis aasta töökava täies mahus ellu. | Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi siseauditi üksus töötab tõrgeteta ning annab kindlust direktoraadi peadirektorile.” | |

Kontrollikoja tähelepanekud

Võetud meetmed

Kontrollikoja hinnang

Komisjoni vastus

Välissuhted ja arendustöö

1.   Järelevalve ELi rahastatud projektide elluviimise eest vastutavate organisatsioonide üle ja neile osutatav tugi

Eelkontrollide osas tuvastati järgmised puudused: ebapiisav järelevalve ELi rahastatud projektide elluviimise eest vastutavate organisatsioonide üle ja neile osutatava toe puudulikkus.

(2008. aasta aastaaruande punktid 8.22 ja 8.35)

Rakendusorganisatsioonidele mõeldud finantsjuhtimise suuniste koostamine.

Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 2. rida

EuropeAidi rakendusorganisatsioonidele mõeldud finantsjuhtimise suunised saavad valmis ja tehakse kättesaadavaks 2010. aastal.

2.   Eelarvetoetuse maksed

Eelkontrollides leiti puudusi eelarvetoetuse maksete puhul seoses maksetingimuste täitmise kontrollimise menetlustega.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.22)

Kõikide komisjoni talituse laiaulatuslik teadlikkus vajadusest tagada eelarvetoetuse maksete hindamisel senisest struktureeritum ja ametlikum lähenemisviis, sealhulgas rahastamise ja lepingutega tegelevate töötajate kontrollimise rolli suurendamine maksete kinnitamise protsessis.

Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 9. rida

EuropeAid käsitleb seda küsimust eelarvetoetuse suuniste läbivaatamise ning projektitaotluste vastastikuse eksperdihinnangu menetluste (kvaliteedi tugirühm) läbivaatamise raames. Need on kavandatud 2011. aastaks.

3.   Välisauditite süsteem

Seoses välisauditite kasutamisega, mis on üks olulisemaid EuropeAidi sisekontrolliraamistiku komponente, märkis kontrollikoda, et protsessid on paranenud. Kontrollikoda järeldas siiski, et nimetatud kontrollid on kokkuvõttes vaid osaliselt mõjusad.

(2008. aasta aastaaruande punktid 8.23 ja 8.24)

Alates 2007. aastast kehtiva auditimetoodika osas läbiviidud reformid, mida täiendas põhjalik aasta auditikava metoodika läbivaatamine.

Vt aruannet EAFide kohta, lisa 4, 3. rida

Komisjon nõustub, et auditite planeerimine on oluliselt paranenud.

4.   Riskijuhtimisprotsess

Leiti, et riskijuhtimisprotsess on osaliselt mõjus.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.23)

Jätkuvad jõupingutused teadlikkuse suurendamiseks riskijuhtimisprotsessi kohta.

Riskijuhtimisprotsess hinnati üldiselt mõjusaks.

EuropAidi riskijuhtimismeetodid vaadati 2009. aastal täies ulatuses läbi ning kõikide üksuste jaoks korraldati teadlikkuse suurendamiseks kohustuslik koolitus.

5.   Järelkontrollid

Välissuhete peadirektoraadi seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks kohaldatavates järelevalve-ja kontrollisüsteemides leiti järelkontrollide osas olulisi puudusi.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.25)

Järelkontrollide aastakavade elluvimiise põhjalik järelevalve

Vaatamata pingutustele ja siiani tehtud edusammudele on veel kõrvaldamata mitmeid olulisi puudusi.

Välissuhete peadirektoraat võtab meetmeid, et võtta arvesse järelkontrolli kohta esitatud soovitusi.

Laienemine

6.   Siseauditi talitus

Siseauditi talituse mitmeaastane töökava ei olnud piisavalt hästi välja töötatud.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.27)

2009. aastal töötas siseauditi talitus välja mitmeaastase töökava.

Kontrollikoda on seisukohal, et laienemise peadirektoraat on võtnud tähelepaneku alusel asjakohased meetmed.

7.   Tsentraalselt hallatud projektide järelkontroll

Laienemise peadirektoraadil puudus eristrateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrolliks.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.27)

2009. aasta jooksul töötas laienemise peadirektoraat välja strateegia tsentraalselt hallatud projektide järelkontrolliks.

Kontrollikoda tervitab laienemise peadirektoraadi initsiatiivi, kuid uut strateegiat kohaldatakse alles alates 2010. aastast ning see peab veel oma mõjusust tõendama.

Uue strateegia rakendamine on hakanud praegu andma esimesi positiivseid tulemusi.

8.   Võimalik eeskirjade eiramine Phare vahendite haldamisel mõningate rakendusasutuste poolt Bulgaarias

Endiselt esineb olulisi puudusi seoses võimalike eeskirjade eiramistega Phare fondide haldamisel kahe rakendusameti poolt Bulgaarias.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.28)

2009. aasta jooksul, pärast Bulgaaria ametivõimude võetud parandusmeetmeid tühistas laienemise peadirektoraat maksete peatamise Bulgaariale.

Laienemise peadirektoraat peab pöörama erilist tähelepanu ühinemisjärgsete vahendite rakendamise järelkontrollile Bulgaarias.

Ühinemisjärgsete vahendite rakendamisele Bulgaarias pööratakse jätkuvalt erilist tähelepanu kuni kõigi programmide lõppemiseni.

Humanitaarabi

9.   Siseauditi üksus

2008. aastal ei toiminud siseauditi üksus veel täisvõimsusel, kuna tegevus võeti üle EuropeAidi sisauditi üksuselt.

(2008. aasta aastaaruande punkt 8.29)

2009. aasta jooksul sai siseauditi talitus nõuetekohase personali ja viis aasta töökava täies mahus ellu.

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi siseauditi üksus töötab tõrgeteta ning annab kindlust direktoraadi peadirektorile.”

---