# Europos Sąjungos C 348E/2010

| | ISSN 1725-521X
  doi:10.3000/1725521X.CE2010.348.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 348E |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 53 tomas2010m. gruodžio 21d. |

ISSN 1725-521X

doi:10.3000/1725521X.CE2010.348.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 348E

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

53 tomas2010m. gruodžio 21d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas2009–2010 m. SESIJA2010 m. vasario 25 d. posėdžiaiPosédžių protokolai paskelbti OL C 111 E, 2010 4 30.PRIIMTI TEKSTAI |
| | 2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 348E/01 | Padėtis Ukrainoje2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Ukrainoje | 1 |
| 2010/C 348E/02 | Europos Parlamento prioritetai JT Žmogaus teisių tarybos susitikime (Ženeva, 2010 m. kovo 1–26 d.)2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos tryliktosios sesijos | 6 |
| 2010/C 348E/03 | JT veiksmų platforma lyčių lygybės klausimais (Pekinas + 15)2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Pekinas +15 – JT veiksmų programa siekiant lyčių lygybės | 11 |
| 2010/C 348E/04 | Žalioji knyga dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl bendros žuvininkystės politikos reformos (2009/2106(INI)) | 15 |
| 2010/C 348E/05 | Skersti skirtų arklių gabenimas Europos Sąjungoje2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl skersti skirtų arklių gabenimo Europos Sąjungoje | 37 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas2009–2010 m. SESIJA2010 m. vasario 25 d. posėdžiaiPosédžių protokolai paskelbti OL C 111 E, 2010 4 30.PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienis

2010/C 348E/01

Padėtis Ukrainoje2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Ukrainoje

1

2010/C 348E/02

Europos Parlamento prioritetai JT Žmogaus teisių tarybos susitikime (Ženeva, 2010 m. kovo 1–26 d.)2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos tryliktosios sesijos

6

2010/C 348E/03

JT veiksmų platforma lyčių lygybės klausimais (Pekinas + 15)2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija Pekinas +15 – JT veiksmų programa siekiant lyčių lygybės

11

2010/C 348E/04

Žalioji knyga dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl bendros žuvininkystės politikos reformos (2009/2106(INI))

15

2010/C 348E/05

Skersti skirtų arklių gabenimas Europos Sąjungoje2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl skersti skirtų arklių gabenimo Europos Sąjungoje

37

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienis |
| 2010/C 348E/06 | Energetikos infrastruktūros investiciniai projektai ***I2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos bendrijoje ir dėl Reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimo (COM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD)) | 38 |
| P7_TC1-COD(2009)0106Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu 2010 m. vasario 25 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos Sąjungoje ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 736/96 | 39 |
| PRIEDAS | 47 |
| 2010/C 348E/07 | Parlamento 2010 m. biudžeto taisomoji sąmata2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2010 pajamų ir išlaidų sąmatos (I skirsnis, Europos Parlamentas) (2010/2014(BUD)) | 50 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienis

2010/C 348E/06

Energetikos infrastruktūros investiciniai projektai ***I2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos bendrijoje ir dėl Reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimo (COM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD))

38

P7_TC1-COD(2009)0106Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu 2010 m. vasario 25 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos Sąjungoje ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 736/96

39

PRIEDAS

47

2010/C 348E/07

Parlamento 2010 m. biudžeto taisomoji sąmata2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2010 pajamų ir išlaidų sąmatos (I skirsnis, Europos Parlamentas) (2010/2014(BUD))

50

| Simbolių paaiškinimai






  - | Bendradarbiavimo procedūra |
| --- | --- |
| **I | Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| **II | Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Bendradarbiavimo procedūra

**I

Bendradarbiavimo procedūra: pirmasis svarstymas

**II

Bendradarbiavimo procedūra: antrasis svarstymas

***

Pritarimo procedūra

***I

Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Bendro sprendimo procedūra: antrasis svarstymas

***III

Bendro sprendimo procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra priklauso nuo Komisijos siūlomo teisinio pagrindo)

Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas pusjuodžiu kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▐.

Atitinkamų tarnybų techniniai pataisymai ir pritaikymai: naujas arba pakeistas tekstas žymimas kursyvu, o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ║.

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas 2009–2010 m. SESIJA 2010 m. vasario 25 d. posėdžiai Posédžių protokolai paskelbti OL C 111 E, 2010 4 30. PRIIMTI TEKSTAI

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienis

| 21.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 348/1

---

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienisPadėtis Ukrainoje

P7_TA(2010)0035

2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Ukrainoje

2010/C 348 E/01

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Ukrainos,

atsižvelgdamas į bendrąją deklaraciją dėl Rytų partnerystės, paskelbtą 2009 m. gegužės 7 d. Prahoje,

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 26–27 d. vykusio ES ir Ukrainos parlamentinio bendradarbiavimo komiteto posėdžio pareiškimą ir rekomendacijas,

atsižvelgdamas į tai, kad nuo 2008 m. kovo mėn. Ukraina yra Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) narė,

atsižvelgdamas į Ukrainos prisijungimą prie Energijos bendrijos sutarties, patvirtintą 2009 m. gruodžio mėn. Zagrebe vykusiame Energijos bendrijos ministrų tarybos susitikime,

atsižvelgdamas į 1998 m. kovo 1 d. įsigaliojusį Europos Sąjungos ir Ukrainos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS) ir į vykstančias derybas dėl asociacijos sutarties (AS), skirtos pakeisti PBS,

atsižvelgdamas į ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkę, kuria keičiamas veiksmų planas ir kuriai 2009 m. birželio mėn. pritarė ES ir Ukrainos bendradarbiavimo taryba,

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 18 d. pasirašytą ir 2008 m. sausio 1 d. įsigaliojusį Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimo dėl vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo, taip pat į 2008 m. spalio mėn. pradėtą ES ir Ukrainos dialogą vizų klausimais,

atsižvelgdamas į susitarimo memorandumą dėl dialogo regionų politikos ir regionų bendradarbiavimo vystymo klausimais, kurį 2009 m. liepos 22 d. pasirašė Ukrainos regionų plėtros ir statybos ministerija ir Europos Komisija,

atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantį bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP) (1),

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 1 d. Europos Sąjungos ir Ukrainos pasirašytą susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo energetikos srityje,

atsižvelgdamas į bendrąją deklaraciją, kuriai pritarta 2009 m. kovo 23 d. vykusioje jungtinėje ES ir Ukrainos tarptautinių investicijų konferencijoje dujų tranzito sistemų modernizavimo klausimais,

atsižvelgdamas į 2009 m. gruodžio mėn. patvirtintą „Naftogaz“ ir „Gazprom“ susitarimą dėl 2010 m. naftos produktų tranzito mokesčių,

atsižvelgdamas į Ukrainos prezidento rinkimų, kurių pirmasis turas buvo surengtas 2010 m. sausio 17 d., o antrasis – 2010 m. vasario 7 d., rezultatus,

atsižvelgdamas į ESBO/ODHIR stebėjimo misijos pareiškimą dėl 2010 m. sausio 17 d. ir vasario 7 d. prezidento rinkimų, kuriame buvo daroma išvada, kad buvo laikomasi pagrindinių tarptautinių standartų,

atsižvelgdamas į Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Catherine Ashton 2010 m. vasario 8 d. pareiškimą dėl prezidento rinkimų Ukrainoje,

atsižvelgdamas į Ukrainos rinkimų įstatymo pakeitimus, kuriuos 2010 m. vasario 3 d. prieš antrąjį prezidento rinkimų turą skubotai priėmė Verkhovna Rada,

atsižvelgdamas į Ukrainos nacionalinę orientacinę programą 2011–2013 m.,

atsižvelgdamas į neseniai vykusių ES ir Ukrainos aukščiausiojo lygio susitikimų rezultatus, įskaitant tai, kad 2008 m. Paryžiuje vykusiame ES ir Ukrainos aukščiausiojo lygio susitikime Ukraina pripažinta Europos šalimi, kuri dalijasi su Europos Sąjunga bendra istorija ir bendromis vertybėmis, taip pat į 2009 m. gruodžio 4 d. Kijeve surengto ES ir Ukrainos aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Ukraina yra strateginės svarbos Europos Sąjungos kaimynė; kadangi jos dydis, ištekliai, gyventojų skaičius ir geografinė padėtis užtikrina Ukrainai išskirtinę padėtį Europoje ir lemiamą jos įtaką visam regionui, |
| --- | --- |

A.

kadangi Ukraina yra strateginės svarbos Europos Sąjungos kaimynė; kadangi jos dydis, ištekliai, gyventojų skaičius ir geografinė padėtis užtikrina Ukrainai išskirtinę padėtį Europoje ir lemiamą jos įtaką visam regionui,

| B. | kadangi Ukraina yra Europos valstybė ir pagal Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnį gali pateikti prašymą dėl narystės ES kaip ir visos Europos valstybės, besilaikančios laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principų, |
| --- | --- |

B.

kadangi Ukraina yra Europos valstybė ir pagal Europos Sąjungos sutarties 49 straipsnį gali pateikti prašymą dėl narystės ES kaip ir visos Europos valstybės, besilaikančios laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principų,

| C. | kadangi ESBO/ODHIR rinkimų stebėjimo misijos išvadose rinkimai apibūdinami kaip vykę laikantis beveik visų tarptautinių standartų, |
| --- | --- |

C.

kadangi ESBO/ODHIR rinkimų stebėjimo misijos išvadose rinkimai apibūdinami kaip vykę laikantis beveik visų tarptautinių standartų,

| D. | kadangi 2010 m. sausio 17 d. ir vasario 7 d. įvykę Prezidento rinkimai vyko sklandžiai pagarbos pilietinėms ir politinėms teisėms, įskaitant susirinkimų, asociacijos ir žodžio laisvę, požiūriu, tai rodo, kad Ukraina yra pajėgi surengti laisvus ir sąžiningus rinkimus, |
| --- | --- |

D.

kadangi 2010 m. sausio 17 d. ir vasario 7 d. įvykę Prezidento rinkimai vyko sklandžiai pagarbos pilietinėms ir politinėms teisėms, įskaitant susirinkimų, asociacijos ir žodžio laisvę, požiūriu, tai rodo, kad Ukraina yra pajėgi surengti laisvus ir sąžiningus rinkimus,

| E. | kadangi nors nevyriausybinėms organizacijoms ir nebuvo leista oficialiai stebėti rinkimų, dėl to, kad dalyvavo vietos ir tarptautiniai stebėtojai, labai padidėjo skaidrumas rinkimų proceso metu ir balsavimo dieną, |
| --- | --- |

E.

kadangi nors nevyriausybinėms organizacijoms ir nebuvo leista oficialiai stebėti rinkimų, dėl to, kad dalyvavo vietos ir tarptautiniai stebėtojai, labai padidėjo skaidrumas rinkimų proceso metu ir balsavimo dieną,

| F. | kadangi 2010 m. vasario 17 d. Ministrei Pirmininkei J. Tymoshenko pateikus skundą Ukrainos aukščiausiasis administracinis teismas atidėjo Centrinės rinkimų komisijos sprendimą dėl prezidento rinkimų rezultatų paskelbimo ir Victoro Yanukovichiaus pripažinimo Ukrainos prezidentu, ir kadangi 2010 m. vasario 20 d. ministrė pirmininkė atsiėmė savo skundą įtardama, kad teismas nebus objektyvus jos atžvilgiu, |
| --- | --- |

F.

kadangi 2010 m. vasario 17 d. Ministrei Pirmininkei J. Tymoshenko pateikus skundą Ukrainos aukščiausiasis administracinis teismas atidėjo Centrinės rinkimų komisijos sprendimą dėl prezidento rinkimų rezultatų paskelbimo ir Victoro Yanukovichiaus pripažinimo Ukrainos prezidentu, ir kadangi 2010 m. vasario 20 d. ministrė pirmininkė atsiėmė savo skundą įtardama, kad teismas nebus objektyvus jos atžvilgiu,

| G. | kadangi antrojo turo kampaniją neigiamai paveikė abipusiai kaltinimai sukčiavimu ir paskutinę minutę padaryti rinkimų įstatymo pakeitimai, |
| --- | --- |

G.

kadangi antrojo turo kampaniją neigiamai paveikė abipusiai kaltinimai sukčiavimu ir paskutinę minutę padaryti rinkimų įstatymo pakeitimai,

| H. | kadangi reikia priminti, kad Ukraina yra šalis, patyrusi sovietinį valdymą, ir turi nueiti ilgą kelią, kad įveiktų šį neigiamą palikimą, |
| --- | --- |

H.

kadangi reikia priminti, kad Ukraina yra šalis, patyrusi sovietinį valdymą, ir turi nueiti ilgą kelią, kad įveiktų šį neigiamą palikimą,

| I. | kadangi vienas pagrindinių Parlamento užsienio politikos tikslų yra stiprinti ir skatinti Europos kaimynystės politiką, kuria siekiama stiprinti politinius, ekonominius ir kultūrinius santykius su ES ir jos valstybėmis narėmis, |
| --- | --- |

I.

kadangi vienas pagrindinių Parlamento užsienio politikos tikslų yra stiprinti ir skatinti Europos kaimynystės politiką, kuria siekiama stiprinti politinius, ekonominius ir kultūrinius santykius su ES ir jos valstybėmis narėmis,

| J. | kadangi yra formuojama Rytų kaimynystė; kadangi Parlamentas tikisi, kad naujosios Ukrainos valdžios institucijos dirbs, kad įgyvendintų jos keliamus tikslus; kadangi norint, kad Rytų partnerystė būtų sėkminga ir prisidėtų prie visų Rytų kaimyninių šalių, įskaitant Ukrainą, taikaus vystymosi, stabilumo ir gerovės, ji turi būti grindžiama praktiškais ir patikimais projektais ir turi būti pakankamai finansuojama, |
| --- | --- |

J.

kadangi yra formuojama Rytų kaimynystė; kadangi Parlamentas tikisi, kad naujosios Ukrainos valdžios institucijos dirbs, kad įgyvendintų jos keliamus tikslus; kadangi norint, kad Rytų partnerystė būtų sėkminga ir prisidėtų prie visų Rytų kaimyninių šalių, įskaitant Ukrainą, taikaus vystymosi, stabilumo ir gerovės, ji turi būti grindžiama praktiškais ir patikimais projektais ir turi būti pakankamai finansuojama,

| K. | kadangi ES remia stabilią ir demokratinę Ukrainą, besilaikančią socialinės rinkos ekonomikos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir mažumų apsaugos principų bei užtikrinančią pagrindines teises; kadangi Ukrainos vidaus politinis stabilumas ir dėmesio sutelkimas į vidaus reformą yra išankstinė sąlyga tolesnei ES ir Ukrainos santykių raidai, |
| --- | --- |

K.

kadangi ES remia stabilią ir demokratinę Ukrainą, besilaikančią socialinės rinkos ekonomikos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir mažumų apsaugos principų bei užtikrinančią pagrindines teises; kadangi Ukrainos vidaus politinis stabilumas ir dėmesio sutelkimas į vidaus reformą yra išankstinė sąlyga tolesnei ES ir Ukrainos santykių raidai,

| L. | kadangi po oranžinės revoliucijos Ukraina, deja, prarado daugiau nei penkerius metus siekdama tinkamai išspręsti problemas, susijusias su šalies didžiausiomis konstitucinėmis ir institucinėmis problemomis, ypač siekdama išspręsti prezidento ir ministro pirmininko galių konfliktą; kadangi dėl to pavėluota su svarbių valstybės, ekonomikos ir socialinio sektorių reformų projektais, šie projektai buvo nenuosekliai įgyvendinami arba apskritai nebaigti, |
| --- | --- |

L.

kadangi po oranžinės revoliucijos Ukraina, deja, prarado daugiau nei penkerius metus siekdama tinkamai išspręsti problemas, susijusias su šalies didžiausiomis konstitucinėmis ir institucinėmis problemomis, ypač siekdama išspręsti prezidento ir ministro pirmininko galių konfliktą; kadangi dėl to pavėluota su svarbių valstybės, ekonomikos ir socialinio sektorių reformų projektais, šie projektai buvo nenuosekliai įgyvendinami arba apskritai nebaigti,

| M. | kadangi nepriklausomai nuo prezidento rinkimų rezultatų, Ukraina dabar privalo pradėti vykdyti konstitucines reformas, kad sukurtų patikimą ir veiksmingą kontrolės ir pusiausvyros sistemą, nustatysiančią aiškų galių pasiskirstymą tarp prezidento, ministrų kabineto ir parlamento, |
| --- | --- |

M.

kadangi nepriklausomai nuo prezidento rinkimų rezultatų, Ukraina dabar privalo pradėti vykdyti konstitucines reformas, kad sukurtų patikimą ir veiksmingą kontrolės ir pusiausvyros sistemą, nustatysiančią aiškų galių pasiskirstymą tarp prezidento, ministrų kabineto ir parlamento,

| N. | kadangi plėtojant ES ir Ukrainos ryšius per pastaruosius metus bendrai padaryta didelė pažanga, ypač užsienio politikos ir saugumo politikos srityje, taip pat prekybos, finansų ir ekonomikos srityse; kadangi energijos ir aplinkos srityse nepasiekta patenkinamos pažangos, |
| --- | --- |

N.

kadangi plėtojant ES ir Ukrainos ryšius per pastaruosius metus bendrai padaryta didelė pažanga, ypač užsienio politikos ir saugumo politikos srityje, taip pat prekybos, finansų ir ekonomikos srityse; kadangi energijos ir aplinkos srityse nepasiekta patenkinamos pažangos,

| O. | kadangi Ukrainos įstojimas į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) yra svarbus žingsnis, rodantis, kad Ukraina taiko tarptautinius ir Europos ekonomikos standartus bei palaiko glaudžius prekybos ryšius su ES, o tai spartina derybas dėl tvirtos ir visapusės laisvosios prekybos zonos (TVLPZ) kaip asociacijos sutarties būtinos dalies sukūrimo, |
| --- | --- |

O.

kadangi Ukrainos įstojimas į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) yra svarbus žingsnis, rodantis, kad Ukraina taiko tarptautinius ir Europos ekonomikos standartus bei palaiko glaudžius prekybos ryšius su ES, o tai spartina derybas dėl tvirtos ir visapusės laisvosios prekybos zonos (TVLPZ) kaip asociacijos sutarties būtinos dalies sukūrimo,

| P. | kadangi Ukrainos prisijungimas prie Energijos bendrijos sutarties yra labai svarbus visoms šalims, |
| --- | --- |

P.

kadangi Ukrainos prisijungimas prie Energijos bendrijos sutarties yra labai svarbus visoms šalims,

| Q. | kadangi ES ir Ukrainos asociacijos sutartimi reikėtų naudotis kaip reformų proceso priemone ir ji turėtų suteikti svarbesnį vaidmenį pilietinei visuomenei, |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES ir Ukrainos asociacijos sutartimi reikėtų naudotis kaip reformų proceso priemone ir ji turėtų suteikti svarbesnį vaidmenį pilietinei visuomenei,

| 1. | palankiai vertina tai, kad Tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos ataskaitoje dėl prezidento rinkimų nurodoma, kad lyginat su praėjusiais rinkimais buvo padaryta reikšminga pažanga ir kad šie rinkimai atitiko pagrindinius ESBO ir ES laisviems ir sąžiningiems rinkimams taikomus standartus; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tai, kad Tarptautinės rinkimų stebėjimo misijos ataskaitoje dėl prezidento rinkimų nurodoma, kad lyginat su praėjusiais rinkimais buvo padaryta reikšminga pažanga ir kad šie rinkimai atitiko pagrindinius ESBO ir ES laisviems ir sąžiningiems rinkimams taikomus standartus;

| 2. | palankiai vertina ESBO/ODHIR rinkimų stebėjimo misijos pareiškimą dėl piliečių ir politinių teisių, įskaitant susirinkimų, saviraiškos ir galimybės burtis į asociacijas laisves pliuralistinėje žiniasklaidos aplinkoje; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina ESBO/ODHIR rinkimų stebėjimo misijos pareiškimą dėl piliečių ir politinių teisių, įskaitant susirinkimų, saviraiškos ir galimybės burtis į asociacijas laisves pliuralistinėje žiniasklaidos aplinkoje;

| 3. | džiaugiasi dideliu rinkėjų aktyvumu, kuris rodo, kad Ukrainos piliečiai aktyviai dalyvauja spręsdami dėl savo šalies raidos krypties; palankiai vertina tai, kad šiuose rinkimuose dalyvavo įvairūs kandidatai, atstovaujantys alternatyvius politinius požiūrius, suteikiantys rinkėjams tikrą pasirinkimą; |
| --- | --- |

3.

džiaugiasi dideliu rinkėjų aktyvumu, kuris rodo, kad Ukrainos piliečiai aktyviai dalyvauja spręsdami dėl savo šalies raidos krypties; palankiai vertina tai, kad šiuose rinkimuose dalyvavo įvairūs kandidatai, atstovaujantys alternatyvius politinius požiūrius, suteikiantys rinkėjams tikrą pasirinkimą;

| 4. | apgailestauja, kad rinkimų taisyklės vis dar tebėra diskusijų objektas ir pažymi, kad dabartinis rinkimų įstatymas su pakeitimais, padarytais 2009 m. rugpjūčio mėn., ESBO/ODHIR yra vertinamas kaip žingsnis atgal, lyginant su ankstesniu teisės aktu, sukuriantis neaiškų ir nepilną teisinį pagrindą; apgailestauja, kad Ukrainos Verkhovna Rada priėmė labai daug polemikos sukėlusius prezidento rinkimų įstatymo pakeitimus, kuriuos Regionų partija pasiūlė vos prieš keletą dienų iki antrojo rinkimų turo; todėl ragina Ukrainos valdžios institucijas atnaujinti ir papildyti šalies rinkimų teisinę bazę; ragina užtikrinti, kad būtų daugiau skaidrumo finansuojant politines partijas ir kad priešrinkiminių kampanijų finansavimas būtų skaidresnis; |
| --- | --- |

4.

apgailestauja, kad rinkimų taisyklės vis dar tebėra diskusijų objektas ir pažymi, kad dabartinis rinkimų įstatymas su pakeitimais, padarytais 2009 m. rugpjūčio mėn., ESBO/ODHIR yra vertinamas kaip žingsnis atgal, lyginant su ankstesniu teisės aktu, sukuriantis neaiškų ir nepilną teisinį pagrindą; apgailestauja, kad Ukrainos Verkhovna Rada priėmė labai daug polemikos sukėlusius prezidento rinkimų įstatymo pakeitimus, kuriuos Regionų partija pasiūlė vos prieš keletą dienų iki antrojo rinkimų turo; todėl ragina Ukrainos valdžios institucijas atnaujinti ir papildyti šalies rinkimų teisinę bazę; ragina užtikrinti, kad būtų daugiau skaidrumo finansuojant politines partijas ir kad priešrinkiminių kampanijų finansavimas būtų skaidresnis;

| 5. | pripažįsta, kad Ukraina ratifikavo Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Europos regionų ar mažumų kalbų chartiją, tačiau ragina Ukrainos valdžios institucijas dėti didesnes pastangas, siekiant užmegzti ryšius su Ukrainos mažumų bendruomenėmis, toliau integruojant šias bendruomenes į politinę šalies raidą ir atitinkamai skatinant mokymą mažumų kalbomis; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad Ukraina ratifikavo Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją ir Europos regionų ar mažumų kalbų chartiją, tačiau ragina Ukrainos valdžios institucijas dėti didesnes pastangas, siekiant užmegzti ryšius su Ukrainos mažumų bendruomenėmis, toliau integruojant šias bendruomenes į politinę šalies raidą ir atitinkamai skatinant mokymą mažumų kalbomis;

| 6. | pripažįsta, kad Ukrainą kaip Europos valstybę su Europos Sąjungos valstybėmis sieja bendra istorija ir bendros vertybės, ir pripažįsta Ukrainos europinius siekius; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad Ukrainą kaip Europos valstybę su Europos Sąjungos valstybėmis sieja bendra istorija ir bendros vertybės, ir pripažįsta Ukrainos europinius siekius;

| 7. | tikisi, kad Ukrainos politikai ir valdžios institucijos pripažins, kad būtina stabilizuoti politiką ir ekonomiką, ypač vykdant konstitucinę reformą, stiprinant teisinę valstybę, kuriant socialinės rinkos ekonomiką, ir atnaujinti pastangas įveikti korupciją bei pagerinti verslo ir investicijų aplinką, taip pat dirbs siekdami šių tikslų; |
| --- | --- |

7.

tikisi, kad Ukrainos politikai ir valdžios institucijos pripažins, kad būtina stabilizuoti politiką ir ekonomiką, ypač vykdant konstitucinę reformą, stiprinant teisinę valstybę, kuriant socialinės rinkos ekonomiką, ir atnaujinti pastangas įveikti korupciją bei pagerinti verslo ir investicijų aplinką, taip pat dirbs siekdami šių tikslų;

| 8. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti Ukrainos ir ES bendradarbiavimą energetikos srityje, ir ragina priimti ES ir Ukrainos susitarimus, kuriais būtų siekiama užtikrinti patikimą energijos tiekimą abiems šalims, įskaitant patikimą naftos ir dujų tranzito sistemą; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad svarbu stiprinti Ukrainos ir ES bendradarbiavimą energetikos srityje, ir ragina priimti ES ir Ukrainos susitarimus, kuriais būtų siekiama užtikrinti patikimą energijos tiekimą abiems šalims, įskaitant patikimą naftos ir dujų tranzito sistemą;

| 9. | ragina Ukrainą ratifikuoti jos prisijungimą prie Energijos bendrijos sutarties ir jį visapusiškai įgyvendinti, taip pat nedelsiant priimti ES direktyvos 2003/55/EB nuostatas atitinkantį naują dujų įstatymą; |
| --- | --- |

9.

ragina Ukrainą ratifikuoti jos prisijungimą prie Energijos bendrijos sutarties ir jį visapusiškai įgyvendinti, taip pat nedelsiant priimti ES direktyvos 2003/55/EB nuostatas atitinkantį naują dujų įstatymą;

| 10. | pabrėžia, kad, nepaisant padarytos pažangos, dabartinis vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo susitarimas turi būti persvarstytas, atsižvelgiant į ilgojo laikotarpio tikslus, ir ragina Tarybą įpareigoti Komisiją peržiūrėti šį susitarimą su Ukrainos valdžios institucijomis, kad būtų parengtas veiksmų planas dėl bevizio režimo nustatymo Ukrainai, įskaitant tarpinį tikslą panaikinti dabartines rinkliavas už vizas; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad, nepaisant padarytos pažangos, dabartinis vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo susitarimas turi būti persvarstytas, atsižvelgiant į ilgojo laikotarpio tikslus, ir ragina Tarybą įpareigoti Komisiją peržiūrėti šį susitarimą su Ukrainos valdžios institucijomis, kad būtų parengtas veiksmų planas dėl bevizio režimo nustatymo Ukrainai, įskaitant tarpinį tikslą panaikinti dabartines rinkliavas už vizas;

| 11. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir Ukraina siekiant parengti specialias priemones, kurios būtų pritaikytos 2012 m. Europos futbolo čempionato metu, kad būtų palengvintos kelionės sąlygos bilietus įsigijusiems asmenims; |
| --- | --- |

11.

ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir Ukraina siekiant parengti specialias priemones, kurios būtų pritaikytos 2012 m. Europos futbolo čempionato metu, kad būtų palengvintos kelionės sąlygos bilietus įsigijusiems asmenims;

| 12. | džiaugiasi, kad Ukraina aktyviai remia Rytų partnerystę ir parlamentinę asamblėją ryšiams su kaimyninėmis Rytų šalimis (EURONEST) ir kad ji įsipareigojo sutelkti pastangas ir užtikrinti daugiau demokratijos, teisinę valstybę ir gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat užtikrinti rinkos ekonomiką, tvarų vystymąsi ir deramą valdymą; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi, kad Ukraina aktyviai remia Rytų partnerystę ir parlamentinę asamblėją ryšiams su kaimyninėmis Rytų šalimis (EURONEST) ir kad ji įsipareigojo sutelkti pastangas ir užtikrinti daugiau demokratijos, teisinę valstybę ir gerbti žmogaus teises ir pagrindines laisves, taip pat užtikrinti rinkos ekonomiką, tvarų vystymąsi ir deramą valdymą;

| 13. | remia Rytų partnerystės pavyzdines iniciatyvas, visų pirma susijusias su integruotu sienų valdymu, energetikos ir laisvosios prekybos erdve ir kompleksiniu institucijų kūrimu; |
| --- | --- |

13.

remia Rytų partnerystės pavyzdines iniciatyvas, visų pirma susijusias su integruotu sienų valdymu, energetikos ir laisvosios prekybos erdve ir kompleksiniu institucijų kūrimu;

| 14. | tikisi, kad Ukraina nepakeis savo ryžto toliau eiti Europos integracijos keliu ir kaimynystės srityje tvirtai bendradarbiauti su ES vadovaujantis Rytų partnerystės ir Juodosios jūros sinergijos politikos nuostatomis; |
| --- | --- |

14.

tikisi, kad Ukraina nepakeis savo ryžto toliau eiti Europos integracijos keliu ir kaimynystės srityje tvirtai bendradarbiauti su ES vadovaujantis Rytų partnerystės ir Juodosios jūros sinergijos politikos nuostatomis;

| 15. | ragina Komisiją ir Tarybą dar kartą patvirtinti ES ryžtą padėti Ukrainai įgyvendinant priemones, siūlomas pagal Rytų partnerystę ir ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkę; ragina Komisiją nacionalinę orientacinę programą 2011–2013 m. kruopščiai suderinti su Asociacijos darbotvarke; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją ir Tarybą dar kartą patvirtinti ES ryžtą padėti Ukrainai įgyvendinant priemones, siūlomas pagal Rytų partnerystę ir ES ir Ukrainos asociacijos darbotvarkę; ragina Komisiją nacionalinę orientacinę programą 2011–2013 m. kruopščiai suderinti su Asociacijos darbotvarke;

| 16. | pabrėžia, kad remiantis išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo nuostatomis turėtų būti užtikrinta laipsniška Ukrainos integracija į ES vidaus rinką, įskaitant vadovavimąsi keturiomis laisvėmis; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad remiantis išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo nuostatomis turėtų būti užtikrinta laipsniška Ukrainos integracija į ES vidaus rinką, įskaitant vadovavimąsi keturiomis laisvėmis;

| 17. | palankiai vertina ketinimą įsteigti Kijeve Europos investicijų banko (EIB) atstovybę ir pabrėžia, kad svarbu toliau plėsti EIB veiklą Ukrainoje; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina ketinimą įsteigti Kijeve Europos investicijų banko (EIB) atstovybę ir pabrėžia, kad svarbu toliau plėsti EIB veiklą Ukrainoje;

| 18. | pabrėžia, kad svarbu skatinti bendradarbiavimą jaunimo ir studentų mainų srityje ir kurti stipendijų programas, kurias įgyvendinant ukrainiečiai galėtų susipažinti su Europos Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad svarbu skatinti bendradarbiavimą jaunimo ir studentų mainų srityje ir kurti stipendijų programas, kurias įgyvendinant ukrainiečiai galėtų susipažinti su Europos Sąjunga ir jos valstybėmis narėmis;

| 19. | ragina visas kaimynines šalis visiškai gerbti demokratinę Ukrainos valstybės sistemą ir nedaryti jokio spaudimo bei nesikišti siekiant pakeisti Ukrainos demokratinę valią ir sprendimus, susijusius su jos politiniu, socialiniu ir ekonominiu vystymusi; |
| --- | --- |

19.

ragina visas kaimynines šalis visiškai gerbti demokratinę Ukrainos valstybės sistemą ir nedaryti jokio spaudimo bei nesikišti siekiant pakeisti Ukrainos demokratinę valią ir sprendimus, susijusius su jos politiniu, socialiniu ir ekonominiu vystymusi;

| 20. | labai apgailestauja dėl kadenciją baigiančio Ukrainos Prezidento Viktoro Jushchenkos sprendimo suteikti po mirties Ukrainos nacionalinio didvyrio vardą Ukrainos nacionalistų organizacijos vadovui Stepanui Banderai, kuris yra bendradarbiavęs su naciais; šiuo požiūriu tikisi, kad naujieji Ukrainos vadovai persvarstys šį sprendimą ir vykdys savo įsipareigojimą būti ištikimiems Europos vertybėms; |
| --- | --- |

20.

labai apgailestauja dėl kadenciją baigiančio Ukrainos Prezidento Viktoro Jushchenkos sprendimo suteikti po mirties Ukrainos nacionalinio didvyrio vardą Ukrainos nacionalistų organizacijos vadovui Stepanui Banderai, kuris yra bendradarbiavęs su naciais; šiuo požiūriu tikisi, kad naujieji Ukrainos vadovai persvarstys šį sprendimą ir vykdys savo įsipareigojimą būti ištikimiems Europos vertybėms;

| 21. | ragina Komisiją teikti reikiamą techninę pagalbą siekiant iš esmės pagerinti Ukrainos elektros tinklų energijos vartojimo efektyvumą ir paspartinti bendradarbiavimą vykdant dujų sektoriaus reformą siekiant jį suderinti su ES standartais; ragina Europos Sąjungą nuolat remti Ukrainos energijos suvartojimo mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo strategiją, nes tai geriausias būdas mažinti išlaidas dujoms ir Ukrainos priklausomybę nuo energijos importo; |
| --- | --- |

21.

ragina Komisiją teikti reikiamą techninę pagalbą siekiant iš esmės pagerinti Ukrainos elektros tinklų energijos vartojimo efektyvumą ir paspartinti bendradarbiavimą vykdant dujų sektoriaus reformą siekiant jį suderinti su ES standartais; ragina Europos Sąjungą nuolat remti Ukrainos energijos suvartojimo mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo strategiją, nes tai geriausias būdas mažinti išlaidas dujoms ir Ukrainos priklausomybę nuo energijos importo;

| 22. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Ukrainos vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybos parlamentinėms asamblėjoms, ESBO ir NATO. |
| --- | --- |

22.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Ukrainos vyriausybei ir parlamentui, Europos Tarybos parlamentinėms asamblėjoms, ESBO ir NATO.

---

(1)  OL L 310, 2006 11 9, p. 1.

---

| 21.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 348/6 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 348/6

---

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienisEuropos Parlamento prioritetai JT Žmogaus teisių tarybos susitikime (Ženeva, 2010 m. kovo 1–26 d.)

P7_TA(2010)0036

2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos tryliktosios sesijos

2010/C 348 E/02

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos, ypač į 2009 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos raidos ir ES vaidmens (1), 2006 m. kovo 16 d. rezoliuciją dėl derybų dėl Žmogaus teisių tarybos rezultatų ir dėl Jungtinių Tautų Žmogaus teisių komisijos 62-osios sesijos (JTŽTK) (2), 2004 m. sausio 29 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos ir Jungtinių Tautų santykių (3), 2005 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų reformos (4), 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl 2005 m. rugsėjo 14–16 d. Jungtinių Tautų pasaulio aukščiausiojo lygio viršūnių susitikimo rezultatų (5) ir 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių padėties pasaulyje 2008 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje (6),

atsižvelgdamas į savo skubias rezoliucijas dėl žmogaus teisių ir demokratijos,

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją A/RES/60/251, pagal kurią įsteigiama Žmogaus teisių taryba (JTŽTT),

atsižvelgdamas į ankstesnes eilines ir specialiąsias JTŽTT sesijas ir į ankstesnius visuotinio periodinio vertinimo (VPV) raundus,

atsižvelgdamas į būsimą JTŽTT tryliktąją sesiją, vyksiančią 2010 m. kovo mėn., ir į 2010 m. gegužės 3–14 d. vyksiantį aštuntąjį visuotinio periodinio vertinimo (VPV) raundą,

atsižvelgdamas į 2011 m. vyksiančią su JTŽTT susijusią peržiūrą,

atsižvelgdamas į institucinius pokyčius, įvykusius įsigaliojus Lisabonos sutarčiai,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (Lisabonos sutarties redakcija) 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį ir 18, 21, 27 ir 47 straipsnius,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo skatinimas ir išsaugojimas yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos bendrumo ir vientisumo ramsčių (7), |
| --- | --- |

A.

kadangi pagarba žmogaus teisių visuotinumui, jo skatinimas ir išsaugojimas yra Europos Sąjungos etinio ir teisinio acquis dalis ir vienas iš Europos bendrumo ir vientisumo ramsčių (7),

| B. | kadangi JTŽTT yra unikalus, ypatingą dėmesį visuotinėms žmogaus teisėms skiriantis organas ir specialusis JT sistemos forumas, kuriame sprendžiami žmogaus teisių klausimai, |
| --- | --- |

B.

kadangi JTŽTT yra unikalus, ypatingą dėmesį visuotinėms žmogaus teisėms skiriantis organas ir specialusis JT sistemos forumas, kuriame sprendžiami žmogaus teisių klausimai,

| C. | kadangi su JTŽTT susijusi peržiūra vyks dviem etapais (šio organo statuso aptarimas vyks Niujorke, o procedūrų – Ženevoje); kadangi ateinančiais metais bus surengta keletas neoficialių posėdžių ir pateikta keletas iniciatyvų, |
| --- | --- |

C.

kadangi su JTŽTT susijusi peržiūra vyks dviem etapais (šio organo statuso aptarimas vyks Niujorke, o procedūrų – Ženevoje); kadangi ateinančiais metais bus surengta keletas neoficialių posėdžių ir pateikta keletas iniciatyvų,

| D. | kadangi per pastaruosius dešimtmečius padidėjo Europos Sąjungos vaidmuo pasaulyje ir kadangi naujas požiūris, kurį taiko nauja Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), galėtų padėti Europos Sąjungai veikti efektyviau siekiant rasti aiškius, nuoseklius ir veiksmingus pasaulinių problemų sprendimus, |
| --- | --- |

D.

kadangi per pastaruosius dešimtmečius padidėjo Europos Sąjungos vaidmuo pasaulyje ir kadangi naujas požiūris, kurį taiko nauja Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), galėtų padėti Europos Sąjungai veikti efektyviau siekiant rasti aiškius, nuoseklius ir veiksmingus pasaulinių problemų sprendimus,

| E. | kadangi Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio delegacija vyks į Ženevą dalyvauti JTŽTT tryliktojoje sesijoje, kaip buvo daroma ir ankstesniais metais, kai vyko JTŽTT sesijos, ir prieš tai – kai buvo rengiamos JTŽTT pirmtakės JT Žmogaus teisių komisijos sesijos, |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos Parlamento Žmogaus teisių pakomitečio delegacija vyks į Ženevą dalyvauti JTŽTT tryliktojoje sesijoje, kaip buvo daroma ir ankstesniais metais, kai vyko JTŽTT sesijos, ir prieš tai – kai buvo rengiamos JTŽTT pirmtakės JT Žmogaus teisių komisijos sesijos,

| 1. | pabrėžia, kad tryliktoji JTŽTT sesija labai svarbi – svarbiausia JTŽTT sesija 2010 m.; džiaugiasi, kad būsimoje tryliktoje eilinėje sesijoje vyks aukšto lygio susitikimai, kuriuose dalyvaus vyriausybių ministrai ir kiti aukšto lygio atstovai; pažymi, kad aukšto lygio susitikimuose bus aptariami du klausimai: ekonomikos ir finansų krizė ir JT deklaracija dėl švietimo ir mokymo žmogaus teisių klausimais (angl. HRET); |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad tryliktoji JTŽTT sesija labai svarbi – svarbiausia JTŽTT sesija 2010 m.; džiaugiasi, kad būsimoje tryliktoje eilinėje sesijoje vyks aukšto lygio susitikimai, kuriuose dalyvaus vyriausybių ministrai ir kiti aukšto lygio atstovai; pažymi, kad aukšto lygio susitikimuose bus aptariami du klausimai: ekonomikos ir finansų krizė ir JT deklaracija dėl švietimo ir mokymo žmogaus teisių klausimais (angl. HRET);

| 2. | džiaugiasi, kad į JTŽTT tryliktosios sesijos darbotvarkę įrašyta Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro ataskaita dėl pasaulio ekonomikos ir finansų krizės poveikio visų žmogaus teisių įgyvendinimui ir dėl galimų veiksmų, kurių reikia imtis šiam poveikiui sušvelninti; ragina ES valstybes nares aktyviai prisidėti prie šios diskusijos; |
| --- | --- |

2.

džiaugiasi, kad į JTŽTT tryliktosios sesijos darbotvarkę įrašyta Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro ataskaita dėl pasaulio ekonomikos ir finansų krizės poveikio visų žmogaus teisių įgyvendinimui ir dėl galimų veiksmų, kurių reikia imtis šiam poveikiui sušvelninti; ragina ES valstybes nares aktyviai prisidėti prie šios diskusijos;

| 3. | ragina ES valstybes nares aktyviai dalyvauti kasmetinėse dialogo forma vykstančiose diskusijose dėl neįgaliųjų teisių, taip pat diskusijose dėl teisės žinoti tiesą (inicijuota Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybių grupės (GRULAC) ir daugiausia dėmesio skiriama istorinei tiesai apie represijas) ir kasmetiniame posėdyje vaiko teisių klausimais; |
| --- | --- |

3.

ragina ES valstybes nares aktyviai dalyvauti kasmetinėse dialogo forma vykstančiose diskusijose dėl neįgaliųjų teisių, taip pat diskusijose dėl teisės žinoti tiesą (inicijuota Lotynų Amerikos ir Karibų jūros valstybių grupės (GRULAC) ir daugiausia dėmesio skiriama istorinei tiesai apie represijas) ir kasmetiniame posėdyje vaiko teisių klausimais;

| 4. | pabrėžia ES bendrųjų pozicijų svarbą klausimais, kurie bus aptariami per tryliktąją JTŽTT sesiją, nors vis dar nevisiškai aiškios sąlygos, susijusios su ES valstybių narių veiksmais JTŽTT įsigaliojus Lisabonos sutarčiai; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia ES bendrųjų pozicijų svarbą klausimais, kurie bus aptariami per tryliktąją JTŽTT sesiją, nors vis dar nevisiškai aiškios sąlygos, susijusios su ES valstybių narių veiksmais JTŽTT įsigaliojus Lisabonos sutarčiai;

Žmogaus teisių tarybos darbas

| 5. | primena, kad ragino ES valstybes nares aktyviai nepritarti visoms pastangoms pakenkti žmogaus teisių visuotinumo, nedalomumo ir savitarpio priklausomybės koncepcijai ir aktyviai skatinti JTŽTT vienodai atsižvelgti į visų rūšių diskriminacijos, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, rasės, amžiaus, seksualinės orientacijos, religijos arba įsitikinimų, klausimus; |
| --- | --- |

5.

primena, kad ragino ES valstybes nares aktyviai nepritarti visoms pastangoms pakenkti žmogaus teisių visuotinumo, nedalomumo ir savitarpio priklausomybės koncepcijai ir aktyviai skatinti JTŽTT vienodai atsižvelgti į visų rūšių diskriminacijos, įskaitant diskriminaciją dėl lyties, rasės, amžiaus, seksualinės orientacijos, religijos arba įsitikinimų, klausimus;

| 6. | įspėja, kad JTŽTT neturėtų būti itin politizuotas organas, antraip ji negalėtų visapusiškai vykdyti savo įgaliojimų; pabrėžia rezoliucijų dėl padėties tam tikroje šalyje svarbą sprendžiant sunkių žmogaus teisių pažeidimų klausimus; atsižvelgdamas į tai, ryžtingai smerkia siūlymus susilaikyti nuo veiksmų ir pareiškia, jog yra nusivylęs dėl šios procedūros taikymo per Tarybos specialiąją vienuoliktąją sesiją, nes nebuvo priimta nuosekli ir suderinta galutinė rezoliucija, kuri padėtų spręsti padėties Šri Lankoje klausimą; |
| --- | --- |

6.

įspėja, kad JTŽTT neturėtų būti itin politizuotas organas, antraip ji negalėtų visapusiškai vykdyti savo įgaliojimų; pabrėžia rezoliucijų dėl padėties tam tikroje šalyje svarbą sprendžiant sunkių žmogaus teisių pažeidimų klausimus; atsižvelgdamas į tai, ryžtingai smerkia siūlymus susilaikyti nuo veiksmų ir pareiškia, jog yra nusivylęs dėl šios procedūros taikymo per Tarybos specialiąją vienuoliktąją sesiją, nes nebuvo priimta nuosekli ir suderinta galutinė rezoliucija, kuri padėtų spręsti padėties Šri Lankoje klausimą;

| 7. | džiaugiasi, kad Brazilijos iniciatyva surengta specialioji tryliktoji sesija Haičio klausimu, kurios tikslas buvo skirti dėmesį žmogaus teisių strategijos įtraukimui į veiksmus, kurių imamasi šaliai po ją nuniokojusio žemės drebėjimo atstatyti, ir džiaugiasi naujoviškais šios sesijos aspektais, pvz., specialioji sesija buvo surengta iš karto po įvykusios gaivalinės nelaimės ir Jungtinių Tautų specializuotosios agentūros pateikė ekspertų nuomonę diskusijoms; pabrėžia svarbų nepriklausomo eksperto žmogaus teisių klausimais Haityje vaidmenį, kad žmogaus teisės būtų įtrauktos į platesnius JT veiksmus arba iniciatyvas, kurių ėmėsi Haičiui padedantys rėmėjai, ir ragina JT valstybes nares imtis veiksmų pasibaigus šiai sesijai ir įtraukti žmogaus teisių strategiją į platesnius JT veiksmus, kuriais siekiama paremti Haitį, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems asmenims, pvz., vaikams; |
| --- | --- |

7.

džiaugiasi, kad Brazilijos iniciatyva surengta specialioji tryliktoji sesija Haičio klausimu, kurios tikslas buvo skirti dėmesį žmogaus teisių strategijos įtraukimui į veiksmus, kurių imamasi šaliai po ją nuniokojusio žemės drebėjimo atstatyti, ir džiaugiasi naujoviškais šios sesijos aspektais, pvz., specialioji sesija buvo surengta iš karto po įvykusios gaivalinės nelaimės ir Jungtinių Tautų specializuotosios agentūros pateikė ekspertų nuomonę diskusijoms; pabrėžia svarbų nepriklausomo eksperto žmogaus teisių klausimais Haityje vaidmenį, kad žmogaus teisės būtų įtrauktos į platesnius JT veiksmus arba iniciatyvas, kurių ėmėsi Haičiui padedantys rėmėjai, ir ragina JT valstybes nares imtis veiksmų pasibaigus šiai sesijai ir įtraukti žmogaus teisių strategiją į platesnius JT veiksmus, kuriais siekiama paremti Haitį, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamiems asmenims, pvz., vaikams;

| 8. | ragina ES valstybes nares pirmenybę teikti konkrečioms JTŽTT priemonėms, kad būtų sustabdyti civilių gyventojų žmogaus teisių pažeidimai karo ir smurtinių konfliktų metu, įskaitant smurtą prieš moteris ir vaikus, ir išspręsta vaikų kareivių problema; |
| --- | --- |

8.

ragina ES valstybes nares pirmenybę teikti konkrečioms JTŽTT priemonėms, kad būtų sustabdyti civilių gyventojų žmogaus teisių pažeidimai karo ir smurtinių konfliktų metu, įskaitant smurtą prieš moteris ir vaikus, ir išspręsta vaikų kareivių problema;

| 9. | apgailestauja, kad JTŽTT nesugebėjo pakankamai skubiai išspręsti kitų su sudėtinga žmogaus teisių padėtimi susijusių klausimų; ragina ES valstybes nares pasmerkti žmogaus teisių pažeidimus ir aktyviai siekti, kad būtų įdiegti specialūs JTŽTT mechanizmai, kurie padėtų įveikti Afganistane, Konakrio Gvinėjoje, Irane, Jemene, Irake ir Vakarų Sacharoje iškilusias žmogaus teisių krizes; tvirtina, kad į JT įgaliojimus įeina ir žmogaus teisių padėties Vakarų Sacharoje stebėjimas; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad JTŽTT nesugebėjo pakankamai skubiai išspręsti kitų su sudėtinga žmogaus teisių padėtimi susijusių klausimų; ragina ES valstybes nares pasmerkti žmogaus teisių pažeidimus ir aktyviai siekti, kad būtų įdiegti specialūs JTŽTT mechanizmai, kurie padėtų įveikti Afganistane, Konakrio Gvinėjoje, Irane, Jemene, Irake ir Vakarų Sacharoje iškilusias žmogaus teisių krizes; tvirtina, kad į JT įgaliojimus įeina ir žmogaus teisių padėties Vakarų Sacharoje stebėjimas;

| 10. | dar kartą primena savo poziciją dėl sąvokos „religijų šmeižimas“ ir, pripažindamas, jog būtina visiškai išspręsti religinių mažumų diskriminacijos problemą, mano, kad netikslinga įtraukti šią sąvoką į Protokolą dėl papildomų standartų rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir bet kokios formos diskriminacijos klausimais; ragina JT valstybes nares visiškai įgyvendinti esamus standartus dėl saviraiškos, religijos ir įsitikinimų laisvės; |
| --- | --- |

10.

dar kartą primena savo poziciją dėl sąvokos „religijų šmeižimas“ ir, pripažindamas, jog būtina visiškai išspręsti religinių mažumų diskriminacijos problemą, mano, kad netikslinga įtraukti šią sąvoką į Protokolą dėl papildomų standartų rasizmo, rasinės diskriminacijos, ksenofobijos ir bet kokios formos diskriminacijos klausimais; ragina JT valstybes nares visiškai įgyvendinti esamus standartus dėl saviraiškos, religijos ir įsitikinimų laisvės;

| 11. | dar kartą ragina ES valstybes nares užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms savo vidaus politikoje, nes priešingu atveju susilpnėtų ES padėtis JTŽTT; |
| --- | --- |

11.

dar kartą ragina ES valstybes nares užtikrinti pagarbą žmogaus teisėms savo vidaus politikoje, nes priešingu atveju susilpnėtų ES padėtis JTŽTT;

| 12. | džiaugiasi, kad Jungtinės Amerikos Valstijos vėl dalyvauja Jungtinių Tautų organų veikloje ir kad jos išrinktos JTŽTT narėmis, taip pat konstruktyviu jų darbu saviraiškos laisvės klausimu 64-ojoje JT Generalinėje Asamblėjoje ir darbu, susijusiu su veiksmų planu dėl tolesnių veiksmų pasibaigus Durbano peržiūros konferencijai; ragina JAV ir ES valstybes nares toliau sekti pavyzdžiu ir ateityje visapusiškai bendradarbiauti vykdant panašias iniciatyvas; |
| --- | --- |

12.

džiaugiasi, kad Jungtinės Amerikos Valstijos vėl dalyvauja Jungtinių Tautų organų veikloje ir kad jos išrinktos JTŽTT narėmis, taip pat konstruktyviu jų darbu saviraiškos laisvės klausimu 64-ojoje JT Generalinėje Asamblėjoje ir darbu, susijusiu su veiksmų planu dėl tolesnių veiksmų pasibaigus Durbano peržiūros konferencijai; ragina JAV ir ES valstybes nares toliau sekti pavyzdžiu ir ateityje visapusiškai bendradarbiauti vykdant panašias iniciatyvas;

| 13. | nerimauja dėl Irano kandidatūros JTŽTT rinkimuose, kurie vyks 2010 m. gegužės mėn.; dar kartą primena, jog nepritaria, kad JTŽTT rinkimuose būtų taikoma vienodo kandidatų ir vietų skaičiaus sistema, ragina surengti visoms regionų grupėms atvirus, konkurencija pagrįstus rinkimus ir prašo ES dėti visas pastangas, kad į JTŽTT nebūtų išrinktos šalys, turinčios daugiausia problemų, susijusių su žmogaus teisėmis; |
| --- | --- |

13.

nerimauja dėl Irano kandidatūros JTŽTT rinkimuose, kurie vyks 2010 m. gegužės mėn.; dar kartą primena, jog nepritaria, kad JTŽTT rinkimuose būtų taikoma vienodo kandidatų ir vietų skaičiaus sistema, ragina surengti visoms regionų grupėms atvirus, konkurencija pagrįstus rinkimus ir prašo ES dėti visas pastangas, kad į JTŽTT nebūtų išrinktos šalys, turinčios daugiausia problemų, susijusių su žmogaus teisėmis;

| 14. | ragina ES ir valstybes nares toliau reikalauti, kad būtų nustatyti narių rinkimų į JTŽTT kriterijai, ypač minimalus reikalavimas dėl bendradarbiavimo specialiųjų procedūrų klausimu vadovaujantis savo pačių įgaliojimais; ragina ES imtis vadovaujamo vaidmens ir kartu su tarpregioniniais partneriais parengti gaires, kurios būtų naudojamos rinkimuose; |
| --- | --- |

14.

ragina ES ir valstybes nares toliau reikalauti, kad būtų nustatyti narių rinkimų į JTŽTT kriterijai, ypač minimalus reikalavimas dėl bendradarbiavimo specialiųjų procedūrų klausimu vadovaujantis savo pačių įgaliojimais; ragina ES imtis vadovaujamo vaidmens ir kartu su tarpregioniniais partneriais parengti gaires, kurios būtų naudojamos rinkimuose;

| 15. | ragina veiksmingai kontroliuoti, kaip iš tiesų įgyvendinamos specialiosios procedūros ir pagal Sutartis įsteigtų organų išvados bei rekomendacijos, atliekant kiekvienos šalies įsipareigojimų visuotinį periodinį vertinimą; |
| --- | --- |

15.

ragina veiksmingai kontroliuoti, kaip iš tiesų įgyvendinamos specialiosios procedūros ir pagal Sutartis įsteigtų organų išvados bei rekomendacijos, atliekant kiekvienos šalies įsipareigojimų visuotinį periodinį vertinimą;

| 16. | ragina ES valstybes nares dėti visas pastangas siekiant išsaugoti ypatingus įgaliojimus vykdyti visas specialiąsias procedūras; ragina atnaujinti specialiųjų pranešėjų Mianmaro ir Korėjos Demokratinės Liaudies Respublikos klausimais įgaliojimus ir suteikti naujus atskirus įgaliojimus dėl Kongo Demokratinės Respublikos, kadangi humanitarinė padėtis blogėja; |
| --- | --- |

16.

ragina ES valstybes nares dėti visas pastangas siekiant išsaugoti ypatingus įgaliojimus vykdyti visas specialiąsias procedūras; ragina atnaujinti specialiųjų pranešėjų Mianmaro ir Korėjos Demokratinės Liaudies Respublikos klausimais įgaliojimus ir suteikti naujus atskirus įgaliojimus dėl Kongo Demokratinės Respublikos, kadangi humanitarinė padėtis blogėja;

| 17. | palankiai vertina „Bendrąjį tyrimą dėl pasaulinės praktikos, susijusios su slaptaisiais kalinimais kovojant su terorizmu“, kuris bus aptariamas tryliktosios sesijos metu; ragina ES valstybes nares paremti šį tyrimą ir imtis atitinkamų tolesnių veiksmų įgyvendinant pranešimą, vadovaujantis ankstesnėmis Europos Parlamento pozicijomis šiuo klausimu, ypač 2009 m. vasario 19 d. (8) ir 2007 m. vasario 14 d. (9) rezoliucijomis dėl tariamo CŽV pasinaudojimo Europos šalimis gabenant kalinius ir juos neteisėtai kalinant; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina „Bendrąjį tyrimą dėl pasaulinės praktikos, susijusios su slaptaisiais kalinimais kovojant su terorizmu“, kuris bus aptariamas tryliktosios sesijos metu; ragina ES valstybes nares paremti šį tyrimą ir imtis atitinkamų tolesnių veiksmų įgyvendinant pranešimą, vadovaujantis ankstesnėmis Europos Parlamento pozicijomis šiuo klausimu, ypač 2009 m. vasario 19 d. (8) ir 2007 m. vasario 14 d. (9) rezoliucijomis dėl tariamo CŽV pasinaudojimo Europos šalimis gabenant kalinius ir juos neteisėtai kalinant;

| 18. | ragina ES aktyviai dalyvauti būsimose visuotinio periodinio vertinimo sesijose siekiant užtikrinti teisingą procedūros eigą ir rezultatą, nes taip būtų remiamos JT specialiosios procedūros ir pagal Sutartis įsteigtų organų išvados bei rekomendacijas ir pagal jas veikiama, inter alia, teikiant būtiną techninę pagalbą siekiant jų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

18.

ragina ES aktyviai dalyvauti būsimose visuotinio periodinio vertinimo sesijose siekiant užtikrinti teisingą procedūros eigą ir rezultatą, nes taip būtų remiamos JT specialiosios procedūros ir pagal Sutartis įsteigtų organų išvados bei rekomendacijas ir pagal jas veikiama, inter alia, teikiant būtiną techninę pagalbą siekiant jų įgyvendinimo;

| 19. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybes nares parengti tvirtą ES bendrąją poziciją dėl tolesnių veiksmų po tiriamosios misijos ataskaitos konflikto Gazoje ir Pietų Izraelyje klausimais ir viešai pareikalauti, kad būtų įgyvendintos joje pateiktos rekomendacijos ir būtų atsakyta už visus tarptautinės teisės pažeidimus, įskaitant įtariamus karo nusikaltimus, taip pat paraginti, kad abi pusės vykdytų tyrimus, kuriuos atliekant būtų laikomasi tarptautinių nepriklausomumo, nešališkumo, skaidrumo, tikslumo ir veiksmingumo standartų, nurodytų Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje A/64/L.11, ir pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti tikrą ir ilgai trunkančią taiką Artimuosiuose Rytuose, svarbiausia sąlyga ir toliau yra ta, kad visos šalys turi laikytis tarptautinės teisės dėl žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės; |
| --- | --- |

19.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir valstybes nares parengti tvirtą ES bendrąją poziciją dėl tolesnių veiksmų po tiriamosios misijos ataskaitos konflikto Gazoje ir Pietų Izraelyje klausimais ir viešai pareikalauti, kad būtų įgyvendintos joje pateiktos rekomendacijos ir būtų atsakyta už visus tarptautinės teisės pažeidimus, įskaitant įtariamus karo nusikaltimus, taip pat paraginti, kad abi pusės vykdytų tyrimus, kuriuos atliekant būtų laikomasi tarptautinių nepriklausomumo, nešališkumo, skaidrumo, tikslumo ir veiksmingumo standartų, nurodytų Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje A/64/L.11, ir pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti tikrą ir ilgai trunkančią taiką Artimuosiuose Rytuose, svarbiausia sąlyga ir toliau yra ta, kad visos šalys turi laikytis tarptautinės teisės dėl žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės;

| 20. | ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES valstybes nares konsultuojantis su ES išorės misijų dalyviais ir šioje srityje dirbančiomis NVO aktyviai stebėti, kaip įgyvendinamos R. Goldstone'o ataskaitoje pateiktos rekomendacijos; ragina šias rekomendacijas ir susijusias pastabas įtraukti į ES dialogus su abiem šalimis, taip pat į ES pozicijas daugiašaliuose forumuose; |
| --- | --- |

20.

ragina Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams ir saugumo politikai ir ES valstybes nares konsultuojantis su ES išorės misijų dalyviais ir šioje srityje dirbančiomis NVO aktyviai stebėti, kaip įgyvendinamos R. Goldstone'o ataskaitoje pateiktos rekomendacijos; ragina šias rekomendacijas ir susijusias pastabas įtraukti į ES dialogus su abiem šalimis, taip pat į ES pozicijas daugiašaliuose forumuose;

| 21. | pabrėžia, kad nors su JTŽTT susijusios peržiūros klausimas nebus tiesiogiai svarstomas tryliktoje JTŽTT sesijoje, reikia vykdyti skaidrų ir visapusišką peržiūros procesą, atsižvelgiant į NVO, pilietinę visuomenę ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad nors su JTŽTT susijusios peržiūros klausimas nebus tiesiogiai svarstomas tryliktoje JTŽTT sesijoje, reikia vykdyti skaidrų ir visapusišką peržiūros procesą, atsižvelgiant į NVO, pilietinę visuomenę ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus;

| 22. | pabrėžia, kad dėl su JTŽTT susijusios peržiūros neturėtų būti trukdoma JTŽTT toliau atlikti savo esminio su žmogaus teisių pažeidimais susijusio darbo; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad dėl su JTŽTT susijusios peržiūros neturėtų būti trukdoma JTŽTT toliau atlikti savo esminio su žmogaus teisių pažeidimais susijusio darbo;

| 23. | atsižvelgdamas į tai, kad greitai įvyks pirmasis su JTŽTT susijusios peržiūros darbo grupės, kuri įsteigta remiantis rezoliucija A/HRC/12/L.28, posėdis, ragina valstybes nares susitarti dėl bendrosios pozicijos šiuo klausimu ir veiksmingos ir iniciatyva pagrįstos derybų strategijos; pabrėžia ES bendrosios pozicijos dėl su JTŽTT susijusio peržiūros proceso svarbą ir ragina ES valstybes nares laikytis bendrai sutartų ribų; |
| --- | --- |

23.

atsižvelgdamas į tai, kad greitai įvyks pirmasis su JTŽTT susijusios peržiūros darbo grupės, kuri įsteigta remiantis rezoliucija A/HRC/12/L.28, posėdis, ragina valstybes nares susitarti dėl bendrosios pozicijos šiuo klausimu ir veiksmingos ir iniciatyva pagrįstos derybų strategijos; pabrėžia ES bendrosios pozicijos dėl su JTŽTT susijusio peržiūros proceso svarbą ir ragina ES valstybes nares laikytis bendrai sutartų ribų;

| 24. | ragina Parlamento Užsienio reikalų komitetą parengti rekomendaciją Tarybai siekiant laiku pateikti indėlį, kuris padės nustatyti ES poziciją būsimos peržiūros klausimu; |
| --- | --- |

24.

ragina Parlamento Užsienio reikalų komitetą parengti rekomendaciją Tarybai siekiant laiku pateikti indėlį, kuris padės nustatyti ES poziciją būsimos peržiūros klausimu;

| 25. | nors ir pripažindamas, kad reikia išsamesnių diskusijų, išreiškia savo požiūrį, kad atliekant peržiūrą reikėtų išlaikyti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro tarnybos (VŽTKT) nepriklausomumą, išsaugoti ir, jei įmanoma, stiprinti specialiąsias procedūras bei užtikrinti JTŽTT galimybę konkrečius žmogaus teisių pažeidimus nagrinėti rezoliucijose dėl padėties tam tikroje šalyje ir naudojantis konkrečiai šaliai skirtais įgaliojimais; pabrėžia žmogaus teisių – socialinių, ekonominių, kultūros, pilietinių ir politinių teisių nedalumo svarbą; pripažįsta diskusijas dėl to, kaip, nesinaudojant institucijoms stiprinti skirtu paketu, būtų galima sustiprinti JTŽTT; |
| --- | --- |

25.

nors ir pripažindamas, kad reikia išsamesnių diskusijų, išreiškia savo požiūrį, kad atliekant peržiūrą reikėtų išlaikyti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro tarnybos (VŽTKT) nepriklausomumą, išsaugoti ir, jei įmanoma, stiprinti specialiąsias procedūras bei užtikrinti JTŽTT galimybę konkrečius žmogaus teisių pažeidimus nagrinėti rezoliucijose dėl padėties tam tikroje šalyje ir naudojantis konkrečiai šaliai skirtais įgaliojimais; pabrėžia žmogaus teisių – socialinių, ekonominių, kultūros, pilietinių ir politinių teisių nedalumo svarbą; pripažįsta diskusijas dėl to, kaip, nesinaudojant institucijoms stiprinti skirtu paketu, būtų galima sustiprinti JTŽTT;

ES dalyvavimas

| 26. | pripažįsta, kad ES ir jos valstybės narės aktyviai dalyvauja JTŽTT darbe ir sveikina Belgiją iki šiol sėkmingai pirmininkaujant JTŽTT, taip pat džiaugiasi ES pirmininkaujančios Ispanijos prioritetais žmogaus teisių srityje; |
| --- | --- |

26.

pripažįsta, kad ES ir jos valstybės narės aktyviai dalyvauja JTŽTT darbe ir sveikina Belgiją iki šiol sėkmingai pirmininkaujant JTŽTT, taip pat džiaugiasi ES pirmininkaujančios Ispanijos prioritetais žmogaus teisių srityje;

| 27. | ragina Tarybą ir Komisiją toliau stengtis skatinti visuotinai ratifikuoti Romos statutą ir priimti nacionalinius įgyvendinamuosius teisės aktus laikantis 2003 m. birželio 16 d. Tarybos bendrosios pozicijos 2003/444/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) (10) ir 2004 m. veiksmų plano, skirto bendrajai pozicijai vykdyti; pripažįsta ES ir TBT bendradarbiavimo ir pagalbos susitarimo svarbą ir tuo remdamasis ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti su Teismu ir teikti jam reikiamą pagalbą; atkreipia dėmesį į tai, kad pirmoji Romos statuto persvarstymo konferencija bus surengta 2010 m. gegužės 31 d. – birželio 11 d. Kampaloje (Uganda) ir ji bus esminis žingsnis tolesnėje Teismo raidoje; |
| --- | --- |

27.

ragina Tarybą ir Komisiją toliau stengtis skatinti visuotinai ratifikuoti Romos statutą ir priimti nacionalinius įgyvendinamuosius teisės aktus laikantis 2003 m. birželio 16 d. Tarybos bendrosios pozicijos 2003/444/BUSP dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) (10) ir 2004 m. veiksmų plano, skirto bendrajai pozicijai vykdyti; pripažįsta ES ir TBT bendradarbiavimo ir pagalbos susitarimo svarbą ir tuo remdamasis ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti su Teismu ir teikti jam reikiamą pagalbą; atkreipia dėmesį į tai, kad pirmoji Romos statuto persvarstymo konferencija bus surengta 2010 m. gegužės 31 d. – birželio 11 d. Kampaloje (Uganda) ir ji bus esminis žingsnis tolesnėje Teismo raidoje;

| 28. | mano, kad dėl naujos ES institucinės struktūros atsirado galimybių padidinti ES veiksmų JTŽTT nuoseklumą, matomumą ir patikimumą; ragina Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją užtikrinti, kad būtų imtasi praktinių Lisabonos sutarties įgyvendinimo veiksmų siekiant išvengti pernelyg ilgo pereinamojo laikotarpio, kuris galėtų pakenkti pasitikėjimui Sąjunga ir jos veiksmingumui, taip pat ragina užtikrinti, kad naujieji susitarimai padėtų padidinti ES pajėgumus plėsti tarpregionines ribas ir bendrų iniciatyvų klausimais bendradarbiauti su kitiems blokams priklausančiomis šalimis; |
| --- | --- |

28.

mano, kad dėl naujos ES institucinės struktūros atsirado galimybių padidinti ES veiksmų JTŽTT nuoseklumą, matomumą ir patikimumą; ragina Europos Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją užtikrinti, kad būtų imtasi praktinių Lisabonos sutarties įgyvendinimo veiksmų siekiant išvengti pernelyg ilgo pereinamojo laikotarpio, kuris galėtų pakenkti pasitikėjimui Sąjunga ir jos veiksmingumui, taip pat ragina užtikrinti, kad naujieji susitarimai padėtų padidinti ES pajėgumus plėsti tarpregionines ribas ir bendrų iniciatyvų klausimais bendradarbiauti su kitiems blokams priklausančiomis šalimis;

| 29. | įgalioja Europos Parlamento delegaciją tryliktoje JTŽTT sesijoje pranešti apie susirūpinimą keliančius klausimus, pateiktus šioje rezoliucijoje, ragina delegaciją parengti vizito ataskaitą Žmogaus teisių pakomitečiui ir mano, kad reikėtų ir toliau siųsti Europos Parlamento delegaciją į atitinkamas JTŽTT sesijas; |
| --- | --- |

29.

įgalioja Europos Parlamento delegaciją tryliktoje JTŽTT sesijoje pranešti apie susirūpinimą keliančius klausimus, pateiktus šioje rezoliucijoje, ragina delegaciją parengti vizito ataskaitą Žmogaus teisių pakomitečiui ir mano, kad reikėtų ir toliau siųsti Europos Parlamento delegaciją į atitinkamas JTŽTT sesijas;

*

* *

| 30. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT Generaliniam Sekretoriui, 61-osios JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ES ir JT darbo grupei, kurią įsteigė Užsienio reikalų komitetas. |
| --- | --- |

30.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, Europos Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Saugumo Tarybai, JT Generaliniam Sekretoriui, 61-osios JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT Žmogaus teisių tarybos pirmininkui, JT vyriausiajam žmogaus teisių komisarui ir ES ir JT darbo grupei, kurią įsteigė Užsienio reikalų komitetas.

---

(1)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0021.

(2)  Priimti tekstai, P6_TA(2006)0097.

(3)  Priimti tekstai, P5_TA(2004)0037.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0237.

(5)  Priimti tekstai, P6_TA(2005)0362.

(6)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0385.

(7)  ES sutarties 2 straipsnis, 3 straipsnio 5 dalis ir 6 straipsnis.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0073.

(9)  Priimti tekstai, P6_TA(2007)0032.

(10)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/l_15020030618en00670069.pdf

---

| 21.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 348/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 348/11

---

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienisJT veiksmų platforma lyčių lygybės klausimais (Pekinas + 15)

P7_TA(2010)0037

2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija „Pekinas +15 – JT veiksmų programa siekiant lyčių lygybės“

2010/C 348 E/03

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią Ketvirtąją pasaulinę moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų planą, taip pat į Jungtinių Tautų „Pekino +5“ ir „Pekino +10“ specialiosiose sesijose, atitinkamai – 2000 m. birželio 9 d. ir 2005 m. kovo 11 d., priimtus vėlesnius dokumentus dėl tolesnių veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų planą,

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (angl. CEDAW),

atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 14 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją „Sistemos darna“ (A/RES/63/311), kurioje ryžtingai pritariama tam, kad įvairios lyčių lygybės institucijos būtų suvienytos į vieną jungtinę instituciją,

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 1, 2, 3, 4, 5, 21 ir 23 straipsnius,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, kuriame pabrėžiamos valstybėms narėms bendros vertybės, tokios kaip pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir vyrų bei moterų lygybė,

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnį, kuriame kalbama apie kovą su diskriminacija dėl lyties,

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 1 d. Komisijos komunikatą „Moterų ir vyrų lygybės gairės (2006–2010)“ (COM(2006)0092),

atsižvelgdamas į 1998 m. gruodžio 2 d. Tarybos išvadas, kuriomis nustatoma, kad į metinį Pekino veiksmų programos įgyvendinimo vertinimą bus įtraukiami kokybiniai ir kiekybiniai rodikliai ir palyginimo kriterijai,

atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 4 d., atliekant Pekino veiksmų programos dešimtmečio peržiūrą, paskelbtą bendrą ES ministrų deklaraciją dėl lyčių lygybės, kuria, be kita ko, ministrai dar kartą išreiškė tvirtą paramą Pekino deklaracijai ir veiksmų programai ir įsipareigojo iki galo ir veiksmingai jas įgyvendinti,

atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 2 ir 3 d. Tarybos išvadas, kuriose valstybės narės ir Komisija raginamos gerinti institucinius lyčių lygybės propagavimo mechanizmus ir parengti Pekino veiksmų programos įgyvendinimo vertinimo programą siekiant nuoseklesnės ir labiau sistemingos pažangos stebėsenos,

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą (1),

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 14 d. Tarybos išvadas dėl lyčių lygybės ir moterų savarankiškumo didinimo vystomojo bendradarbiavimo srityje,

atsižvelgdamas į išsamų Europos Sąjungai pirmininkaujančios Švedijos parengtą pranešimą „Pekinas + 15“: „veiksmų programa ir Europos Sąjunga“, kuriame nurodomos kliūtys, dėl kurių šiuo metu lyčių lygybė neįgyvendinama iki galo,

atsižvelgdamas į savo 1995 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Pekine įvykusios Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos „Lygybė, vystymasis ir taika“ (2) ir 2005 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų po Ketvirtosios pasaulinės moterų konferencijos –veiksmų platformos (Pekinas ir 10) (3),

atsižvelgdamas į 2010 m. sausio 26 d. pateiktus klausimus Komisijai ir Tarybai dėl „Pekino +15“ ir JT veiksmų programos siekiant lyčių lygybės (O-0006/2010 – B7-0007/2010, O-0007/2010 – B7-0008/2010),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį ir 110 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi nepaisant įdėtų pastangų Pekino veiksmų programos tikslai dar nepasiekti ir nelygybė bei lyčių stereotipai išlieka, o programoje aptartose vietovėse moterų padėtis vis dar žemesnė nei vyrų, |
| --- | --- |

A.

kadangi nepaisant įdėtų pastangų Pekino veiksmų programos tikslai dar nepasiekti ir nelygybė bei lyčių stereotipai išlieka, o programoje aptartose vietovėse moterų padėtis vis dar žemesnė nei vyrų,

| B. | kadangi lyčių lygybė yra vienas iš pagrindinių EB sutartyje įtvirtintų Europos Sąjungos principų ir vienas iš Bendrijos tikslų bei uždavinių, o moterų ir vyrų lygybės klausimų integravimas į visas veiklos kryptis yra konkreti Europos Sąjungos užduotis, |
| --- | --- |

B.

kadangi lyčių lygybė yra vienas iš pagrindinių EB sutartyje įtvirtintų Europos Sąjungos principų ir vienas iš Bendrijos tikslų bei uždavinių, o moterų ir vyrų lygybės klausimų integravimas į visas veiklos kryptis yra konkreti Europos Sąjungos užduotis,

| C. | kadangi moterų ir mergaičių visapusis naudojimasis visomis žmogaus teisėmis yra neatimama, neatskiriama ir nedaloma visuotinių žmogaus teisių dalis ir tai yra esminis aspektas užtikrinant moterų ir mergaičių padėties gerinimą, taiką, saugumą ir vystymąsi, |
| --- | --- |

C.

kadangi moterų ir mergaičių visapusis naudojimasis visomis žmogaus teisėmis yra neatimama, neatskiriama ir nedaloma visuotinių žmogaus teisių dalis ir tai yra esminis aspektas užtikrinant moterų ir mergaičių padėties gerinimą, taiką, saugumą ir vystymąsi,

| D. | kadangi ypatingai svarbu, kad vyrai ir berniukai aktyviai įsitrauktų į lyčių lygybę propaguojančią politiką ir programas ir kad vyrams būtų suteikta reali galimybė lygiomis sąlygomis dalintis šeimos ir namų pareigomis su moterimis, visų pirma jiems suteikiant tėvystės atostogas, |
| --- | --- |

D.

kadangi ypatingai svarbu, kad vyrai ir berniukai aktyviai įsitrauktų į lyčių lygybę propaguojančią politiką ir programas ir kad vyrams būtų suteikta reali galimybė lygiomis sąlygomis dalintis šeimos ir namų pareigomis su moterimis, visų pirma jiems suteikiant tėvystės atostogas,

| E. | kadangi pastebima didelė esminių CEDAW ir Veiksmų programos nuostatų sąveika, nes Konvencijoje aiškiai aptariama daugelis Veiksmų programoje aptariamų svarbiausių opių sričių, |
| --- | --- |

E.

kadangi pastebima didelė esminių CEDAW ir Veiksmų programos nuostatų sąveika, nes Konvencijoje aiškiai aptariama daugelis Veiksmų programoje aptariamų svarbiausių opių sričių,

| F. | kadangi švenčiamas CEDAW pasirašymo 1979 m. gruodžio 18 d. 30-osios metinės ir Konvencijos fakultatyvinio protokolo, kuriuo CEDAW komisijai suteikiama teisė nagrinėti asmenų pateiktus skundus dėl teisių pažeidimų, 10-osios metinės ir kadangi iki šiol CEDAW ratifikavo 186 šalys, iš kurių 98 ratifikavo Fakultatyvinį protokolą, |
| --- | --- |

F.

kadangi švenčiamas CEDAW pasirašymo 1979 m. gruodžio 18 d. 30-osios metinės ir Konvencijos fakultatyvinio protokolo, kuriuo CEDAW komisijai suteikiama teisė nagrinėti asmenų pateiktus skundus dėl teisių pažeidimų, 10-osios metinės ir kadangi iki šiol CEDAW ratifikavo 186 šalys, iš kurių 98 ratifikavo Fakultatyvinį protokolą,

| G. | kadangi 54-ajai Jungtinių Tautų Ekonominės ir socialinės tarybos Moterų teisių komisijos sesijai (vadinamajam „Pekino + 15“ susitikimui) pasirinkta tema – Pekino veiksmų deklaracijos peržiūra ir tai, kaip galima prisidėti formuojant lyčių perspektyvą, kad būtų visiškai įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslai, |
| --- | --- |

G.

kadangi 54-ajai Jungtinių Tautų Ekonominės ir socialinės tarybos Moterų teisių komisijos sesijai (vadinamajam „Pekino + 15“ susitikimui) pasirinkta tema – Pekino veiksmų deklaracijos peržiūra ir tai, kaip galima prisidėti formuojant lyčių perspektyvą, kad būtų visiškai įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslai,

| 1. | kadangi nepaisant pasiektos pažangos strateginiai Pekino veiksmų programos tikslai dar nepasiekti ir nelygybė bei lyčių stereotipai išlieka, o programoje aptartose vietovėse moterų padėtis vis dar žemesnė nei vyrų; |
| --- | --- |

1.

kadangi nepaisant pasiektos pažangos strateginiai Pekino veiksmų programos tikslai dar nepasiekti ir nelygybė bei lyčių stereotipai išlieka, o programoje aptartose vietovėse moterų padėtis vis dar žemesnė nei vyrų;

| 2. | apgailestauja, kad trūksta laiku pateiktų, patikimų ir palyginamų duomenų tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis, kurie sudarytų jau nustatytus daugelio Pekino veiksmų programoje įvardytų opių kritinės padėties sričių rodiklius, patvirtintus numatant tolesnius Pekino programos veiksmus, įskaitant moterų skurdą, smurtą prieš moteris, institucinius mechanizmus, moterų padėtį ginkluotų konfliktų metu ir nepilnametes mergaites; |
| --- | --- |

2.

apgailestauja, kad trūksta laiku pateiktų, patikimų ir palyginamų duomenų tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis, kurie sudarytų jau nustatytus daugelio Pekino veiksmų programoje įvardytų opių kritinės padėties sričių rodiklius, patvirtintus numatant tolesnius Pekino programos veiksmus, įskaitant moterų skurdą, smurtą prieš moteris, institucinius mechanizmus, moterų padėtį ginkluotų konfliktų metu ir nepilnametes mergaites;

| 3. | ragina Komisiją toliau plėtoti metinę Pekino veiksmų programos įgyvendinimo peržiūrą ir veiksmingai naudoti rodiklius bei analitinius pranešimus kaip įnašą į įvairias politikos sritis, o taip pat kaip pagrindą naujoms iniciatyvoms, skirtoms siekti lyčių lygybės; |
| --- | --- |

3.

ragina Komisiją toliau plėtoti metinę Pekino veiksmų programos įgyvendinimo peržiūrą ir veiksmingai naudoti rodiklius bei analitinius pranešimus kaip įnašą į įvairias politikos sritis, o taip pat kaip pagrindą naujoms iniciatyvoms, skirtoms siekti lyčių lygybės;

| 4. | mano, jog būtina, kad Komisija, pasinaudodama visais įmanomais ištekliais, įskaitant savo Lyčių aspekto integravimo aukšto lygio grupės žinias, pasiūlytų įvairių rodiklių, kurie jau nustatyti tolesniems veiksmams po Pekino veiksmų programos vykdyti, reguliaraus stebėjimo ir peržiūros vidutinio laikotarpio trukmės planą; |
| --- | --- |

4.

mano, jog būtina, kad Komisija, pasinaudodama visais įmanomais ištekliais, įskaitant savo Lyčių aspekto integravimo aukšto lygio grupės žinias, pasiūlytų įvairių rodiklių, kurie jau nustatyti tolesniems veiksmams po Pekino veiksmų programos vykdyti, reguliaraus stebėjimo ir peržiūros vidutinio laikotarpio trukmės planą;

| 5. | ragina Komisiją rengiant tolesnių Moterų ir vyrų lygybės gairių veiksmų strategiją atsižvelgti į ekonomikos ir finansų krizę, klimato kaitos poveikį moterims, tvarų vystymąsi, visuomenės senėjimą, etninėms mažumoms priklausančių, ypač romų tautybės, moterų padėtį, o taip pat dabartinius gairių prioritetus: vienodą vyrų ir moterų ekonominę nepriklausomybę, įskaitant 1.6 papunktį, susijusį su kova su daugialype etninėms mažumoms priklausančių moterų ir migrančių diskriminacija, darbo, šeimos ir privataus gyvenimo derinimą, vienodą moterų ir vyrų dalyvavimą priimant sprendimus, lytimi pagrįsto smurto panaikinimą, lyčių stereotipų panaikinimą visuomenėje ir lyčių lygybės propagavimą išorės ir vystymosi politikoje; |
| --- | --- |

5.

ragina Komisiją rengiant tolesnių Moterų ir vyrų lygybės gairių veiksmų strategiją atsižvelgti į ekonomikos ir finansų krizę, klimato kaitos poveikį moterims, tvarų vystymąsi, visuomenės senėjimą, etninėms mažumoms priklausančių, ypač romų tautybės, moterų padėtį, o taip pat dabartinius gairių prioritetus: vienodą vyrų ir moterų ekonominę nepriklausomybę, įskaitant 1.6 papunktį, susijusį su kova su daugialype etninėms mažumoms priklausančių moterų ir migrančių diskriminacija, darbo, šeimos ir privataus gyvenimo derinimą, vienodą moterų ir vyrų dalyvavimą priimant sprendimus, lytimi pagrįsto smurto panaikinimą, lyčių stereotipų panaikinimą visuomenėje ir lyčių lygybės propagavimą išorės ir vystymosi politikoje;

| 6. | ragina valstybes nares ir Komisiją imtis tolesnių veiksmų, siekiant pagerinti teisių suteikimą moterims, lyčių lygybę ir lyčių klausimo integravimą į vystomąjį bendradarbiavimą, įskaitant ES lyčių lygybės veiksmų plano galutinį parengimą ir patvirtinimą bei atsižvelgiant į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę; |
| --- | --- |

6.

ragina valstybes nares ir Komisiją imtis tolesnių veiksmų, siekiant pagerinti teisių suteikimą moterims, lyčių lygybę ir lyčių klausimo integravimą į vystomąjį bendradarbiavimą, įskaitant ES lyčių lygybės veiksmų plano galutinį parengimą ir patvirtinimą bei atsižvelgiant į Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę;

| 7. | ragina Komisiją rengiant tolesnio Moterų ir vyrų lygybės gairių taikymo strategiją labiau susieti ją su Pekino veiksmų programa ir užtikrinti, kad ES lyčių lygybės strategija ir pastangos pasiekti Pekino veiksmų programoje numatytus tikslus labiau derėtų; |
| --- | --- |

7.

ragina Komisiją rengiant tolesnio Moterų ir vyrų lygybės gairių taikymo strategiją labiau susieti ją su Pekino veiksmų programa ir užtikrinti, kad ES lyčių lygybės strategija ir pastangos pasiekti Pekino veiksmų programoje numatytus tikslus labiau derėtų;

| 8. | tvirtai pritaria tam, kad būtų įkurta nauja Jungtinių Tautų lyčių lygybės institucija, kuri vykdytų mišrią politinę ir vykdomąją veiklą, ir ragina visas JT valstybes nares, ypač ES nares, užtikrinti, kad naujai institucijai būtų teikiamas pakankamai didelis finansavimas ir žmogiškieji ištekliai, o jai vadovautų JT generalinio sekretoriaus pavaduotojas, atsakingas už lyčių lygybę; |
| --- | --- |

8.

tvirtai pritaria tam, kad būtų įkurta nauja Jungtinių Tautų lyčių lygybės institucija, kuri vykdytų mišrią politinę ir vykdomąją veiklą, ir ragina visas JT valstybes nares, ypač ES nares, užtikrinti, kad naujai institucijai būtų teikiamas pakankamai didelis finansavimas ir žmogiškieji ištekliai, o jai vadovautų JT generalinio sekretoriaus pavaduotojas, atsakingas už lyčių lygybę;

| 9. | pabrėžia, kad seksualinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės šiuo klausimu yra neatsiejama moterų teisių programos dalis ir kad ypač svarbu didinti pastangas siekiant gerinti moterų reprodukcines teises ir sveikatą tiek Europoje, tiek visame pasaulyje; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad seksualinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės šiuo klausimu yra neatsiejama moterų teisių programos dalis ir kad ypač svarbu didinti pastangas siekiant gerinti moterų reprodukcines teises ir sveikatą tiek Europoje, tiek visame pasaulyje;

| 10. | pabrėžia, kad seksualinė ir reprodukcinė sveikata yra neatsiejama moterų sveikatos darbotvarkės dalis; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad seksualinė ir reprodukcinė sveikata yra neatsiejama moterų sveikatos darbotvarkės dalis;

| 11. | pabrėžia, kad abortai neturėtų būti skatinami kaip šeimos planavimo metodas ir kad visais atvejais reikėtų numatyti nuostatas dėl humaniškos elgsenos moterų, kurios darė abortus, atžvilgiu ir jų konsultavimo; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad abortai neturėtų būti skatinami kaip šeimos planavimo metodas ir kad visais atvejais reikėtų numatyti nuostatas dėl humaniškos elgsenos moterų, kurios darė abortus, atžvilgiu ir jų konsultavimo;

| 12. | ragina Europos Sąjungą pagal naująją Lisabonos sutartimi nustatytą teisinę bazę prisijungti prie Konvencijos dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (angl. CEDAW) ir ratifikuoti jos fakultatyvinį protokolą; |
| --- | --- |

12.

ragina Europos Sąjungą pagal naująją Lisabonos sutartimi nustatytą teisinę bazę prisijungti prie Konvencijos dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (angl. CEDAW) ir ratifikuoti jos fakultatyvinį protokolą;

| 13. | ragina Europos lyčių lygybės institutą (angl. EIGE) skatinti valstybes nares keistis visų sričių, aptartų Pekino veiksmų programoje, žiniomis pagal keitimosi gerąja lyčių lygybės propagavimo patirtimi programą, numatant gerinti programoje nustatytų įsipareigojimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

13.

ragina Europos lyčių lygybės institutą (angl. EIGE) skatinti valstybes nares keistis visų sričių, aptartų Pekino veiksmų programoje, žiniomis pagal keitimosi gerąja lyčių lygybės propagavimo patirtimi programą, numatant gerinti programoje nustatytų įsipareigojimų įgyvendinimą;

| 14. | prašo, kad 2010 m. peržiūrint Lisabonos strategiją būtų stiprinamos sąsajos su Pekino veiksmų programa ir kad Pekino rodikliai, nustatyti numatant tolesnius Pekino programos veiksmus, būtų naudojami siekiant plėtoti lyčių perspektyvą nacionalinėse reformų programose, o taip pat nacionalinėse ataskaitose dėl socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties; |
| --- | --- |

14.

prašo, kad 2010 m. peržiūrint Lisabonos strategiją būtų stiprinamos sąsajos su Pekino veiksmų programa ir kad Pekino rodikliai, nustatyti numatant tolesnius Pekino programos veiksmus, būtų naudojami siekiant plėtoti lyčių perspektyvą nacionalinėse reformų programose, o taip pat nacionalinėse ataskaitose dėl socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties;

| 15. | prašo, kad Komisija reguliariai peržiūrėtų pasiektą pažangą Pekino veiksmų programoje nurodytose opiose kritinės padėties srityse tų rodiklių, kurie nustatyti numatant tolesnius Pekino programos veiksmus ir jau patvirtinti, atžvilgiu; |
| --- | --- |

15.

prašo, kad Komisija reguliariai peržiūrėtų pasiektą pažangą Pekino veiksmų programoje nurodytose opiose kritinės padėties srityse tų rodiklių, kurie nustatyti numatant tolesnius Pekino programos veiksmus ir jau patvirtinti, atžvilgiu;

| 16. | ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti ir įgyvendinti konkrečią lyčių lygybės politiką, įskaitant aktyvias priemones, siekiant paspartinti lyčių lygybės įgyvendinimą de facto ir remti veiksmus, kad moterys ir mergaitės galėtų be apribojimų naudotis visomis žmogaus teisėmis; |
| --- | --- |

16.

ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti ir įgyvendinti konkrečią lyčių lygybės politiką, įskaitant aktyvias priemones, siekiant paspartinti lyčių lygybės įgyvendinimą de facto ir remti veiksmus, kad moterys ir mergaitės galėtų be apribojimų naudotis visomis žmogaus teisėmis;

| 17. | palankiai vertina tai, kad pirmininkavimą perimančios Ispanijos planuose lyčių lygybei teikiama didelė svarba; |
| --- | --- |

17.

palankiai vertina tai, kad pirmininkavimą perimančios Ispanijos planuose lyčių lygybei teikiama didelė svarba;

| 18. | pripažįsta, kad lyčių aspekto integravimas ir konkrečios lyčių lygybės propagavimo priemonės yra viena kitą papildančios strategijos ir kad reikia stiprinti sistemą ir metodus bei juos veiksmingai panaudoti tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad lyčių aspekto integravimas ir konkrečios lyčių lygybės propagavimo priemonės yra viena kitą papildančios strategijos ir kad reikia stiprinti sistemą ir metodus bei juos veiksmingai panaudoti tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis;

| 19. | ragina Europos lyčių lygybės institutą toliau plėtoti lyčių aspekto integravimo strategijas ir priemones, ypač šiose srityse; |
| --- | --- |

19.

ragina Europos lyčių lygybės institutą toliau plėtoti lyčių aspekto integravimo strategijas ir priemones, ypač šiose srityse;

| 20. | dar kartą patvirtina, kad reikia sistemingai įgyvendinti ir stebėti lyčių aspekto integravimą į įvairių politikos sričių, teisėkūros, biudžeto ir kitus svarbius procesus, strategijas, programas ir projektus, įskaitant ekonomikos politiką, integracijos politiką, tiek užimtumo, tiek socialinės apsaugos bei socialinės įtraukties atvirąjį bendradarbiavimo metodą, Europos Sąjungos tvaraus vystymosi strategiją, Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemą, išorės ir vystymosi politiką, Europos saugumo ir gynybos politiką, ir skatinti sistemingą nustatytų tolesnių Pekino programos veiksmų rodiklių naudojimą visose atitinkamose politikos srityse ir procesuose; |
| --- | --- |

20.

dar kartą patvirtina, kad reikia sistemingai įgyvendinti ir stebėti lyčių aspekto integravimą į įvairių politikos sričių, teisėkūros, biudžeto ir kitus svarbius procesus, strategijas, programas ir projektus, įskaitant ekonomikos politiką, integracijos politiką, tiek užimtumo, tiek socialinės apsaugos bei socialinės įtraukties atvirąjį bendradarbiavimo metodą, Europos Sąjungos tvaraus vystymosi strategiją, Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje sistemą, išorės ir vystymosi politiką, Europos saugumo ir gynybos politiką, ir skatinti sistemingą nustatytų tolesnių Pekino programos veiksmų rodiklių naudojimą visose atitinkamose politikos srityse ir procesuose;

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir JT generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

21.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir JT generaliniam sekretoriui.

---

(1)  EB biuletenis 3/2002, I.13 punktas.

(2)  OL C 166, 1995 7 3, p. 92.

(3)  OL C 320 E, 2005 12 15, p. 247.

---

| 21.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 348/15 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 348/15

---

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienisŽalioji knyga dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos

P7_TA(2010)0039

2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos dėl bendros žuvininkystės politikos reformos (2009/2106(INI))

2010/C 348 E/04

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką (1),

atsižvelgdamas į savo 2002 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Komisijos Žaliosios knygos dėl bendros žuvininkystės politikos ateities (2),

atsižvelgdamas į 1982 m. gruodžio 10 d. JT jūrų teisės konvenciją,

atsižvelgdamas į 1995 m. Susitarimą dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su migruojančių tarp išskirtinės ekonominės zonos ir atvirosios jūros bei toli migruojančių žuvų rūšių išsaugojimu ir valdymu, įgyvendinimo (1995 m. rugpjūčio 4 d. Niujorko susitarimas),

atsižvelgdamas į 1995 m. spalio 31 d. priimtą Maisto ir žemės ūkio organizacijos atsakingos žuvininkystės kodeksą,

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės mėn. patvirtintą Europos vidaus vandenų žuvininkystės konsultacinės komisijos (angl. EIFAC) Praktikos kodeksą,

atsižvelgdamas į baigiamąją deklaraciją, parengtą 2002 m. rugpjūčio 26 d. - rugsėjo 4 d. Johanesburge vykusiame pasauliniame aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais,

atsižvelgdamas į atnaujintą ES tvaraus vystymosi strategiją, kurią 2006 m. birželio 15–16 d. priėmė Europos Vadovų Taryba,

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (3),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrosios žuvininkystės politikos vaidmuo diegiant ekosisteminį jūrų valdymo metodą“ (COM(2008)0187) ir į Parlamento 2009 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl BŽP ir ekosisteminio žvejybos valdymo metodo (4),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl teisėmis pagrįsto žvejybos valdymo įrankių (COM(2007)0073) ir į savo 2008 m. balandžio 10 d. rezoliuciją dėl teisėmis pagrįsto žvejybos valdymo įrankių (5),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą“ (COM(2006)0360) ir į 2007 m. rugsėjo 6 d. Palamento rezoliuciją dėl ES tausiosios žuvininkystės įgyvendinimo taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio principą (6),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Nepageidaujamos priegaudos sumažinimo ir jos išmetimo į jūrą panaikinimo Europos žvejyboje politika“ (COM(2007)0136) ir į savo 2008 m. sausio 31 d. rezoliuciją dėl nepageidaujamos priegaudos sumažinimo ir jos išmetimo į jūrą panaikinimo Europos žvejyboje politikos (7),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 24 d. rezoliuciją „BŽP valdymas: Europos Parlamentas, regioninės patariamosios tarybos ir kitos organizacijos“ (8) ir į 2006 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl 2006–2008 m. veiksmų plano siekiant supaprastinti ir pagerinti bendrąją žuvininkystės politiką (9),

atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 3 d. Komisijos komunikatą „Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija: Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remti“ (COM(2008)0534) ir į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl bendrosios žuvininkystės politikos taikomųjų mokslinių tyrimų (10),

atsižvelgdamas į savo rezoliucijas: į 2005 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos žuvininkystės fondo (11), į 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl pakrančių žvejybos ir pakrančių žvejų bendruomenių patiriamų sunkumų (12), į 2005 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl moterų veiklos tinklų: žuvininkystė, ūkininkavimas ir įvairinimas (13) ir į 2006 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją dėl žvejybos pramonės ekonominės padėties pagerinimo (14),

atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 7/2007 dėl su Bendrijos žuvininkystės išteklių apsaugos taisyklėmis susijusių kontrolės, inspekcijos ir sankcijų sistemų, į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1005/2008, nustatantį Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (15), į 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse (16), ir į 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, kuriuo nustatoma Bendrijos kontrolės sistema, skirta atitikčiai bendrosios žuvininkystės politikos taisyklėms užtikrinti (17), ir į Parlamento 2005 m. vasario 23 d. (18), 2007 m. vasario 15 d. (19), 2008 m. birželio 5 d. (20), 2008 m. balandžio 10 d. (21) ir 2009 m. balandžio 22 d. (22) rezoliucijas,

atsižvelgdamas į savo 2007 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros sektorių produktų rinkos organizavimo (23),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą, kuriuo pradedama diskusija apie Bendrijos požiūrį į ekologinio žuvininkystės produktų ženklinimo sistemas (COM(2005)0275), ir į savo 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją ta pačia tema (24),

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos Veikimo (SESV) ir į Parlamento 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Parlamento naujo vaidmens ir atsakomybės įgyvendinant Lisabonos sutartį (25),

atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos Sąjungos jūrų politikos. Europos vandenynų ir jūrų vizija (26) ir į savo 2008 m. rugsėjo 2 d. rezoliuciją dėl žuvininkystės ir akvakultūros integruoto pakrančių zonų valdymo Europoje kontekste (27),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 4 d. rezoliuciją „2050 m.: ateitis prasideda šiandien – rekomendacijos dėl būsimos integruotos ES kovos su klimato kaita politikos“ (28),

atsižvelgdamas į savo 2009 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES strategijos Kopenhagos konferencijoje klimato kaitos klausimu (29),

atsižvelgiant į savo 2008 m. gruodžio 4 d. rezoliuciją dėl Europos kormoranų populiacijos valdymo plano, skirto didėjančiai kormoranų daromai žalai žuvų ištekliams, žuvininkystei ir akvakultūrai mažinti, parengimo (30),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus dėl integruotos jūrų politikos, ypač į komunikatus „Integruoto jūrų politikos požiūrio gairės. Integruoto jūrų valdymo ir konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis geroji patirtis“ (COM(2008)0395), „Jūrų erdvės planavimo gairės. ES bendrųjų principų nustatymas“ (COM(2008)0791) ir „Europos Sąjungos integruotos jūrų politikos tarptautinio lygmens plėtojimas“ (COM(2009)0536), taip pat į neseniai pateiktą ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaitą (COM(2009)0540),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnios akvakultūros ateities kūrimas. Naujas postūmis įgyvendinti Europos akvakultūros darnios plėtros strategiją“ (COM(2009)0162),

atsižvelgdamas į Komisijos Žaliąją knygą „Bendrosios žuvininkystės politikos reforma“ (COM(2009)0163),

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A7-0014/2010),

| A. | atsižvelgdamas į visuotinę būtinybę išsaugoti žuvų išteklius norint, kad žuvininkystės sektorius sugebėtų visuomenę aprūpinti žuvimi, ir į maisto pusiausvyrą atskirose valstybėse narėse ir visoje ES, taip pat į didelį jo indėlį į pakrančių bendruomenių socialinę ir ekonominę gerovę, vystymąsi vietos lygmeniu, užimtumą, tiekimo ir gamybos sektorių ekonominės veiklos išlaikymą ir plėtrą, aprūpinimą šviežia žuvimi ir vietos kultūrinių tradicijų išsaugojimą, |
| --- | --- |

A.

atsižvelgdamas į visuotinę būtinybę išsaugoti žuvų išteklius norint, kad žuvininkystės sektorius sugebėtų visuomenę aprūpinti žuvimi, ir į maisto pusiausvyrą atskirose valstybėse narėse ir visoje ES, taip pat į didelį jo indėlį į pakrančių bendruomenių socialinę ir ekonominę gerovę, vystymąsi vietos lygmeniu, užimtumą, tiekimo ir gamybos sektorių ekonominės veiklos išlaikymą ir plėtrą, aprūpinimą šviežia žuvimi ir vietos kultūrinių tradicijų išsaugojimą,

| B. | kadangi 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija turėtų būti nuosekliai taikoma vykdant bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP), visų pirma taikomos jos nuostatos dėl žuvininkystės sektoriaus tarptautinio valdymo, |
| --- | --- |

B.

kadangi 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija turėtų būti nuosekliai taikoma vykdant bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP), visų pirma taikomos jos nuostatos dėl žuvininkystės sektoriaus tarptautinio valdymo,

| C. | kadangi, kaip įtvirtinta Sutartyse, vykdant BŽP reformą reikėtų atsižvelgti į ES aplinkos srities politiką ir į 2007 m. gruodžio mėn. Balio deklaraciją, |
| --- | --- |

C.

kadangi, kaip įtvirtinta Sutartyse, vykdant BŽP reformą reikėtų atsižvelgti į ES aplinkos srities politiką ir į 2007 m. gruodžio mėn. Balio deklaraciją,

| D. | kadangi Europos Sąjunga (ES) yra tarptautinės teisės subjektas, kuris pagal savo Sutarčių nuostatas ir veikimo taisykles visų pirma siekia užtikrinti, kad vykdant visų sričių politiką, įskaitant BŽP, būtų įtraukiami ekonominiai, socialiniai ir politiniai aspektai, |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga (ES) yra tarptautinės teisės subjektas, kuris pagal savo Sutarčių nuostatas ir veikimo taisykles visų pirma siekia užtikrinti, kad vykdant visų sričių politiką, įskaitant BŽP, būtų įtraukiami ekonominiai, socialiniai ir politiniai aspektai,

| E. | kadangi pagrindinis BŽP tikslas, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2371/2002, yra užtikrinti tausų žuvininkystės sektoriaus vystymąsi ir ekonominį bei socialinį gyvybingumą ir išsaugoti jūrų išteklius, nes tai yra pagrindinė dabartinės ir ateities žvejybos prielaida, |
| --- | --- |

E.

kadangi pagrindinis BŽP tikslas, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2371/2002, yra užtikrinti tausų žuvininkystės sektoriaus vystymąsi ir ekonominį bei socialinį gyvybingumą ir išsaugoti jūrų išteklius, nes tai yra pagrindinė dabartinės ir ateities žvejybos prielaida,

| F. | kadangi įgyvendinant BŽP nebuvo pasiekta jos pagrindinio tikslo ir paaiškėjo, kad pernelyg centralizuota iš viršaus į apačią orientuota politika nepasiteisino, |
| --- | --- |

F.

kadangi įgyvendinant BŽP nebuvo pasiekta jos pagrindinio tikslo ir paaiškėjo, kad pernelyg centralizuota iš viršaus į apačią orientuota politika nepasiteisino,

| G. | atsižvelgdamas į Europos jūrų įvairovę ir į ypatingą kiekvienos šių jūrų laivyno ir žvejybos pobūdį, |
| --- | --- |

G.

atsižvelgdamas į Europos jūrų įvairovę ir į ypatingą kiekvienos šių jūrų laivyno ir žvejybos pobūdį,

| H. | kadangi savo 1976 m. lapkričio 3 d. rezoliucijoje, ypač jos VII priede Taryba nustatė, kad reikia vykdyti veiksmus siekiant apsaugoti ypatingus regionų, kurių vietos gyventojai labai priklauso nuo žvejybos ir su ja susijusios veiklos, poreikius, |
| --- | --- |

H.

kadangi savo 1976 m. lapkričio 3 d. rezoliucijoje, ypač jos VII priede Taryba nustatė, kad reikia vykdyti veiksmus siekiant apsaugoti ypatingus regionų, kurių vietos gyventojai labai priklauso nuo žvejybos ir su ja susijusios veiklos, poreikius,

| I. | kadangi Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad bendroji žuvininkystės politika apima gyvųjų vandens išteklių apsaugą, valdymą ir naudojimą, akvakultūrą ir žuvininkystės bei akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą, kai ši veikla vykdoma valstybių narių teritorijoje arba Bendrijos vandenyse, arba kai ją vykdo Bendrijos žvejybos laivai arba valstybių narių piliečiai, nepažeidžiant vėliavos valstybės tiesioginės atsakomybės, |
| --- | --- |

I.

kadangi Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 1 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad bendroji žuvininkystės politika apima gyvųjų vandens išteklių apsaugą, valdymą ir naudojimą, akvakultūrą ir žuvininkystės bei akvakultūros produktų perdirbimą ir prekybą, kai ši veikla vykdoma valstybių narių teritorijoje arba Bendrijos vandenyse, arba kai ją vykdo Bendrijos žvejybos laivai arba valstybių narių piliečiai, nepažeidžiant vėliavos valstybės tiesioginės atsakomybės,

| J. | kadangi 88 proc. Bendrijos išteklių sužvejojama viršijant didžiausią ilgalaikį sugaunamą kiekį ir 30 proc. šių išteklių neatitinka saugių biologinių ribų ir tai turi didelių pasekmių šios pramonės šakos gyvybingumui, |
| --- | --- |

J.

kadangi 88 proc. Bendrijos išteklių sužvejojama viršijant didžiausią ilgalaikį sugaunamą kiekį ir 30 proc. šių išteklių neatitinka saugių biologinių ribų ir tai turi didelių pasekmių šios pramonės šakos gyvybingumui,

| K. | kadangi įgyvendinant BŽP tiesiogiai veikiamos ir kitos plačios sritys, pvz., aplinkos apsauga, klimato kaita, saugumas, visuomenės sveikata, vartotojų apsauga, regionų plėtra, vidaus ir tarptautinė prekyba, santykiai su trečiosiomis šalimis ir vystomasis bendradarbiavimas, ir kadangi labai svarbu užtikrinti, kad visų šių sričių teisės aktai būtų tinkamai ir kruopščiai suderinami ir visiškai atsižvelgiama į subsidiarumo principą, |
| --- | --- |

K.

kadangi įgyvendinant BŽP tiesiogiai veikiamos ir kitos plačios sritys, pvz., aplinkos apsauga, klimato kaita, saugumas, visuomenės sveikata, vartotojų apsauga, regionų plėtra, vidaus ir tarptautinė prekyba, santykiai su trečiosiomis šalimis ir vystomasis bendradarbiavimas, ir kadangi labai svarbu užtikrinti, kad visų šių sričių teisės aktai būtų tinkamai ir kruopščiai suderinami ir visiškai atsižvelgiama į subsidiarumo principą,

| L. | kadangi valstybės narės, vadovaudamosi Direktyva 2008/56/EB, turėtų imtis būtinų priemonių, kad vėliausiai iki 2020 m. būtų pasiekta arba išlaikyta aplinkos požiūriu gera Europos Sąjungos jūrų vandenų būklė, taigi reikės reguliuoti žvejybą pagal BŽP, |
| --- | --- |

L.

kadangi valstybės narės, vadovaudamosi Direktyva 2008/56/EB, turėtų imtis būtinų priemonių, kad vėliausiai iki 2020 m. būtų pasiekta arba išlaikyta aplinkos požiūriu gera Europos Sąjungos jūrų vandenų būklė, taigi reikės reguliuoti žvejybą pagal BŽP,

| M. | kadangi itin skiriasi asmenų, besiverčiančių žvejyba ir kitų gyventojų grupių pajamos; kadangi būtina užtikrinti besiverčiančių prekyba asmenų tinkamą gyvenimo lygį, ypač didinant jų asmenines pajamas, |
| --- | --- |

M.

kadangi itin skiriasi asmenų, besiverčiančių žvejyba ir kitų gyventojų grupių pajamos; kadangi būtina užtikrinti besiverčiančių prekyba asmenų tinkamą gyvenimo lygį, ypač didinant jų asmenines pajamas,

| N. | kadangi atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę, ekonominę ir socialinę padėtį ir į tai, kad rengiamas Europos ir pasaulio vandenynų ir jūrų išsaugojimo ir tvaraus vystymosi strateginis ir veiksmų planas (Integruota jūrų politika –IJP), galima pateisinti įsipareigojimą nustatyti aplinkos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvarią BŽP, kurioje Europos Parlamento sprendimų priėmimo galios būtų sustiprintos, kaip nustatyta Lisabonos sutartyje, |
| --- | --- |

N.

kadangi atsižvelgiant į dabartinę geopolitinę, ekonominę ir socialinę padėtį ir į tai, kad rengiamas Europos ir pasaulio vandenynų ir jūrų išsaugojimo ir tvaraus vystymosi strateginis ir veiksmų planas (Integruota jūrų politika –IJP), galima pateisinti įsipareigojimą nustatyti aplinkos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvarią BŽP, kurioje Europos Parlamento sprendimų priėmimo galios būtų sustiprintos, kaip nustatyta Lisabonos sutartyje,

| O. | kadangi žvejyba yra viena iš svarbiausių veiklos rūšių, kurias vykdant naudojamasi jūra ir jos ištekliais, ji turėtų būti pagrindinė integruotos jūrų politikos valdymo dalis, |
| --- | --- |

O.

kadangi žvejyba yra viena iš svarbiausių veiklos rūšių, kurias vykdant naudojamasi jūra ir jos ištekliais, ji turėtų būti pagrindinė integruotos jūrų politikos valdymo dalis,

| P. | kadangi Tarpvyriausybinės klimato kaitos grupė (IPCC) įvertino klimato kaitos poveikį ir padarė išvadą, kad daugeliui ekosistemų iškilo grėsmė dėl anksčiau nebuvusių veiksnių derinio ir su klimato kaita susijusių sutrikimų, |
| --- | --- |

P.

kadangi Tarpvyriausybinės klimato kaitos grupė (IPCC) įvertino klimato kaitos poveikį ir padarė išvadą, kad daugeliui ekosistemų iškilo grėsmė dėl anksčiau nebuvusių veiksnių derinio ir su klimato kaita susijusių sutrikimų,

| Q. | kadangi ES pirminėje teisėje, o pastaruoju metu ir SESV pripažįstama, kad suvaržymų, kurie yra nuolatiniai, intensyvūs ir susiję tarpusavyje, pobūdis atokiausiuose regionuose skiriasi nuo kitų regionų, esančių nepalankioje geografinėje padėtyje ir/arba kuriuose esama demografinių problemų, |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES pirminėje teisėje, o pastaruoju metu ir SESV pripažįstama, kad suvaržymų, kurie yra nuolatiniai, intensyvūs ir susiję tarpusavyje, pobūdis atokiausiuose regionuose skiriasi nuo kitų regionų, esančių nepalankioje geografinėje padėtyje ir/arba kuriuose esama demografinių problemų,

| R. | kadangi norint, kad BŽP apimtų daugiau dalykų ir būtų veiksminga, ją reikia taip parengti, kad vadovaujantis įvairių disciplinų metodu būtų įtrauktos visos tiesiogiai ir netiesiogiai su sektoriumi susijusios grupės, kaip antai versline ir pramogine žvejyba besiverčiantys žvejai, perdirbimo sektoriaus ir mažmeninės prekybos atstovai, laivų savininkai, šių grupių atstovai, piliečių visuomenė (įskaitant aplinkos ir vystymosi srities NVO), mokslo bendruomenė ir suinteresuotosios institucijos, |
| --- | --- |

R.

kadangi norint, kad BŽP apimtų daugiau dalykų ir būtų veiksminga, ją reikia taip parengti, kad vadovaujantis įvairių disciplinų metodu būtų įtrauktos visos tiesiogiai ir netiesiogiai su sektoriumi susijusios grupės, kaip antai versline ir pramogine žvejyba besiverčiantys žvejai, perdirbimo sektoriaus ir mažmeninės prekybos atstovai, laivų savininkai, šių grupių atstovai, piliečių visuomenė (įskaitant aplinkos ir vystymosi srities NVO), mokslo bendruomenė ir suinteresuotosios institucijos,

| S. | kadangi ši naujoji BŽP reforma jau turėtų priartinti žuvininkystės politiką prie bendrosios rinkos taisyklių, |
| --- | --- |

S.

kadangi ši naujoji BŽP reforma jau turėtų priartinti žuvininkystės politiką prie bendrosios rinkos taisyklių,

| T. | kadangi nepaisant to, kad po 2002 m. BŽP persvarstymo padaryta tam tikra pažanga, išliko rimtų problemų, kurių mastas įvairiuose regionuose skiriasi, susijusių su per dideliais laivynų pajėgumais ir tam tikrų žuvų išteklių trūkumu, ir jos pastaraisiais metais dar padidėjo ir dėl to daromas didelis neigiamas poveikis netikslinėms rūšims ir apskritai jūrų aplinkai, o ekosistemų padėtis lieka prasta, |
| --- | --- |

T.

kadangi nepaisant to, kad po 2002 m. BŽP persvarstymo padaryta tam tikra pažanga, išliko rimtų problemų, kurių mastas įvairiuose regionuose skiriasi, susijusių su per dideliais laivynų pajėgumais ir tam tikrų žuvų išteklių trūkumu, ir jos pastaraisiais metais dar padidėjo ir dėl to daromas didelis neigiamas poveikis netikslinėms rūšims ir apskritai jūrų aplinkai, o ekosistemų padėtis lieka prasta,

| U. | kadangi turint mintyje itin didelius laivynų ir žuvininkystės skirtumus, tokios problemos kaip per dideli laivynų pajėgumai ir žuvų išteklių trūkumas neturėtų būti suprantamos kaip būdingos ar visuotinės, ir kadangi šių problemų sprendimų turėtų būti ieškoma ir jie turėtų būti įgyvendinami atsižvelgiant į didelius regioninius skirtumus visoje ES, |
| --- | --- |

U.

kadangi turint mintyje itin didelius laivynų ir žuvininkystės skirtumus, tokios problemos kaip per dideli laivynų pajėgumai ir žuvų išteklių trūkumas neturėtų būti suprantamos kaip būdingos ar visuotinės, ir kadangi šių problemų sprendimų turėtų būti ieškoma ir jie turėtų būti įgyvendinami atsižvelgiant į didelius regioninius skirtumus visoje ES,

| V. | kadangi mūsų jūrose gali veistis daug daugiau žuvų, negu dabar ir kadangi jei būtų leidžiama atkurti išteklius, būtų nustatytos tokios ribos, kurioms esant galima būtų sužvejoti daug didesnį kiekį žuvų išlaikant tvarumą, |
| --- | --- |

V.

kadangi mūsų jūrose gali veistis daug daugiau žuvų, negu dabar ir kadangi jei būtų leidžiama atkurti išteklius, būtų nustatytos tokios ribos, kurioms esant galima būtų sužvejoti daug didesnį kiekį žuvų išlaikant tvarumą,

| W. | kadangi į jūrą išmetamų žuvų kiekis yra nepriimtinai didelis ir žvejai teigia ypatingais atvejais išmetantys net 80 proc. sugauto kiekio, |
| --- | --- |

W.

kadangi į jūrą išmetamų žuvų kiekis yra nepriimtinai didelis ir žvejai teigia ypatingais atvejais išmetantys net 80 proc. sugauto kiekio,

| X. | kadangi BŽP apsaugos ir valdymo politika buvo itin nesėkminga ir nuo to laiko, kai ji sukurta, nebuvo keista ar atnaujinta ir kadangi dėl to didžiausią dėmesį reikėtų skirti tam, kad būtų parengtas naujas žvejybos apsaugos ir valdymo modelis, |
| --- | --- |

X.

kadangi BŽP apsaugos ir valdymo politika buvo itin nesėkminga ir nuo to laiko, kai ji sukurta, nebuvo keista ar atnaujinta ir kadangi dėl to didžiausią dėmesį reikėtų skirti tam, kad būtų parengtas naujas žvejybos apsaugos ir valdymo modelis,

| Y. | kadangi Europos Sąjunga, remdamasi tarptautiniu mastu prisiimtais įsipareigojimais, nustatė, kad jos žuvininkystės politikos tikslai yra valdymas remiantis didžiausiu ilgalaikiu sugaunamu kiekiu, atsargumo metodu ir ekosisteminiu metodu, |
| --- | --- |

Y.

kadangi Europos Sąjunga, remdamasi tarptautiniu mastu prisiimtais įsipareigojimais, nustatė, kad jos žuvininkystės politikos tikslai yra valdymas remiantis didžiausiu ilgalaikiu sugaunamu kiekiu, atsargumo metodu ir ekosisteminiu metodu,

| Z. | kadangi modernių, konkurencingų, nekenkiančių aplinkai ir saugių žvejybos laivynų eksploatavimas suderinamas su žvejybos pajėgumų mažinimu, kurį įvairiu mastu iš tikrųjų atlieka įvairios valstybės narės, remdamosi patikimais moksliniais tyrimais, siekdamos pajėgumus geriau pritaikyti prie galimybių naudotis ištekliais, ir kadangi suinteresuotieji subjektai rėmė priemones, kurios nesilpnintų sektoriaus, tačiau turėtų teigiamą ir tolygų poveikį, pvz., pastangos didinti žuvų biomasę, mažinti žvejybos dienų skaičių, nustatyti biologinės apsaugos zonas, tobulinti nedidelio masto žvejybą, |
| --- | --- |

Z.

kadangi modernių, konkurencingų, nekenkiančių aplinkai ir saugių žvejybos laivynų eksploatavimas suderinamas su žvejybos pajėgumų mažinimu, kurį įvairiu mastu iš tikrųjų atlieka įvairios valstybės narės, remdamosi patikimais moksliniais tyrimais, siekdamos pajėgumus geriau pritaikyti prie galimybių naudotis ištekliais, ir kadangi suinteresuotieji subjektai rėmė priemones, kurios nesilpnintų sektoriaus, tačiau turėtų teigiamą ir tolygų poveikį, pvz., pastangos didinti žuvų biomasę, mažinti žvejybos dienų skaičių, nustatyti biologinės apsaugos zonas, tobulinti nedidelio masto žvejybą,

| AA. | kadangi žvejyba yra viena iš labiausiai žuvų išteklių mažėjimo, kurį lėmė bloga jūrų ekosistemų būklė, paveiktų ekonominės veiklos rūšių ir kadangi jos tvarumas ateityje priklausys nuo gebėjimo pakeisti šią tendenciją ir atkurti gerą visos jūrų ekosistemos būklę ir pusiausvyrą; kadangi pats sektorius turi prisidėti prie pastangų atkurti pusiausvyrą, kuri ateityje padės išlaikyti tvarumą ir užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį gyvybingumą, |
| --- | --- |

AA.

kadangi žvejyba yra viena iš labiausiai žuvų išteklių mažėjimo, kurį lėmė bloga jūrų ekosistemų būklė, paveiktų ekonominės veiklos rūšių ir kadangi jos tvarumas ateityje priklausys nuo gebėjimo pakeisti šią tendenciją ir atkurti gerą visos jūrų ekosistemos būklę ir pusiausvyrą; kadangi pats sektorius turi prisidėti prie pastangų atkurti pusiausvyrą, kuri ateityje padės išlaikyti tvarumą ir užtikrinti vidutinės trukmės ir ilgalaikį gyvybingumą,

| AB. | kadangi žvejyba yra daugelio pakrančių bendruomenių, kurios ja verčiasi jau kelias kartas, pragyvenimo šaltinis ir kadangi šios bendruomenės taip pat prisidėjo prie atitinkamų regionų ekonominio ir socialinio vystymosi ir ES kultūros paveldo, ir kadangi žuvininkystės politika turi būti plėtojama taip, kad ji padėtų išsaugoti visų Europos tradicinių žvejybos regionų pragyvenimo šaltinį ir gerbti istorines teises, |
| --- | --- |

AB.

kadangi žvejyba yra daugelio pakrančių bendruomenių, kurios ja verčiasi jau kelias kartas, pragyvenimo šaltinis ir kadangi šios bendruomenės taip pat prisidėjo prie atitinkamų regionų ekonominio ir socialinio vystymosi ir ES kultūros paveldo, ir kadangi žuvininkystės politika turi būti plėtojama taip, kad ji padėtų išsaugoti visų Europos tradicinių žvejybos regionų pragyvenimo šaltinį ir gerbti istorines teises,

| AC. | kadangi istorinės teisės anksčiau buvo ginamos taikant santykinio stabilumo principą ir, nepaisant būsimų valdymo sistemų modelių, nauda, kurią pakrančių bendruomenės sukaupė dėl santykinio stabilumo, turi atitekti šioms bendruomenėms, |
| --- | --- |

AC.

kadangi istorinės teisės anksčiau buvo ginamos taikant santykinio stabilumo principą ir, nepaisant būsimų valdymo sistemų modelių, nauda, kurią pakrančių bendruomenės sukaupė dėl santykinio stabilumo, turi atitekti šioms bendruomenėms,

| AD. | kadangi pagal naująją BŽP reikia įtvirtinti kitokį požiūrį į nedidelio masto žvejybos laivyną ir į tas zonas, kurios itin priklauso nuo žvejybos, ir didesnę socialinę ir ekonominę paramą, |
| --- | --- |

AD.

kadangi pagal naująją BŽP reikia įtvirtinti kitokį požiūrį į nedidelio masto žvejybos laivyną ir į tas zonas, kurios itin priklauso nuo žvejybos, ir didesnę socialinę ir ekonominę paramą,

| AE. | kadangi, nepaisant to, kad moterys mažai atstovaujamos žvejybos subsektoriuje, jos yra svarbi grupė atsižvelgiant į jų pagrindinį vaidmenį, kurį jos atlieka tiesiogiai su BŽP susijusiose srityse, pvz., akvakultūros, perdirbimo, pardavimo, mokslinių tyrimų, verslo valdymo, mokymo ir jūrų saugos srityse, |
| --- | --- |

AE.

kadangi, nepaisant to, kad moterys mažai atstovaujamos žvejybos subsektoriuje, jos yra svarbi grupė atsižvelgiant į jų pagrindinį vaidmenį, kurį jos atlieka tiesiogiai su BŽP susijusiose srityse, pvz., akvakultūros, perdirbimo, pardavimo, mokslinių tyrimų, verslo valdymo, mokymo ir jūrų saugos srityse,

| AF. | kadangi, kaip jau pripažinta žemės ūkio sektoriuje, moterys patiria nelygybę ir žuvininkystės sektoriuje gaudamos mažesnį darbo užmokestį (arba negaudamos jokio užmokesčio) ar turėdamos mažiau socialinių garantijų, o kai kuriais atvejais esama kliūčių joms visomis teisėmis dalyvauti kai kurių bendruomenių ar asociacijų valdymo institucijose, |
| --- | --- |

AF.

kadangi, kaip jau pripažinta žemės ūkio sektoriuje, moterys patiria nelygybę ir žuvininkystės sektoriuje gaudamos mažesnį darbo užmokestį (arba negaudamos jokio užmokesčio) ar turėdamos mažiau socialinių garantijų, o kai kuriais atvejais esama kliūčių joms visomis teisėmis dalyvauti kai kurių bendruomenių ar asociacijų valdymo institucijose,

| AG. | kadangi žuvininkystės ir akvakultūros produktai tampa vis daugiau naudojamu svarbiu aukštos kokybės baltymų ir sveikatai naudingų riebalų, kurie būtini ES mitybos poreikiams tenkinti, šaltiniu, |
| --- | --- |

AG.

kadangi žuvininkystės ir akvakultūros produktai tampa vis daugiau naudojamu svarbiu aukštos kokybės baltymų ir sveikatai naudingų riebalų, kurie būtini ES mitybos poreikiams tenkinti, šaltiniu,

| AH. | kadangi Bendrijos žuvininkystės laivynas ir sektorius yra aukštos kokybės maisto šaltinis ir atlieka svarbų vaidmenį siekiant užimtumo, socialinės sanglaudos ir veiklumo ES pakrančių, atokiuose, atokiausiuose ir salų regionuose, |
| --- | --- |

AH.

kadangi Bendrijos žuvininkystės laivynas ir sektorius yra aukštos kokybės maisto šaltinis ir atlieka svarbų vaidmenį siekiant užimtumo, socialinės sanglaudos ir veiklumo ES pakrančių, atokiuose, atokiausiuose ir salų regionuose,

| AI. | kadangi žuvininkystės produktų, turinčių pripažintą maisto sertifikavimą, kuris taikomas žvejybai, maitinimui ar perdirbimui (atsižvelgiant į susijusią pramonės sritį) ir pardavimui, teikimas į rinką turėtų būti grindžiamas aplinkos tvarumo kriterijais ir turėtų padėti didinti gamintojų ir vartotojų supratimą apie tvarią žvejybą, |
| --- | --- |

AI.

kadangi žuvininkystės produktų, turinčių pripažintą maisto sertifikavimą, kuris taikomas žvejybai, maitinimui ar perdirbimui (atsižvelgiant į susijusią pramonės sritį) ir pardavimui, teikimas į rinką turėtų būti grindžiamas aplinkos tvarumo kriterijais ir turėtų padėti didinti gamintojų ir vartotojų supratimą apie tvarią žvejybą,

| AJ. | kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija (MŽŪO) atliko didelį darbą ekologinio žuvininkystės ir akvakultūros produktų ženklinimo srityje ir 2005 m. kovo mėn. FAO Žuvininkystės komitetas (angl. COFI) parengė gaires šiuo klausimu, kurias turi svarstyti Europos Komisija, |
| --- | --- |

AJ.

kadangi Maisto ir žemės ūkio organizacija (MŽŪO) atliko didelį darbą ekologinio žuvininkystės ir akvakultūros produktų ženklinimo srityje ir 2005 m. kovo mėn. FAO Žuvininkystės komitetas (angl. COFI) parengė gaires šiuo klausimu, kurias turi svarstyti Europos Komisija,

| AK. | kadangi veiksmai, kuriais būtų siekiama skatinti tam tikro regiono tvarų augimą, turėtų padėti stiprinti jo gamtinės aplinkos ir žmogiškųjų komponentų sąveiką ir didinti jo pakrančių bendruomenių gyvenimo kokybę; kadangi žuvininkystės politika visų pirma turėtų apimti šių bendruomenių gerovės ir ekosistemų, kurių sudėtinė dalis jie yra, tvarumo tarpusavio sąveiką, |
| --- | --- |

AK.

kadangi veiksmai, kuriais būtų siekiama skatinti tam tikro regiono tvarų augimą, turėtų padėti stiprinti jo gamtinės aplinkos ir žmogiškųjų komponentų sąveiką ir didinti jo pakrančių bendruomenių gyvenimo kokybę; kadangi žuvininkystės politika visų pirma turėtų apimti šių bendruomenių gerovės ir ekosistemų, kurių sudėtinė dalis jie yra, tvarumo tarpusavio sąveiką,

| AL. | kadangi nedidelių ir didelių pramoninio pobūdžio laivynų ypatybės ir problemos labai skiriasi ir joms negali būti taikomas vienodas modelis, jiems reikia taikyti skirtingą tvarką, |
| --- | --- |

AL.

kadangi nedidelių ir didelių pramoninio pobūdžio laivynų ypatybės ir problemos labai skiriasi ir joms negali būti taikomas vienodas modelis, jiems reikia taikyti skirtingą tvarką,

| AM. | kadangi dabar visuotinai pripažįstama, kad yra daug priemonių, pagal kurias galima taikyti skirtingus žuvininkystės valdymo metodus ir kurios gali naudingai papildyti esamas sistemas ir kurios gali atlikti svarbų vaidmenį Bendrijai valdant šį sektorių, |
| --- | --- |

AM.

kadangi dabar visuotinai pripažįstama, kad yra daug priemonių, pagal kurias galima taikyti skirtingus žuvininkystės valdymo metodus ir kurios gali naudingai papildyti esamas sistemas ir kurios gali atlikti svarbų vaidmenį Bendrijai valdant šį sektorių,

| AN. | kadangi kai kurios valstybės narės jau patvirtino savo programas, pvz., išteklių apsaugos kreditų programas, kurių tikslas – skatinti pramonės naujoves, ir kadangi šiuos valstybių narių lygmeniu vykdomus veiksmus, bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais, galima pritaikyti siekiant atsižvelgti į vietos sąlygas, |
| --- | --- |

AN.

kadangi kai kurios valstybės narės jau patvirtino savo programas, pvz., išteklių apsaugos kreditų programas, kurių tikslas – skatinti pramonės naujoves, ir kadangi šiuos valstybių narių lygmeniu vykdomus veiksmus, bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais, galima pritaikyti siekiant atsižvelgti į vietos sąlygas,

| AO. | kadangi reikėtų išsamiai apsvarstyti žuvininkystės valdymo modelių tyrimą, atsižvelgiant į nevienodas skirtingų valstybių narių ekonomines, socialines ir su žuvininkyste susijusias sąlygas, į vaidmenį subsidiarumo srityje, siekiant užtikrinti subalansuotą visuotinį išteklių valdymą ir skatinti proporcingą prieigą įvairiems laivynams, |
| --- | --- |

AO.

kadangi reikėtų išsamiai apsvarstyti žuvininkystės valdymo modelių tyrimą, atsižvelgiant į nevienodas skirtingų valstybių narių ekonomines, socialines ir su žuvininkyste susijusias sąlygas, į vaidmenį subsidiarumo srityje, siekiant užtikrinti subalansuotą visuotinį išteklių valdymą ir skatinti proporcingą prieigą įvairiems laivynams,

| AP. | kadangi žvejybos pramonės veikla daugiausia vykdoma trapios ekonomikos regionuose, kurių dauguma priskiriami 1-ojo tikslo regionams, ir kadangi šią pramonės šaką ištikusi krizė daro didelį poveikį šių regionų ekonominei bei socialinei sanglaudai, |
| --- | --- |

AP.

kadangi žvejybos pramonės veikla daugiausia vykdoma trapios ekonomikos regionuose, kurių dauguma priskiriami 1-ojo tikslo regionams, ir kadangi šią pramonės šaką ištikusi krizė daro didelį poveikį šių regionų ekonominei bei socialinei sanglaudai,

| AQ. | kadangi jūrų draustinių, kuriuose draudžiama žvejoti, kaip veiksmingos priemonės saugoti jūrų ekosistemas ir teikti naudos valdant žvejybą vertė visuotinai pripažįstama, jei jų steigimas ir apsauga atitinka daugelį minimalių standartų, |
| --- | --- |

AQ.

kadangi jūrų draustinių, kuriuose draudžiama žvejoti, kaip veiksmingos priemonės saugoti jūrų ekosistemas ir teikti naudos valdant žvejybą vertė visuotinai pripažįstama, jei jų steigimas ir apsauga atitinka daugelį minimalių standartų,

| AR. | kadangi kuo didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas akvakultūros ir jos plėtojimo Bendrijos lygmeniu strateginei svarbai atsižvelgiant į socialinius, ekonominius ir ekologinius aspektus ir į aprūpinimo maistu klausimą, kad pramonės atstovai privalėtų užkirsti kelią, kad nebūtų daroma žala vietinei jūrų aplinkai arba eikvojami laukinių žuvų, visų pirma smulkių pelaginių žuvų, gaudomų daugelių akvakultūros rūšių gyvūnų pašarui, ištekliai, |
| --- | --- |

AR.

kadangi kuo didesnis dėmesys turėtų būti skiriamas akvakultūros ir jos plėtojimo Bendrijos lygmeniu strateginei svarbai atsižvelgiant į socialinius, ekonominius ir ekologinius aspektus ir į aprūpinimo maistu klausimą, kad pramonės atstovai privalėtų užkirsti kelią, kad nebūtų daroma žala vietinei jūrų aplinkai arba eikvojami laukinių žuvų, visų pirma smulkių pelaginių žuvų, gaudomų daugelių akvakultūros rūšių gyvūnų pašarui, ištekliai,

| AS. | kadangi kiautuotųjų vėžiagyvių gaudymas – tai sudėtinė sektoriaus dalis ir yra labai svarbi tam tikruose pakrantės regionuose, o įbridusios kiautuotuosius vėžiagyvius dažniausiai gaudo moterys; kadangi ši veikla turėtų būti visapusiškai įtraukta į naujos BŽP taikymo sritį, |
| --- | --- |

AS.

kadangi kiautuotųjų vėžiagyvių gaudymas – tai sudėtinė sektoriaus dalis ir yra labai svarbi tam tikruose pakrantės regionuose, o įbridusios kiautuotuosius vėžiagyvius dažniausiai gaudo moterys; kadangi ši veikla turėtų būti visapusiškai įtraukta į naujos BŽP taikymo sritį,

| AT. | kadangi ES turės koordinuoti savo vystymosi politiką ir BŽP ir skirti daugiau žmogiškųjų, techninių ir biudžeto išteklių žuvininkystės sektoriui vykdydama vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis politiką, |
| --- | --- |

AT.

kadangi ES turės koordinuoti savo vystymosi politiką ir BŽP ir skirti daugiau žmogiškųjų, techninių ir biudžeto išteklių žuvininkystės sektoriui vykdydama vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis politiką,

| AU. | kadangi regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) ir žuvininkystės partnerystės susitarimai turėtų atlikti esminį ir vis svarbesnį vaidmenį valdant ir tausiai naudojant žuvų išteklius Bendrijos ir tarptautiniuose vandenyse, nors keliuose neseniai parengtose RŽVO pasiekimų apžvalgose buvo nustatyta didelių jų veiklos trūkumų ir dėl to JT Generalinė Asamblėja paragino imtis skubių priemonių siekiant pagerinti jų darbą, |
| --- | --- |

AU.

kadangi regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) ir žuvininkystės partnerystės susitarimai turėtų atlikti esminį ir vis svarbesnį vaidmenį valdant ir tausiai naudojant žuvų išteklius Bendrijos ir tarptautiniuose vandenyse, nors keliuose neseniai parengtose RŽVO pasiekimų apžvalgose buvo nustatyta didelių jų veiklos trūkumų ir dėl to JT Generalinė Asamblėja paragino imtis skubių priemonių siekiant pagerinti jų darbą,

| AV. | kadangi regioninės valdymo organizacijos turėtų atlikti esminį ir svarbų vaidmenį valdant ir tausiai naudojant žuvų išteklius Bendrijos vidaus vandenyse, tuomet su valdymu susijusius sprendimus, įtraukiant atitinkamas suinteresuotąsias šalis, būtų galima priimti tinkamesniu lygmeniu, |
| --- | --- |

AV.

kadangi regioninės valdymo organizacijos turėtų atlikti esminį ir svarbų vaidmenį valdant ir tausiai naudojant žuvų išteklius Bendrijos vidaus vandenyse, tuomet su valdymu susijusius sprendimus, įtraukiant atitinkamas suinteresuotąsias šalis, būtų galima priimti tinkamesniu lygmeniu,

| AW. | kadangi su BŽP susijusi išorės politika yra labai svarbi siekiant užtikrinti tiekimą pramonės sektoriui ir vartotojams, nes daugiau nei vienas trečdalis Bendrijos produkcijos gaunamas iš tarptautinių žvejybos rajonų ir trečiosioms šalims priklausančiose išskirtinėse ekonominėse zonose esančių vandenų, |
| --- | --- |

AW.

kadangi su BŽP susijusi išorės politika yra labai svarbi siekiant užtikrinti tiekimą pramonės sektoriui ir vartotojams, nes daugiau nei vienas trečdalis Bendrijos produkcijos gaunamas iš tarptautinių žvejybos rajonų ir trečiosioms šalims priklausančiose išskirtinėse ekonominėse zonose esančių vandenų,

| AX. | kadangi neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba yra viena iš didžiausių grėsmių tvariam gyvųjų vandens išteklių naudojimui, ir dėl jos kyla pavojus pačiam BŽP pagrindui, taip pat tarptautinėms pastangoms skatinti geresnį vandenynų valdymą, kadangi pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, ir kuris netrukus turi būti pradėtas įgyvendinti, siekiama ir toliau skatinti kontrolės valdymą ir koordinavimą, |
| --- | --- |

AX.

kadangi neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba yra viena iš didžiausių grėsmių tvariam gyvųjų vandens išteklių naudojimui, ir dėl jos kyla pavojus pačiam BŽP pagrindui, taip pat tarptautinėms pastangoms skatinti geresnį vandenynų valdymą, kadangi pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, ir kuris netrukus turi būti pradėtas įgyvendinti, siekiama ir toliau skatinti kontrolės valdymą ir koordinavimą,

| AY. | kadangi 60 % Europos Sąjungoje suvartojamos žuvies sugaunama ne ES vandenyse ir šis kiekis toks didelis iš dalies todėl, kad pagal BŽP nepavyko išlaikyti žuvų išteklių kiekio, reikalingo ES piliečių poreikiams patenkinti, |
| --- | --- |

AY.

kadangi 60 % Europos Sąjungoje suvartojamos žuvies sugaunama ne ES vandenyse ir šis kiekis toks didelis iš dalies todėl, kad pagal BŽP nepavyko išlaikyti žuvų išteklių kiekio, reikalingo ES piliečių poreikiams patenkinti,

| AZ. | kadangi Komisija jau pripažino, kad produktai, neatitinkantys ES nustatytų mažiausi kiekių reikalavimų, į Bendrijos rinką visų pirma pateko todėl, kad nepavyko įgyvendinti šaldytų produktų pardavimo taisyklių, |
| --- | --- |

AZ.

kadangi Komisija jau pripažino, kad produktai, neatitinkantys ES nustatytų mažiausi kiekių reikalavimų, į Bendrijos rinką visų pirma pateko todėl, kad nepavyko įgyvendinti šaldytų produktų pardavimo taisyklių,

| BA. | kadangi šiuo metu didelė dalis darbo vietų žvejybos sektoriuje tenka darbininkams iš trečiųjų šalių, nes Bendrijos jaunimui darbas šiame sektoriuje tampa vis mažiau patrauklus, |
| --- | --- |

BA.

kadangi šiuo metu didelė dalis darbo vietų žvejybos sektoriuje tenka darbininkams iš trečiųjų šalių, nes Bendrijos jaunimui darbas šiame sektoriuje tampa vis mažiau patrauklus,

| BB. | kadangi per praėjusius metus gerokai sumažėjusios daugumos rūšių žuvų kainos labai neigiamai paveikė gamintojų pajamas, nors ir gamintojų gamybos išlaidos išaugo, atitinkamai padidinti pradinio pardavimo kainų jie negali, |
| --- | --- |

BB.

kadangi per praėjusius metus gerokai sumažėjusios daugumos rūšių žuvų kainos labai neigiamai paveikė gamintojų pajamas, nors ir gamintojų gamybos išlaidos išaugo, atitinkamai padidinti pradinio pardavimo kainų jie negali,

| BC. | kadangi pakito žuvininkystės produktų rinkos struktūra ir priimtina gamintojų ir pirkėjų pusiausvyra ir dėl to susidarė padėtis, kurią dėl platinimo ir pardavimo grandinių koncentracijos pastarieji vis labiau gali laikyti oligopoline, |
| --- | --- |

BC.

kadangi pakito žuvininkystės produktų rinkos struktūra ir priimtina gamintojų ir pirkėjų pusiausvyra ir dėl to susidarė padėtis, kurią dėl platinimo ir pardavimo grandinių koncentracijos pastarieji vis labiau gali laikyti oligopoline,

| BD. | kadangi daugeliu atvejų dėl eksporto iš trečiųjų šalių kyla rimtų problemų Bendrijos sektoriaus konkurencingumui, kadangi minėtasis eksportas neatitinka standartų ir jam netaikomos kontrolės sistemos, kuriais turi vadovautis Bendrijos gamintojai ir vartotojai ir kuriuos taikant Bendrijos gamintojai patiriama didesnių gamybos išlaidų, |
| --- | --- |

BD.

kadangi daugeliu atvejų dėl eksporto iš trečiųjų šalių kyla rimtų problemų Bendrijos sektoriaus konkurencingumui, kadangi minėtasis eksportas neatitinka standartų ir jam netaikomos kontrolės sistemos, kuriais turi vadovautis Bendrijos gamintojai ir vartotojai ir kuriuos taikant Bendrijos gamintojai patiriama didesnių gamybos išlaidų,

| BE. | kadangi per ilgesnį laikotarpį padėtis, kai krenta kainos, tampa nenaudinga ir vartotojui, |
| --- | --- |

BE.

kadangi per ilgesnį laikotarpį padėtis, kai krenta kainos, tampa nenaudinga ir vartotojui,

Bendri klausimai

| 1. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą pateikti žaliąją knygą, kuri yra konsultavimosi procedūros ir platesnės diskusijos apie sunkumus ir problemas, su kuriomis šiuo metu susiduriama vykdant BŽP, pagrindas, siekiant vykdyti greitą ir nuodugnią šios politikos reformą ir taip pat ragina atsižvelgti į suinteresuotųjų šalių nuomones; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą pateikti žaliąją knygą, kuri yra konsultavimosi procedūros ir platesnės diskusijos apie sunkumus ir problemas, su kuriomis šiuo metu susiduriama vykdant BŽP, pagrindas, siekiant vykdyti greitą ir nuodugnią šios politikos reformą ir taip pat ragina atsižvelgti į suinteresuotųjų šalių nuomones;

| 2. | mano, kad dabartinė reforma yra labai svarbi Europos žuvininkystės pramonės ateičiai, ir jei nepavyktų patvirtinti ir įgyventi radikalios reformos, pasekmė gali būti tokia, kad iki to laiko, kol bus pradėta kita reforma, neliks nei žuvų, nei žuvininkystės pramonės; |
| --- | --- |

2.

mano, kad dabartinė reforma yra labai svarbi Europos žuvininkystės pramonės ateičiai, ir jei nepavyktų patvirtinti ir įgyventi radikalios reformos, pasekmė gali būti tokia, kad iki to laiko, kol bus pradėta kita reforma, neliks nei žuvų, nei žuvininkystės pramonės;

| 3. | sutinka su tuo, kas išdėstyta žaliojoje knygoje, kad ekonomikos ir socialiniam tvarumui būtini produktyvūs žuvų ištekliai ir funkcionuojančios jūrų ekosistemos, taigi ekologinis tvarumas yra pagrindinė Europos žuvininkystės ekonominės ir socialinės ateities prielaida; |
| --- | --- |

3.

sutinka su tuo, kas išdėstyta žaliojoje knygoje, kad ekonomikos ir socialiniam tvarumui būtini produktyvūs žuvų ištekliai ir funkcionuojančios jūrų ekosistemos, taigi ekologinis tvarumas yra pagrindinė Europos žuvininkystės ekonominės ir socialinės ateities prielaida;

| 4. | palankiai vertina ir du pagrindinius Komisijos nustatytus principus siekiant efektyvios ir sėkmingos BŽP reformos, ypač tai, kad reikia suteikti sektoriui daugiau atsakomybės, grindžiamos palankių sąlygų taikyti pažangius žvejybos būdus sudarymu, pakoreguoti ir nustatyti ilgalaikius žuvininkystės valdymo modelius norint sukurti priemones, kurios papildytų ir pagerintų šiuo metu galiojančią tradicinę vienodą bendro leistino sugauti kiekio (BLSK) ir kvotų sistemą, taip pat spręsti laivynų perteklinio pajėgumo problemą; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina ir du pagrindinius Komisijos nustatytus principus siekiant efektyvios ir sėkmingos BŽP reformos, ypač tai, kad reikia suteikti sektoriui daugiau atsakomybės, grindžiamos palankių sąlygų taikyti pažangius žvejybos būdus sudarymu, pakoreguoti ir nustatyti ilgalaikius žuvininkystės valdymo modelius norint sukurti priemones, kurios papildytų ir pagerintų šiuo metu galiojančią tradicinę vienodą bendro leistino sugauti kiekio (BLSK) ir kvotų sistemą, taip pat spręsti laivynų perteklinio pajėgumo problemą;

| 5. | palankia vertina Komisijos atliktą esamos BŽP penkių trūkumų analizę ir sutinka su jos nuomone, kad vykdant reformą šiems penkiems aspektams turi būti skiriamas pagrindinis dėmesys: giliai įsišaknijusiai laivynų perteklinio pajėgumo problemai, neaiškiems politikos tikslams, kurių pasekmė – nepakankamas orientyras priimant sprendimus ir įgyvendinant politiką; sprendimų priėmimo sistemai, skatinant trumpalaikius veiksmus; sistemai, pagal kurią sektoriui nesuteikiama pakankamai atsakomybės; politinės valios užtikrinti įpareigojimų vykdymą stokai, taip pat sektoriaus įpareigojimų nevykdymui; |
| --- | --- |

5.

palankia vertina Komisijos atliktą esamos BŽP penkių trūkumų analizę ir sutinka su jos nuomone, kad vykdant reformą šiems penkiems aspektams turi būti skiriamas pagrindinis dėmesys: giliai įsišaknijusiai laivynų perteklinio pajėgumo problemai, neaiškiems politikos tikslams, kurių pasekmė – nepakankamas orientyras priimant sprendimus ir įgyvendinant politiką; sprendimų priėmimo sistemai, skatinant trumpalaikius veiksmus; sistemai, pagal kurią sektoriui nesuteikiama pakankamai atsakomybės; politinės valios užtikrinti įpareigojimų vykdymą stokai, taip pat sektoriaus įpareigojimų nevykdymui;

| 6. | palankiai vertina tai, kad pripažinta, jog norint užtikrinti, kad vykdant veiksmus, kurie bus patvirtinti, bus pasiekta optimalių rezultatų, būtina taikyti paprastesnę sistemą, ir todėl pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų šioje srityje; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad pripažinta, jog norint užtikrinti, kad vykdant veiksmus, kurie bus patvirtinti, bus pasiekta optimalių rezultatų, būtina taikyti paprastesnę sistemą, ir todėl pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų šioje srityje;

| 7. | pakartoja, kad pagrindinis BŽP tikslas turėtų būti užtikrinti ir žuvų išteklių, ir žvejų ateitį užtikrinant žuvų populiacijų ir sektoriaus ekonominio gyvybingumo atkūrimą; |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad pagrindinis BŽP tikslas turėtų būti užtikrinti ir žuvų išteklių, ir žvejų ateitį užtikrinant žuvų populiacijų ir sektoriaus ekonominio gyvybingumo atkūrimą;

| 8. | pakartoja, kad pagal BŽP turi būti užtikrinamas ilgalaikis žvejybos tvarumas norint, kad pramonė gebėtų prisidėti prie pakrančių bendruomenių socialinio ir ekonominio gyvybingumo užtikrinimo, garantuoti visuomenės aprūpinamą žuvimis, maisto produktų rinkos nepriklausomumą ir aprūpinimą maistu, gerinti žvejų gyvenimo sąlygas ir taip užtikrinti tvarią pakrančių regionų, kurie labiausiai priklausomi nuo žvejybos, plėtrą; |
| --- | --- |

8.

pakartoja, kad pagal BŽP turi būti užtikrinamas ilgalaikis žvejybos tvarumas norint, kad pramonė gebėtų prisidėti prie pakrančių bendruomenių socialinio ir ekonominio gyvybingumo užtikrinimo, garantuoti visuomenės aprūpinamą žuvimis, maisto produktų rinkos nepriklausomumą ir aprūpinimą maistu, gerinti žvejų gyvenimo sąlygas ir taip užtikrinti tvarią pakrančių regionų, kurie labiausiai priklausomi nuo žvejybos, plėtrą;

| 9. | mano, jog žuvininkystės valdymas turi būti vykdomas taip, kad kiek įmanoma būtų galima sumažinti žvejybos poveikį su ja susijusių ir nuo jos priklausomų rūšių gyvūnams, o prieš priimant labai svarbius sprendimus turėtų būti atliekamas poveikio aplinkai vertinimas, kaip tai daroma daugumoje kitų pramonės sričių; |
| --- | --- |

9.

mano, jog žuvininkystės valdymas turi būti vykdomas taip, kad kiek įmanoma būtų galima sumažinti žvejybos poveikį su ja susijusių ir nuo jos priklausomų rūšių gyvūnams, o prieš priimant labai svarbius sprendimus turėtų būti atliekamas poveikio aplinkai vertinimas, kaip tai daroma daugumoje kitų pramonės sričių;

| 10. | pabrėžia, kad dabartinė BŽP yra viena iš kompleksiškiausių Bendrijos politikos sričių, kurioje Bendrijai suteikiama daug jūrų išteklių valdymo ir išsaugojimo galių, tuo pačiu ir didelę atsakomybę, ir ragina į šį procesą labiau įtraukti suinteresuotąsias šalis; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad dabartinė BŽP yra viena iš kompleksiškiausių Bendrijos politikos sričių, kurioje Bendrijai suteikiama daug jūrų išteklių valdymo ir išsaugojimo galių, tuo pačiu ir didelę atsakomybę, ir ragina į šį procesą labiau įtraukti suinteresuotąsias šalis;

| 11. | pabrėžia, kad vykdant BŽP, nors ir itin reformuotą 2002 m., praėjus 27 metams po jos sukūrimo tam tikrose žuvininkystės srityse susiduriama su rimtomis problemomis, iš kurių svarbiausios yra išteklių pereikvojimas, pertekliniai tam tikrų laivyno padalinių pajėgumai, kuriuos reikia aiškiai apibrėžti, neefektyvus energijos vartojimas ir švaistymas, patikimų mokslinių žuvų išteklių tyrimų trūkumas, taip pat kiti veiksniai, kaip antai ekonominis ir socialinis nuosmukis, kurį šiuo metu patiria sektorius, žuvininkystės ir akvakultūros rinkos globalizacija, klimato kaitos padariniai ir progresyvus išteklių mažėjimas, kurio priežastis – bloga jūrų ekosistemų būklė; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad vykdant BŽP, nors ir itin reformuotą 2002 m., praėjus 27 metams po jos sukūrimo tam tikrose žuvininkystės srityse susiduriama su rimtomis problemomis, iš kurių svarbiausios yra išteklių pereikvojimas, pertekliniai tam tikrų laivyno padalinių pajėgumai, kuriuos reikia aiškiai apibrėžti, neefektyvus energijos vartojimas ir švaistymas, patikimų mokslinių žuvų išteklių tyrimų trūkumas, taip pat kiti veiksniai, kaip antai ekonominis ir socialinis nuosmukis, kurį šiuo metu patiria sektorius, žuvininkystės ir akvakultūros rinkos globalizacija, klimato kaitos padariniai ir progresyvus išteklių mažėjimas, kurio priežastis – bloga jūrų ekosistemų būklė;

| 12. | mano, kad vykdant įvairių sričių žuvininkystės politiką būtina paisyti daugelio aspektų – socialinio, aplinkos apsaugos ir ekonominio, į kuriuos atsižvelgiant būtina taikyti integruotą ir darnų metodą, kitokį nei vizija, kuri pagal a priori apibrėžtus prioritetus nustato jų hierarchiją; |
| --- | --- |

12.

mano, kad vykdant įvairių sričių žuvininkystės politiką būtina paisyti daugelio aspektų – socialinio, aplinkos apsaugos ir ekonominio, į kuriuos atsižvelgiant būtina taikyti integruotą ir darnų metodą, kitokį nei vizija, kuri pagal a priori apibrėžtus prioritetus nustato jų hierarchiją;

| 13. | pabrėžia, kad žuvininkystės, kuri yra strateginė pramonės sritis, bei žvejų bendruomenių gyvybingumo ir jūrų ekosistemų tvarumo išsaugojimas nėra vienas kitam prieštaraujantys tikslai; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad žuvininkystės, kuri yra strateginė pramonės sritis, bei žvejų bendruomenių gyvybingumo ir jūrų ekosistemų tvarumo išsaugojimas nėra vienas kitam prieštaraujantys tikslai;

| 14. | mano, kad problemos, kaip antai išteklių pereikvojimas, pertekliniai pajėgumai, perteklinės investicijos ir švaistymas, neturėtų būti laikomos endeminėmis ar visuotinėmis, bet jos turėtų būti laikomos specifinėmis tam tikrų laivynų ar žuvininkystės sektorių problemomis, kurias reikėtų spręsti atsižvelgiant į atitinkamą specifiką; |
| --- | --- |

14.

mano, kad problemos, kaip antai išteklių pereikvojimas, pertekliniai pajėgumai, perteklinės investicijos ir švaistymas, neturėtų būti laikomos endeminėmis ar visuotinėmis, bet jos turėtų būti laikomos specifinėmis tam tikrų laivynų ar žuvininkystės sektorių problemomis, kurias reikėtų spręsti atsižvelgiant į atitinkamą specifiką;

| 15. | pabrėžia, kad Parlamentas per ankstesnes savo kadencijas atkreipė dėmesį į tai, kad ne visada laikomasi BŽP taisyklių, ir daug kartų ragino kompetentingas ES institucijas ir valstybes nares patobulinti kontrolę, suderinti tikrinimo bei sankcijų kriterijus ir pranešimų apie sugautų žuvų kiekį sistemas, užtikrinti tikrinimo rezultatų skaidrumą ir sugriežtinti Bendrijos kontrolės sistemą siekiant suformuoti įsipareigojimų vykdymo kultūrą įtraukiant pagrindines suinteresuotąsias šalis ir suteikiant joms daugiau atsakomybės; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad Parlamentas per ankstesnes savo kadencijas atkreipė dėmesį į tai, kad ne visada laikomasi BŽP taisyklių, ir daug kartų ragino kompetentingas ES institucijas ir valstybes nares patobulinti kontrolę, suderinti tikrinimo bei sankcijų kriterijus ir pranešimų apie sugautų žuvų kiekį sistemas, užtikrinti tikrinimo rezultatų skaidrumą ir sugriežtinti Bendrijos kontrolės sistemą siekiant suformuoti įsipareigojimų vykdymo kultūrą įtraukiant pagrindines suinteresuotąsias šalis ir suteikiant joms daugiau atsakomybės;

| 16. | pažymi, kad naujajame kontrolės reglamente numatyta keletas priemonių, kurių sėkmingumą ir ekonomiškumą vykdant BŽP reformą reikėtų vertinti kritiškai; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad naujajame kontrolės reglamente numatyta keletas priemonių, kurių sėkmingumą ir ekonomiškumą vykdant BŽP reformą reikėtų vertinti kritiškai;

| 17. | pažymi, kad daugybė problemų, su kuriomis susiduriama vykdant BŽP, kyla dėl to, kad nepavyksta įgyvendinti gero valdymo principų; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad daugybė problemų, su kuriomis susiduriama vykdant BŽP, kyla dėl to, kad nepavyksta įgyvendinti gero valdymo principų;

| 18. | pabrėžia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamentas jau nėra vien tik institucija, su kuria konsultuojamasi, bet taps vienu iš žuvininkystės sektoriaus teisės aktų leidėjų ir dalinsis sprendimo teise su Taryba, išskyrus BLSG ir kvotų nustatymo klausimą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Parlamentas jau nėra vien tik institucija, su kuria konsultuojamasi, bet taps vienu iš žuvininkystės sektoriaus teisės aktų leidėjų ir dalinsis sprendimo teise su Taryba, išskyrus BLSG ir kvotų nustatymo klausimą;

| 19. | pabrėžia, kad RŽVO ir žuvininkystės partnerystės susitarimai turėtų atlikti esminį vaidmenį deramai valdant ir taikant pažangius žvejybos būdus atitinkamose kompetencijos ir taikymo srityse ir kad ES pasirinktų poziciją skatinti laikytis žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo standartų; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad RŽVO ir žuvininkystės partnerystės susitarimai turėtų atlikti esminį vaidmenį deramai valdant ir taikant pažangius žvejybos būdus atitinkamose kompetencijos ir taikymo srityse ir kad ES pasirinktų poziciją skatinti laikytis žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo standartų;

| 20. | mano, kad turėtų būti sukurtos ES vandenų regioninės valdymo institucijos, kurių veikloje dalyvautų valstybės narės ir suinteresuotosios šalys, siekiant, kad jos atliktų pagrindinį vaidmenį valdant ir taikant pažangius žvejybos būdus atitinkamose ES teritorijose; |
| --- | --- |

20.

mano, kad turėtų būti sukurtos ES vandenų regioninės valdymo institucijos, kurių veikloje dalyvautų valstybės narės ir suinteresuotosios šalys, siekiant, kad jos atliktų pagrindinį vaidmenį valdant ir taikant pažangius žvejybos būdus atitinkamose ES teritorijose;

| 21. | pabrėžia, kad BŽP reforma turėtų būti baigta 2011 m. pradžioje siekiant užtikrinti, kad būtų deramai atsižvelgta į diskusijas dėl būsimos ES finansinės programos ir kad BŽP reforma būtų įvykdyta iki galo; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad BŽP reforma turėtų būti baigta 2011 m. pradžioje siekiant užtikrinti, kad būtų deramai atsižvelgta į diskusijas dėl būsimos ES finansinės programos ir kad BŽP reforma būtų įvykdyta iki galo;

| 22. | pabrėžia, kad siekiant kiek įmanoma sumažinti žalingą poveikį jūrų ekosistemoms reikia atsižvelgti į mokslo žinias ir taikomuosius techninius mokslinius sektoriaus poreikių tyrimus ir kad reikia parengti ir palaipsniui atnaujinti žuvininkystės išteklių apsaugos ir tausaus naudojimo politiką įsitraukiant ir dalyvaujant visiems bendradarbiaujantiems mokslininkams kaip stebėtojams ir pilnateisiams regioninių patariamųjų tarybų atstovams; be to, pabrėžia, kad tikslių mokslinių duomenų apie žuvų išteklius ir jūrų ekosistemas trūkumas neturėtų būti kliūtis taikyti atsargumo principą pagal naują bendrąją žuvininkystės politiką; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad siekiant kiek įmanoma sumažinti žalingą poveikį jūrų ekosistemoms reikia atsižvelgti į mokslo žinias ir taikomuosius techninius mokslinius sektoriaus poreikių tyrimus ir kad reikia parengti ir palaipsniui atnaujinti žuvininkystės išteklių apsaugos ir tausaus naudojimo politiką įsitraukiant ir dalyvaujant visiems bendradarbiaujantiems mokslininkams kaip stebėtojams ir pilnateisiams regioninių patariamųjų tarybų atstovams; be to, pabrėžia, kad tikslių mokslinių duomenų apie žuvų išteklius ir jūrų ekosistemas trūkumas neturėtų būti kliūtis taikyti atsargumo principą pagal naują bendrąją žuvininkystės politiką;

| 23. | pabrėžia, kad, nepaisant kai kurių žuvininkystės valdymo modelių keitimo procedūrų sudėtingumo laipsnio ir sunkumų, ypač teisinių problemų, kurių gali kilti šio proceso metu, jos nėra neįveikiamos, kaip matyti iš kitose pasaulio dalyse sėkmingai taikomų skirtingų valdymo modelių; ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti, ar būtų galima taikyti naujuosius valdymo modelius, siekiant papildyti jau esamus žuvininkystės srities valdymo modelius; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad, nepaisant kai kurių žuvininkystės valdymo modelių keitimo procedūrų sudėtingumo laipsnio ir sunkumų, ypač teisinių problemų, kurių gali kilti šio proceso metu, jos nėra neįveikiamos, kaip matyti iš kitose pasaulio dalyse sėkmingai taikomų skirtingų valdymo modelių; ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti, ar būtų galima taikyti naujuosius valdymo modelius, siekiant papildyti jau esamus žuvininkystės srities valdymo modelius;

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors ir buvo imtasi eksploatavimo nutraukimo priemonių, pertekliniai pajėgumai vis dar išlieka rimta problema, o kai kurie Europos laivynų padaliniai, ypač nedidelis laivynas, nebuvo užtektinai atnaujinti ir vis dar yra susidėvėjusių arba labai senų laivų, kuriuos reikia modernizuoti arba pakeisti siekiant užtikrinti didesnę laivų saugą ir mažesnį poveikį aplinkai nedidinant žvejybos pajėgumų; |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad nors ir buvo imtasi eksploatavimo nutraukimo priemonių, pertekliniai pajėgumai vis dar išlieka rimta problema, o kai kurie Europos laivynų padaliniai, ypač nedidelis laivynas, nebuvo užtektinai atnaujinti ir vis dar yra susidėvėjusių arba labai senų laivų, kuriuos reikia modernizuoti arba pakeisti siekiant užtikrinti didesnę laivų saugą ir mažesnį poveikį aplinkai nedidinant žvejybos pajėgumų;

| 25. | pabrėžia žvejų asociacijų, gamintojų organizacijų ir kitų asociacijų sektoriuje svarbą sklandžiam sektoriaus veikimui ir vystymuisi; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia žvejų asociacijų, gamintojų organizacijų ir kitų asociacijų sektoriuje svarbą sklandžiam sektoriaus veikimui ir vystymuisi;

| 26. | pabrėžia, kad tvarios akvakultūros sėkmė priklausys nuo įmonėms palankios aplinkos nacionaliniu ir (arba) vietos lygmenimis ir kad valstybėms narėms ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti sudarytos sąlygos pasikliauti tinkama Bendrijos darnaus sektoriaus vystymosi sistema ir visapusiško jo gerovės ir darbo vietų kūrimo potencialo išnaudojimu, pirmenybę teikiant žvejams, kurių veikla patiria nuosmukį; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad tvarios akvakultūros sėkmė priklausys nuo įmonėms palankios aplinkos nacionaliniu ir (arba) vietos lygmenimis ir kad valstybėms narėms ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti sudarytos sąlygos pasikliauti tinkama Bendrijos darnaus sektoriaus vystymosi sistema ir visapusiško jo gerovės ir darbo vietų kūrimo potencialo išnaudojimu, pirmenybę teikiant žvejams, kurių veikla patiria nuosmukį;

| 27. | pabrėžia, kad didėjantis Europos Sąjungos gyventojų skaičius ir būsimoji ES plėtra, taip pat klimato kaitos veiksniai gali itin paveikti dabartinę žvejybos ir žuvivaisos valdymo struktūrą; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad didėjantis Europos Sąjungos gyventojų skaičius ir būsimoji ES plėtra, taip pat klimato kaitos veiksniai gali itin paveikti dabartinę žvejybos ir žuvivaisos valdymo struktūrą;

| 28. | su nuostaba atkreipia dėmesį į tai, kad žaliojoje knygoje nepaminėtas svarbus žvejybos uostų vaidmuo žuvininkystės sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kad uostai yra pagrindinė žuvų iškrovimo, jų saugojimo ir platinimo infrastruktūros vieta; todėl ragina Komisiją pabrėžti uostų vaidmenį žuvininkystės sektoriuje, atsižvelgiant į procesus, dėl kurių atsirado būtinybė atnaujinti infrastruktūrą; be to, mano, kad Europos žvejybos uostai ateityje galės prisidėti prie sertifikavimo sistemų rengimo bei plėtros ir geresnio sugautų žuvų atsekamumo; |
| --- | --- |

28.

su nuostaba atkreipia dėmesį į tai, kad žaliojoje knygoje nepaminėtas svarbus žvejybos uostų vaidmuo žuvininkystės sektoriuje, atsižvelgiant į tai, kad uostai yra pagrindinė žuvų iškrovimo, jų saugojimo ir platinimo infrastruktūros vieta; todėl ragina Komisiją pabrėžti uostų vaidmenį žuvininkystės sektoriuje, atsižvelgiant į procesus, dėl kurių atsirado būtinybė atnaujinti infrastruktūrą; be to, mano, kad Europos žvejybos uostai ateityje galės prisidėti prie sertifikavimo sistemų rengimo bei plėtros ir geresnio sugautų žuvų atsekamumo;

| 29. | pabrėžia, kad visapusiškas moterų įtraukimas į sektoriaus veiklą vienodomis sąlygomis su vyrais yra esminis tikslas, kuris turėtų būti atspindėtas visose politikos kryptyse ir sektoriui skirtose parengtose ir priimtose priemonėse; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad visapusiškas moterų įtraukimas į sektoriaus veiklą vienodomis sąlygomis su vyrais yra esminis tikslas, kuris turėtų būti atspindėtas visose politikos kryptyse ir sektoriui skirtose parengtose ir priimtose priemonėse;

| 30. | kartoja, kad žvejyba yra labai svarbi ne tik aprūpinimo maistu, bet ir socialiniu, rekreacijos ir kultūriniu požiūriais ir kad daugelyje Europos pakrančių regionų ji yra pagrindinis, o kai kuriais atvejais vienintelis, daugelio šeimų, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai priklausomos nuo žvejybos, pragyvenimo šaltinis, ji taip pat padeda pagyvinti pakrantes ir drauge su kita veikla, susijusia su jūra, sutvirtinti socialinę ir ekonominę pakrančių struktūrą; |
| --- | --- |

30.

kartoja, kad žvejyba yra labai svarbi ne tik aprūpinimo maistu, bet ir socialiniu, rekreacijos ir kultūriniu požiūriais ir kad daugelyje Europos pakrančių regionų ji yra pagrindinis, o kai kuriais atvejais vienintelis, daugelio šeimų, kurios tiesiogiai arba netiesiogiai priklausomos nuo žvejybos, pragyvenimo šaltinis, ji taip pat padeda pagyvinti pakrantes ir drauge su kita veikla, susijusia su jūra, sutvirtinti socialinę ir ekonominę pakrančių struktūrą;

| 31. | mano, kad būtina vertinti ir gerbti moterų vaidmenį žuvininkystės sektoriuje ir tvariai vystant žvejybos teritorijas; ragina valstybes nares imtis reikalingų priemonių siekiant užtikrinti, kad kartu dirbantiems sutuoktiniams būtų užtikrintas toks apsaugos lygmuo, kuris atitiktų savarankiškai dirbančių asmenų apsaugą ir tokiomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos pastariesiems, įskaitant galimybes įgyti profesiją ir teisę žvejoti; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti siekiant skatinti ir įgyvendinti vienodų galimybių principą įvairiais Europos žuvininkystės fondo įgyvendinimo etapais (įskaitant rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapus), kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 11 straipsnyje; |
| --- | --- |

31.

mano, kad būtina vertinti ir gerbti moterų vaidmenį žuvininkystės sektoriuje ir tvariai vystant žvejybos teritorijas; ragina valstybes nares imtis reikalingų priemonių siekiant užtikrinti, kad kartu dirbantiems sutuoktiniams būtų užtikrintas toks apsaugos lygmuo, kuris atitiktų savarankiškai dirbančių asmenų apsaugą ir tokiomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos pastariesiems, įskaitant galimybes įgyti profesiją ir teisę žvejoti; ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti siekiant skatinti ir įgyvendinti vienodų galimybių principą įvairiais Europos žuvininkystės fondo įgyvendinimo etapais (įskaitant rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos ir vertinimo etapus), kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 11 straipsnyje;

| 32. | primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad pažeidžiamiausioms grupėms žuvininkystės sektoriuje, ypač dirbančioms moterims, moterims žvejėms ir moterims kiautuotųjų vėžiagyvių rinkėjoms, nebūtų sudaromos nepalankios sąlygos suteikiant teises naudotis ištekliais ir būtų skatinamas jų dalyvavimas regioninėse patariamosiose tarybose; |
| --- | --- |

32.

primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad pažeidžiamiausioms grupėms žuvininkystės sektoriuje, ypač dirbančioms moterims, moterims žvejėms ir moterims kiautuotųjų vėžiagyvių rinkėjoms, nebūtų sudaromos nepalankios sąlygos suteikiant teises naudotis ištekliais ir būtų skatinamas jų dalyvavimas regioninėse patariamosiose tarybose;

| 33. | laikosi nuomonės, kad ateityje skiriant papildomas finansavimo priemones turi būti atsižvelgiama į naujus BŽP tikslus; šiuo atžvilgiu mano, kad finansiniai ištekliai, dėl kurių bus deramasi svarstant naują daugiametę 2014–2020 m. finansinę programą, turėtų apimti padidintas BŽP skirtas lėšas, kurias panaudojant būtų sukurtos finansinės sąlygos būtinos visiškam priimtų reformos gairių įgyvendinimui ir konkrečiai plėtrai; pabrėžia, kad į bendrą žuvininkystės politiką įeina sąžiningas Bendrijos finansavimas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad vandenų ištekliai būtų eksplotuojami užtikrinant ekonominį, aplinkos ir socialinį tvarumą; prieštarauja bet kokiems bandymams vėl nacionalizuoti BŽP išlaidas; |
| --- | --- |

33.

laikosi nuomonės, kad ateityje skiriant papildomas finansavimo priemones turi būti atsižvelgiama į naujus BŽP tikslus; šiuo atžvilgiu mano, kad finansiniai ištekliai, dėl kurių bus deramasi svarstant naują daugiametę 2014–2020 m. finansinę programą, turėtų apimti padidintas BŽP skirtas lėšas, kurias panaudojant būtų sukurtos finansinės sąlygos būtinos visiškam priimtų reformos gairių įgyvendinimui ir konkrečiai plėtrai; pabrėžia, kad į bendrą žuvininkystės politiką įeina sąžiningas Bendrijos finansavimas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad vandenų ištekliai būtų eksplotuojami užtikrinant ekonominį, aplinkos ir socialinį tvarumą; prieštarauja bet kokiems bandymams vėl nacionalizuoti BŽP išlaidas;

| 34. | mano, kad nuolatinis Bendrijos paramos šiam sektoriui mažinimas, numatytas dabartinėje 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje, ypač asignavimų mažinimas Europos žuvininkystės fondui ir bendram rinkos organizavimui yra veiksniai, bloginantys sektoriaus padėtį; |
| --- | --- |

34.

mano, kad nuolatinis Bendrijos paramos šiam sektoriui mažinimas, numatytas dabartinėje 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje, ypač asignavimų mažinimas Europos žuvininkystės fondui ir bendram rinkos organizavimui yra veiksniai, bloginantys sektoriaus padėtį;

| 35. | pabrėžia, kad skirstant struktūrinių sanglaudos fondų, įskaitant EŽF, lėšas, turi būti laikomasi konvergencijos principo, atsižvelgiant į solidarumo principą ir ekonominę bei socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad skirstant struktūrinių sanglaudos fondų, įskaitant EŽF, lėšas, turi būti laikomasi konvergencijos principo, atsižvelgiant į solidarumo principą ir ekonominę bei socialinę sanglaudą;

| 36. | mano, jog būtina nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad ši BŽP reforma galėtų būti tinkamai suderinta su esamais šios bendros politikos pagrindais; |
| --- | --- |

36.

mano, jog būtina nustatyti pereinamąjį laikotarpį, kad ši BŽP reforma galėtų būti tinkamai suderinta su esamais šios bendros politikos pagrindais;

Konkretūs aspektai

Išteklių apsauga ir išsaugojimas ir mokslo žinios

| 37. | mano, kad pagal BŽP prisiimti įsipareigojimai apriboti sumažėjusių žvejybos galimybių ir didelio užteršimo lygio, taip pat didesnės tarptautinės konkurencijos ekonominius ir socialinius padarinius turi derėti su ilgalaikiu sektoriaus tvarumu; |
| --- | --- |

37.

mano, kad pagal BŽP prisiimti įsipareigojimai apriboti sumažėjusių žvejybos galimybių ir didelio užteršimo lygio, taip pat didesnės tarptautinės konkurencijos ekonominius ir socialinius padarinius turi derėti su ilgalaikiu sektoriaus tvarumu;

| 38. | pritaria minčiai, kad įgyvendinant BŽP būtų taikomas ekosisteminis metodas, į kurį turėtų būti atsižvelgiama vykdant visų rūšių ekonominę veiklą, kuri galėtų daryti įtaką jūrų aplinkai, pabrėžiant integruotą pakrančių valdymą, kur esama kompleksiškų ekosistemų ir kur turi būti sukurta itin subtili ekologinė pusiausvyra tarp aplinkos, ekonominių, socialinių, rekreacinių ir kultūrinių interesų; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją užtikrinti, kad BŽP reforma apimtų priemones, kurios būtų priimtos siekiant kovoti su klimato kaita, ir būtų numatytas tinkamas finansavimas šių priemonių įgyvendinimui; |
| --- | --- |

38.

pritaria minčiai, kad įgyvendinant BŽP būtų taikomas ekosisteminis metodas, į kurį turėtų būti atsižvelgiama vykdant visų rūšių ekonominę veiklą, kuri galėtų daryti įtaką jūrų aplinkai, pabrėžiant integruotą pakrančių valdymą, kur esama kompleksiškų ekosistemų ir kur turi būti sukurta itin subtili ekologinė pusiausvyra tarp aplinkos, ekonominių, socialinių, rekreacinių ir kultūrinių interesų; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją užtikrinti, kad BŽP reforma apimtų priemones, kurios būtų priimtos siekiant kovoti su klimato kaita, ir būtų numatytas tinkamas finansavimas šių priemonių įgyvendinimui;

| 39. | mano, kad vykdant BŽP reformą turėtų būti ir toliau laikomasi atsargumo principo, nustatyto Atsakingos žuvininkystės kodekse ir Niujorko susitarime, siekiant ateityje užkirsti kelią bet kokiai grėsmei rūšių išlikimui ir (arba) tvarumui; |
| --- | --- |

39.

mano, kad vykdant BŽP reformą turėtų būti ir toliau laikomasi atsargumo principo, nustatyto Atsakingos žuvininkystės kodekse ir Niujorko susitarime, siekiant ateityje užkirsti kelią bet kokiai grėsmei rūšių išlikimui ir (arba) tvarumui;

| 40. | mano, kad vietinėms žvejų bendrijoms visada būtina suteikti pirmenybinę prieiga prie žuvų išteklių, tačiau prieigos teisės turi būti pagrįstos atnaujintais kriterijais ir daugiau neturėtų būti paremta tik anksčiau sugautų žuvų kriterijumi, ir apibrėžiant, kas turi teisę gaudyti žuvis, palaipsniui turėtų būti įvesti aplinkos ir socialiniai kriterijai, įskaitant žvejybos įrankių parinkimą ir su tuo susijusius priegaudą ir žuvų išmetimą, žalą jūrų buveinėms, įnašą į vietos ekonomiką, energijos sunaudojimą ir išmetamo CO2 kiekį, galutinio produkto kokybę, sukurtas darbo vietas ir atitikimą BŽP taisyklėms, ir kad pirmenybė turėtų būti teikiama žvejybai žmonių vartojimui; yra įsitikinęs, kad tokių kriterijų taikymas galėtų sustiprinti dinamiką, kuri paskatintų geresnius žvejybos būdus ir aplinkos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvaresnę žvejybos pramonę; |
| --- | --- |

40.

mano, kad vietinėms žvejų bendrijoms visada būtina suteikti pirmenybinę prieiga prie žuvų išteklių, tačiau prieigos teisės turi būti pagrįstos atnaujintais kriterijais ir daugiau neturėtų būti paremta tik anksčiau sugautų žuvų kriterijumi, ir apibrėžiant, kas turi teisę gaudyti žuvis, palaipsniui turėtų būti įvesti aplinkos ir socialiniai kriterijai, įskaitant žvejybos įrankių parinkimą ir su tuo susijusius priegaudą ir žuvų išmetimą, žalą jūrų buveinėms, įnašą į vietos ekonomiką, energijos sunaudojimą ir išmetamo CO2 kiekį, galutinio produkto kokybę, sukurtas darbo vietas ir atitikimą BŽP taisyklėms, ir kad pirmenybė turėtų būti teikiama žvejybai žmonių vartojimui; yra įsitikinęs, kad tokių kriterijų taikymas galėtų sustiprinti dinamiką, kuri paskatintų geresnius žvejybos būdus ir aplinkos, socialiniu ir ekonominiu požiūriu tvaresnę žvejybos pramonę;

| 41. | mano, kad šios istorinės teisės anksčiau buvo saugomos pagal santykinio stabilumo principą ir kad taikant bet kokią naują valdymo tvarką turi būti išsaugomi pakrančių bendruomenių privalumai, įgyti dėl santykinio stabilumo; |
| --- | --- |

41.

mano, kad šios istorinės teisės anksčiau buvo saugomos pagal santykinio stabilumo principą ir kad taikant bet kokią naują valdymo tvarką turi būti išsaugomi pakrančių bendruomenių privalumai, įgyti dėl santykinio stabilumo;

| 42. | mano, kad žuvų išmetimas yra netvarus žvejybos būdas, kurio turėtų būti palaipsniui atsisakyta ir tai turi būti įgyvendinta kuriant teigiamas ir prireikus neigiamas paskatas žvejams siekiant gerinti jų selektyvumą; mano, kad jei įvedus paskatas išmetimas nebus per tinkamą laikotarpį sumažintas, turėtų būti įgyvendintas išmetimo draudimas; |
| --- | --- |

42.

mano, kad žuvų išmetimas yra netvarus žvejybos būdas, kurio turėtų būti palaipsniui atsisakyta ir tai turi būti įgyvendinta kuriant teigiamas ir prireikus neigiamas paskatas žvejams siekiant gerinti jų selektyvumą; mano, kad jei įvedus paskatas išmetimas nebus per tinkamą laikotarpį sumažintas, turėtų būti įgyvendintas išmetimo draudimas;

| 43. | mano, kad minėtas ilgalaikis sektoriaus tvarumas, ekosisteminio metodo taikymas, atsargumo principo taikymas ir tinkamų įrankių parinkimas bus galimi tik vykdant decentralizuotą žuvininkystės politiką, kai sprendimai priimami remiantis tuo, kas geriausiai atitinka padėtį atskiruose žvejybos ir jūrų regionuose; |
| --- | --- |

43.

mano, kad minėtas ilgalaikis sektoriaus tvarumas, ekosisteminio metodo taikymas, atsargumo principo taikymas ir tinkamų įrankių parinkimas bus galimi tik vykdant decentralizuotą žuvininkystės politiką, kai sprendimai priimami remiantis tuo, kas geriausiai atitinka padėtį atskiruose žvejybos ir jūrų regionuose;

| 44. | mano, kad būtina užtikrinti veiksmingą pakrančių teritorijų, kurios yra labai ekologiškai pažeidžiamos (jos yra pagrindinės biologinių išteklių dauginimosi ir reprodukcijos vietos), apsaugą; |
| --- | --- |

44.

mano, kad būtina užtikrinti veiksmingą pakrančių teritorijų, kurios yra labai ekologiškai pažeidžiamos (jos yra pagrindinės biologinių išteklių dauginimosi ir reprodukcijos vietos), apsaugą;

| 45. | primygtinai ragina Komisiją įvertinti poveikį, kurį siekiant kovoti su klimato kaita priimtų priemonių įgyvendinimas gali turėti žuvininkystei ir jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

45.

primygtinai ragina Komisiją įvertinti poveikį, kurį siekiant kovoti su klimato kaita priimtų priemonių įgyvendinimas gali turėti žuvininkystei ir jūrų aplinkai;

| 46. | mano, kad išsamus laivyno tyrimas turi būti palygintas su žuvų ištekliais, kuriuos galima sugauti, siekiant apibrėžti, kuris laivynas atitinka išteklius, o kurį reikia sumažinti ir kokiu mastu, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002; |
| --- | --- |

46.

mano, kad išsamus laivyno tyrimas turi būti palygintas su žuvų ištekliais, kuriuos galima sugauti, siekiant apibrėžti, kuris laivynas atitinka išteklius, o kurį reikia sumažinti ir kokiu mastu, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002;

| 47. | pabrėžia, jog, kaip nustatyta naujojo kontrolės reglamento, priimto 2009 m. lapkričio 20 d. (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, 55 straipsnio 1 dalis), valstybės narės turi užtikrinti, kad mėgėjiška žvejyba jų teritorijoje ir Bendrijos vandenyse būtų vykdoma taip, kad atitiktų bendros žuvininkystės politikos tikslus ir taisykles; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, jog, kaip nustatyta naujojo kontrolės reglamento, priimto 2009 m. lapkričio 20 d. (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, 55 straipsnio 1 dalis), valstybės narės turi užtikrinti, kad mėgėjiška žvejyba jų teritorijoje ir Bendrijos vandenyse būtų vykdoma taip, kad atitiktų bendros žuvininkystės politikos tikslus ir taisykles;

| 48. | ragina Komisiją atsižvelgti į socialines pasekmes ir rimtą žalą žvejybai, kurią padarė kai kurie plėšrūnai, pvz., pernelyg didelės ruonių ir kormoranų populiacijos; |
| --- | --- |

48.

ragina Komisiją atsižvelgti į socialines pasekmes ir rimtą žalą žvejybai, kurią padarė kai kurie plėšrūnai, pvz., pernelyg didelės ruonių ir kormoranų populiacijos;

| 49. | pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti nacionaliniu ir Europos lygmeniu į žuvininkystės srities taikomuosius mokslinius tyrimus ir žinias siekiant skatinti kolektyvinių mokslinių tyrimų organizacijas, kurių kompetencija ir patirtis pastaraisiais metais išaugo, ir veiksmingiau įtraukti žuvininkystės sektorių į mokslinių tyrimų skatinimo pagrindų programų temines dalis; pabrėžia, kad su žuvininkyste susijusius mokslinius tyrimus ir žinias būtina koordinuoti Europos lygmeniu; mano, kad itin svarbu, jog būtų sumažintas mokslinių vertinimų neaiškumas ir kad atitinkami socialiniai ir ekonominiai duomenys būtų surinkti ir įtraukti į vertinimus; mano, kad turėtų būti vykdomas suinteresuotųjų šalių informacijos įtraukimas į vertinimus; pabrėžia, kad naujasis ekosisteminis metodas apims įvairių disciplinų mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

49.

pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti nacionaliniu ir Europos lygmeniu į žuvininkystės srities taikomuosius mokslinius tyrimus ir žinias siekiant skatinti kolektyvinių mokslinių tyrimų organizacijas, kurių kompetencija ir patirtis pastaraisiais metais išaugo, ir veiksmingiau įtraukti žuvininkystės sektorių į mokslinių tyrimų skatinimo pagrindų programų temines dalis; pabrėžia, kad su žuvininkyste susijusius mokslinius tyrimus ir žinias būtina koordinuoti Europos lygmeniu; mano, kad itin svarbu, jog būtų sumažintas mokslinių vertinimų neaiškumas ir kad atitinkami socialiniai ir ekonominiai duomenys būtų surinkti ir įtraukti į vertinimus; mano, kad turėtų būti vykdomas suinteresuotųjų šalių informacijos įtraukimas į vertinimus; pabrėžia, kad naujasis ekosisteminis metodas apims įvairių disciplinų mokslinius tyrimus;

| 50. | pabrėžia, kad moksliniai tyrimai žuvininkystės srityje yra svarbi žuvininkystės valdymo priemonė, kuri būtina nustatant veiksnius, kurie daro įtaką žuvų išteklių vystymuisi, atliekant kiekybinį vertinimą ir kuriant modelius, kuriuos taikant galima numatyti išteklių vystymąsi, taip pat gerinant žvejybos įrankius, laivus ir žvejų darbo bei saugos sąlygas kartu atsižvelgiant į jų žinias ir patirtį; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad moksliniai tyrimai žuvininkystės srityje yra svarbi žuvininkystės valdymo priemonė, kuri būtina nustatant veiksnius, kurie daro įtaką žuvų išteklių vystymuisi, atliekant kiekybinį vertinimą ir kuriant modelius, kuriuos taikant galima numatyti išteklių vystymąsi, taip pat gerinant žvejybos įrankius, laivus ir žvejų darbo bei saugos sąlygas kartu atsižvelgiant į jų žinias ir patirtį;

| 51. | pažymi, kad vykdant mokslinius tyrimus reikėtų atsižvelgti į socialinius, aplinkos apsaugos ir ekonominius žvejybos veiksnius; mano, kad svarbu įvertinti įvairių žuvininkystės valdymo sistemų (priemonių) poveikį žvejų bendruomenių užimtumui ir pajamoms; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad vykdant mokslinius tyrimus reikėtų atsižvelgti į socialinius, aplinkos apsaugos ir ekonominius žvejybos veiksnius; mano, kad svarbu įvertinti įvairių žuvininkystės valdymo sistemų (priemonių) poveikį žvejų bendruomenių užimtumui ir pajamoms;

| 52. | pabrėžia būtinybę mokslininkams ir techniniams ekspertams, dalyvaujantiems žuvininkystės srities moksliniuose tyrimuose, sudaryti tinkamas darbo sąlygas bei suteikti tinkamas teises ir atlyginimą; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia būtinybę mokslininkams ir techniniams ekspertams, dalyvaujantiems žuvininkystės srities moksliniuose tyrimuose, sudaryti tinkamas darbo sąlygas bei suteikti tinkamas teises ir atlyginimą;

| 53. | mano, kad rinkdamos ir perduodamos duomenis regioninės ir nacionalinės institucijos ir žvejai bei gamintojų organizacijos turėtų aktyviau naudoti su žuvininkystės sektoriumi susijusias informacines technologijas ir kompiuterizuotas sistemas, kad informacija taptų lengviau prieinama ir skaidresnė; |
| --- | --- |

53.

mano, kad rinkdamos ir perduodamos duomenis regioninės ir nacionalinės institucijos ir žvejai bei gamintojų organizacijos turėtų aktyviau naudoti su žuvininkystės sektoriumi susijusias informacines technologijas ir kompiuterizuotas sistemas, kad informacija taptų lengviau prieinama ir skaidresnė;

| 54. | mano, kad privalomas naujų technologijų naudojimas žvejybos laivuose (žvejybos inspekcijos ir kontrolės tikslais) turėtų būti įvedamas palaipsniui, numatant pereinamąjį laikotarpį, kad sektorius galėtų lengviau prisitaikyti; |
| --- | --- |

54.

mano, kad privalomas naujų technologijų naudojimas žvejybos laivuose (žvejybos inspekcijos ir kontrolės tikslais) turėtų būti įvedamas palaipsniui, numatant pereinamąjį laikotarpį, kad sektorius galėtų lengviau prisitaikyti;

| 55. | pripažįsta, kad tikslinės rūšys ir netikslinės rūšys, pvz., žuvys, rykliai, vėžliai, jūrų paukščiai ir jūrų žinduoliai, yra jaučiantys sutvėrimai, ir ragina Komisiją teikti paramą žvejybos ir skerdimo būdų, kuriuos taikant būtų sumažintos bereikalingos laukinių jūros gyvūnų kančios, vystymui; |
| --- | --- |

55.

pripažįsta, kad tikslinės rūšys ir netikslinės rūšys, pvz., žuvys, rykliai, vėžliai, jūrų paukščiai ir jūrų žinduoliai, yra jaučiantys sutvėrimai, ir ragina Komisiją teikti paramą žvejybos ir skerdimo būdų, kuriuos taikant būtų sumažintos bereikalingos laukinių jūros gyvūnų kančios, vystymui;

Pelningumas ir profesinis tobulėjimas

| 56. | pabrėžia, kad vykdant BŽP reformą turėtų būti atsižvelgiama į tai, jog ES nusprendė, kad žuvų išteklių naudojimas turėtų būti valdomas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio tikslo, suprantamo kaip didžiausio išteklių naudojimo lygio riba, o ne kaip išteklių naudojimo tikslas, priemones, tačiau pabrėžia, kad tai turėtų būti suderinta su daugiarūšiškumo metodu, kurį taikant atsižvelgiama į visų su žvejyba susijusių rūšių padėtį ir vengiama dabartinio metodo, kai didžiausias ilgalaikis sugaunamas kiekis taikomas atskiriems ištekliams; mano, kad patartina šį tikslą įgyvendinti pragmatiškai, paremti jį moksliniais duomenimis ir nustatyti socialines ir ekonomines tikslo pasekmes; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad vykdant BŽP reformą turėtų būti atsižvelgiama į tai, jog ES nusprendė, kad žuvų išteklių naudojimas turėtų būti valdomas taikant didžiausio ilgalaikio sugaunamo kiekio tikslo, suprantamo kaip didžiausio išteklių naudojimo lygio riba, o ne kaip išteklių naudojimo tikslas, priemones, tačiau pabrėžia, kad tai turėtų būti suderinta su daugiarūšiškumo metodu, kurį taikant atsižvelgiama į visų su žvejyba susijusių rūšių padėtį ir vengiama dabartinio metodo, kai didžiausias ilgalaikis sugaunamas kiekis taikomas atskiriems ištekliams; mano, kad patartina šį tikslą įgyvendinti pragmatiškai, paremti jį moksliniais duomenimis ir nustatyti socialines ir ekonomines tikslo pasekmes;

| 57. | pabrėžia ekonominės ir politinės paramos svarbą žvejų ir tyrėjų bendradarbiavimui siekiant, kad rekomendacijose labiau atsispindėtų sąlygos jūroje ir kad jos būtų greičiau įgyvendinamos; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia ekonominės ir politinės paramos svarbą žvejų ir tyrėjų bendradarbiavimui siekiant, kad rekomendacijose labiau atsispindėtų sąlygos jūroje ir kad jos būtų greičiau įgyvendinamos;

| 58. | pabrėžia, kad žvejybos pramonė labai svarbi atokiausių regionų socialinei ir ekonominei padėčiai, užimtumui bei ekonominės ir socialinės sanglaudos skatinimui; kartoja, kad atokiausi Bendrijos regionai atsilieka socialiniu požiūriu ir ekonominiškai dėl savo atokumo, atskirties, dėl mažo dydžio, sudėtingų topografijos ir klimato sąlygų, ekonominės priklausomybės nuo nedidelio skaičiaus produktų, ypač žuvininkystės, ribotų rinkų ir dėl dvejopo pobūdžio (jie yra ir Bendrijos regionai, ir teritorijos, esančios besivystančių šalių aplinkoje) ir kad dėl šių ypatybių pateisinama pozityvioji diskriminacija kai kuriose BŽP srityse, ypač laivynų modernizavimo ir atnaujinimo; |
| --- | --- |

58.

pabrėžia, kad žvejybos pramonė labai svarbi atokiausių regionų socialinei ir ekonominei padėčiai, užimtumui bei ekonominės ir socialinės sanglaudos skatinimui; kartoja, kad atokiausi Bendrijos regionai atsilieka socialiniu požiūriu ir ekonominiškai dėl savo atokumo, atskirties, dėl mažo dydžio, sudėtingų topografijos ir klimato sąlygų, ekonominės priklausomybės nuo nedidelio skaičiaus produktų, ypač žuvininkystės, ribotų rinkų ir dėl dvejopo pobūdžio (jie yra ir Bendrijos regionai, ir teritorijos, esančios besivystančių šalių aplinkoje) ir kad dėl šių ypatybių pateisinama pozityvioji diskriminacija kai kuriose BŽP srityse, ypač laivynų modernizavimo ir atnaujinimo;

| 59. | ragina Komisiją pripažinti atokiausių regionų ir atokių salų bendruomenių, kurių ekonominis išlikimas beveik visiškai priklauso nuo žvejybos, ypatumus ir skirtumus ir propaguoti paramos priemones, tinkamas šių regionų žuvininkystės tvarumui biologiniu ir socialiniu aspektais užtikrinti; |
| --- | --- |

59.

ragina Komisiją pripažinti atokiausių regionų ir atokių salų bendruomenių, kurių ekonominis išlikimas beveik visiškai priklauso nuo žvejybos, ypatumus ir skirtumus ir propaguoti paramos priemones, tinkamas šių regionų žuvininkystės tvarumui biologiniu ir socialiniu aspektais užtikrinti;

| 60. | pritaria tam, kad POSEI žuvininkystės programa (Prekiaujant tam tikrais atokiausių regionų žuvininkystės produktais patirtų papildomų išlaidų kompensavimo programa) būtų taikoma taip pat, kaip ir POSEI žemės ūkio programa; atsižvelgdamas į tai, mano, kad ši programa turėtų galioti nuolat, nes atokumas yra nuolatinis veiksnys; |
| --- | --- |

60.

pritaria tam, kad POSEI žuvininkystės programa (Prekiaujant tam tikrais atokiausių regionų žuvininkystės produktais patirtų papildomų išlaidų kompensavimo programa) būtų taikoma taip pat, kaip ir POSEI žemės ūkio programa; atsižvelgdamas į tai, mano, kad ši programa turėtų galioti nuolat, nes atokumas yra nuolatinis veiksnys;

| 61. | mano, kad reikia burti įvairių žuvininkystės sektoriaus specialistų grupes, į kurias būtų įtraukiami savininkai, darbuotojai, perdirbėjai, tarpininkai ir kt. ir kurios padėtų skatinti įvairių suinteresuotųjų sektoriaus subjektų dialogą visais etapais; |
| --- | --- |

61.

mano, kad reikia burti įvairių žuvininkystės sektoriaus specialistų grupes, į kurias būtų įtraukiami savininkai, darbuotojai, perdirbėjai, tarpininkai ir kt. ir kurios padėtų skatinti įvairių suinteresuotųjų sektoriaus subjektų dialogą visais etapais;

| 62. | ragina Komisiją parengti specialias Bendrijos pagalbos smulkiajai ir nepramoninei žvejybai ir kiautuotųjų vėžiagyvių gaudymui (paprastai šią veiklą vykdo smulkūs arba vidutinio dydžio eksploataciniai vienetai) programas siekiant jiems padėti pašalinti tradicinius struktūrinius sunkumus labiau pasinaudojant EŽF teikiamomis galimybėmis, daug šių priemonių skirta išimtinai smulkiosios ir nepramoninės žvejybos įmonėms ir ypač tam, kad jos galėtų lengviau patekti į rinką ir padidinti produktų vertę; |
| --- | --- |

62.

ragina Komisiją parengti specialias Bendrijos pagalbos smulkiajai ir nepramoninei žvejybai ir kiautuotųjų vėžiagyvių gaudymui (paprastai šią veiklą vykdo smulkūs arba vidutinio dydžio eksploataciniai vienetai) programas siekiant jiems padėti pašalinti tradicinius struktūrinius sunkumus labiau pasinaudojant EŽF teikiamomis galimybėmis, daug šių priemonių skirta išimtinai smulkiosios ir nepramoninės žvejybos įmonėms ir ypač tam, kad jos galėtų lengviau patekti į rinką ir padidinti produktų vertę;

| 63. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tinkamą žvejų ir laivų kapitonų mokymą, įskaitant privalomas pažangiausių žvejybos pavyzdžių ir jūrų ekologijos pagrindų mokymo programas, skirtas asmenims, norintiems įgyti profesinę kvalifikaciją, siekiant užtikrinti aukštesnę kvalifikaciją, padidinti profesijos prestižą ir pritraukti lankstesnius jaunus žmones, kurie būtų mobilesni profesiniu požiūriu ir kurie palankiau žiūrėtų į su šiuo sektoriumi susijusį verslą, taip pat įtrauktų visus techninius, mokslo ir kultūros aspektus, kurių reikia siekiant pakeisti plačiai paplitusią nuomonę, kad žvejyba yra šalutinė veikla; |
| --- | --- |

63.

ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti tinkamą žvejų ir laivų kapitonų mokymą, įskaitant privalomas pažangiausių žvejybos pavyzdžių ir jūrų ekologijos pagrindų mokymo programas, skirtas asmenims, norintiems įgyti profesinę kvalifikaciją, siekiant užtikrinti aukštesnę kvalifikaciją, padidinti profesijos prestižą ir pritraukti lankstesnius jaunus žmones, kurie būtų mobilesni profesiniu požiūriu ir kurie palankiau žiūrėtų į su šiuo sektoriumi susijusį verslą, taip pat įtrauktų visus techninius, mokslo ir kultūros aspektus, kurių reikia siekiant pakeisti plačiai paplitusią nuomonę, kad žvejyba yra šalutinė veikla;

| 64. | pabrėžia, kad profesinė kvalifikacija yra svarbiausias veiksnys siekiant padidinti produktyvumą ir užmokestį; atkreipia dėmesį į tai, kad technologiškai pažangių įmonių ypatybė yra kvalifikuotas darbas, taigi ir geresnis užmokestis, geresnis standartų išmanymas (todėl labiau tikėtina, kad jų bus laikomasi) ir geresnis žvejybos ir ekosistemų sąveikos supratimas bei pagarbus požiūris į ją; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia, kad profesinė kvalifikacija yra svarbiausias veiksnys siekiant padidinti produktyvumą ir užmokestį; atkreipia dėmesį į tai, kad technologiškai pažangių įmonių ypatybė yra kvalifikuotas darbas, taigi ir geresnis užmokestis, geresnis standartų išmanymas (todėl labiau tikėtina, kad jų bus laikomasi) ir geresnis žvejybos ir ekosistemų sąveikos supratimas bei pagarbus požiūris į ją;

| 65. | mano, kad visiems žvejams ir vėžiagyvių gaudytojams, vyrams ir moterims, turėtų būti užtikrinta galimybė lengviau pasinaudoti Europos Sąjungos finansinėmis priemonėmis ir susitarta dėl vienodo statuso visose valstybėse narėse siekiant, kad jiems būtų užtikrintas socialinis draudimas ir apsauga pagal kiekvienos valstybės narės socialinės gerovės sistemas; pabrėžia, kad turi būti parengta finansinės paramos žvejybos ir vėžiagyvių bei moliuskų gaudymo sektoriaus darbuotojams strategija, nes gali sumažėti veiklos arba jie galėtų prarasti darbą dėl to, kad žvejybos pajėgumai buvo pritaikyti atsižvelgiant į žuvų išteklius arba žuvų išteklių atkūrimo planus; |
| --- | --- |

65.

mano, kad visiems žvejams ir vėžiagyvių gaudytojams, vyrams ir moterims, turėtų būti užtikrinta galimybė lengviau pasinaudoti Europos Sąjungos finansinėmis priemonėmis ir susitarta dėl vienodo statuso visose valstybėse narėse siekiant, kad jiems būtų užtikrintas socialinis draudimas ir apsauga pagal kiekvienos valstybės narės socialinės gerovės sistemas; pabrėžia, kad turi būti parengta finansinės paramos žvejybos ir vėžiagyvių bei moliuskų gaudymo sektoriaus darbuotojams strategija, nes gali sumažėti veiklos arba jie galėtų prarasti darbą dėl to, kad žvejybos pajėgumai buvo pritaikyti atsižvelgiant į žuvų išteklius arba žuvų išteklių atkūrimo planus;

| 66. | ragina valstybes nares atsižvelgti į atitinkamus savo darbo teisės aktus ir sudaryti kolektyvinius susitarimus, kurių turėtų laikytis Europos laivynai, siekdami pagerinti darbuotojų darbo sąlygas ir saugą; |
| --- | --- |

66.

ragina valstybes nares atsižvelgti į atitinkamus savo darbo teisės aktus ir sudaryti kolektyvinius susitarimus, kurių turėtų laikytis Europos laivynai, siekdami pagerinti darbuotojų darbo sąlygas ir saugą;

| 67. | mano, kad būtina gamintojus labiau įtraukti į šviežios žuvies ir kitų žuvininkystės produktų pardavimo grandinę ir sumažinti tarpininkų grandinėje skaičių bei palengvinti gamintojų organizacijų ir kitų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą žuvininkystės valdyme ir žuvininkystės produktų pardavime siekiant, kad žvejybos pasektoris būtų kuo pelningesnis, skatinti ir remti visą su tiesioginiu pardavimu ir prekyba susijusią gamintojų veiklą, dėl kurios sutrumpėtų grandinė; |
| --- | --- |

67.

mano, kad būtina gamintojus labiau įtraukti į šviežios žuvies ir kitų žuvininkystės produktų pardavimo grandinę ir sumažinti tarpininkų grandinėje skaičių bei palengvinti gamintojų organizacijų ir kitų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą žuvininkystės valdyme ir žuvininkystės produktų pardavime siekiant, kad žvejybos pasektoris būtų kuo pelningesnis, skatinti ir remti visą su tiesioginiu pardavimu ir prekyba susijusią gamintojų veiklą, dėl kurios sutrumpėtų grandinė;

| 68. | ragina Komisiją pagerinti informacijos teikimą vartotojams apie žuvininkystės produktų kilmę ir kokybę, parengti specialią ekologinio žuvininkystės produktų ženklinimo programą siekiant gerinti žuvininkystės produktų įvaizdį ir vartotojų sveikatą, grindžiamą griežta žuvininkystės stebėsena ir atsekamumu pradedant nuo tada, kai gaunama žaliava ir baigiant galutinio produkto pardavimo momentu, turint mintyje ir sužvejotas, ir akvakultūros būdu išaugintas šviežias žuvis ir perdirbtus produktus; |
| --- | --- |

68.

ragina Komisiją pagerinti informacijos teikimą vartotojams apie žuvininkystės produktų kilmę ir kokybę, parengti specialią ekologinio žuvininkystės produktų ženklinimo programą siekiant gerinti žuvininkystės produktų įvaizdį ir vartotojų sveikatą, grindžiamą griežta žuvininkystės stebėsena ir atsekamumu pradedant nuo tada, kai gaunama žaliava ir baigiant galutinio produkto pardavimo momentu, turint mintyje ir sužvejotas, ir akvakultūros būdu išaugintas šviežias žuvis ir perdirbtus produktus;

| 69. | kartoja, kad reikia užtikrinti, jog būtų griežtai laikomasi į Bendriją patenkančių žuvininkystės produktų stebėsenos ir sertifikavimo priemonių, įskaitant importą, siekiant užtikrinti jų tapatumą ir tai, kad jie pagaminti taikant tausios žvejybos principą ir, atitinkamais atvejai, kad jie tinkamai perdirbti; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti, kad importuoti produktai būtų atsekami ir atitiktų Bendrijos produktams taikomus sveikatos, aplinkos ir socialinius reikalavimus siekiant, kad Bendrijos rinkoje visiems būtų sudaromos vienodos sąlygos; |
| --- | --- |

69.

kartoja, kad reikia užtikrinti, jog būtų griežtai laikomasi į Bendriją patenkančių žuvininkystės produktų stebėsenos ir sertifikavimo priemonių, įskaitant importą, siekiant užtikrinti jų tapatumą ir tai, kad jie pagaminti taikant tausios žvejybos principą ir, atitinkamais atvejai, kad jie tinkamai perdirbti; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti, kad importuoti produktai būtų atsekami ir atitiktų Bendrijos produktams taikomus sveikatos, aplinkos ir socialinius reikalavimus siekiant, kad Bendrijos rinkoje visiems būtų sudaromos vienodos sąlygos;

Valdymo modeliai, decentralizavimas, didesnė atsakomybė ir priežiūra

| 70. | kadangi žvejyba yra veikla, kurią vykdant naudojami atsinaujinantys ištekliai, atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis žuvininkystės valdymo uždavinys – tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti bendras žvejybos pastangas taip, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti žuvų tiekimą vartotojams atsižvelgiant į išteklių tvarumą; |
| --- | --- |

70.

kadangi žvejyba yra veikla, kurią vykdant naudojami atsinaujinantys ištekliai, atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinis žuvininkystės valdymo uždavinys – tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti bendras žvejybos pastangas taip, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti žuvų tiekimą vartotojams atsižvelgiant į išteklių tvarumą;

| 71. | mano, kad labai svarbu parengti politinę sistemą, pagal kurią būtų galima priimti su sektoriumi susijusius vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius sprendimus, taikyti įvairius veiksmų planus atsižvelgiant į jūrų ekosistemų, žvejybos ir pavienių Europos laivynų bei pramonės šakų ypatumus; |
| --- | --- |

71.

mano, kad labai svarbu parengti politinę sistemą, pagal kurią būtų galima priimti su sektoriumi susijusius vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius sprendimus, taikyti įvairius veiksmų planus atsižvelgiant į jūrų ekosistemų, žvejybos ir pavienių Europos laivynų bei pramonės šakų ypatumus;

| 72. | mano, kad, nors ilgalaikiai strateginiai tikslai gali būti apibrėžiami ES lygmeniu, tikroji atsakomybė už konkrečių veiksmų planų rengimą ir įgyvendinimą turi būti suteikta valstybėms narėms ir regioninėms institucijoms, o Europos institucijų vaidmuo būtų užtikrinti, kad būtų pasiekti pagrindiniai tikslai; |
| --- | --- |

72.

mano, kad, nors ilgalaikiai strateginiai tikslai gali būti apibrėžiami ES lygmeniu, tikroji atsakomybė už konkrečių veiksmų planų rengimą ir įgyvendinimą turi būti suteikta valstybėms narėms ir regioninėms institucijoms, o Europos institucijų vaidmuo būtų užtikrinti, kad būtų pasiekti pagrindiniai tikslai;

| 73. | mano, kad turi būtų parengti ilgalaikiai visų ES žvejybos plotų ir (arba) geografinių žvejybos regionų valdymo ir atkūrimo planai; ragina, kad jie būtų prevencinio pobūdžio, grindžiami mokslinėmis rekomendacijomis ir atitiktų darnius reikalavimus, pagal kuriuos būtų užtikrinamas ekosisteminis požiūris; mano, kad šie planai turėtų būti nuolat stebimi kad, prireikus, būtų pritaikyti prie naujų aplinkybių; |
| --- | --- |

73.

mano, kad turi būtų parengti ilgalaikiai visų ES žvejybos plotų ir (arba) geografinių žvejybos regionų valdymo ir atkūrimo planai; ragina, kad jie būtų prevencinio pobūdžio, grindžiami mokslinėmis rekomendacijomis ir atitiktų darnius reikalavimus, pagal kuriuos būtų užtikrinamas ekosisteminis požiūris; mano, kad šie planai turėtų būti nuolat stebimi kad, prireikus, būtų pritaikyti prie naujų aplinkybių;

| 74. | mano, kad valdymo ir atkūrimo planai turėtų būti vertinami moksliniu požiūriu ir išbandomi pagal griežtus kriterijus taikant modeliavimą, siekiant užtikrinti didelę galimybę, kad bus pasiekti nurodyti tikslai nepaisant daugelio neaiškumų, būdingų mūsų mokslinėms žinioms apie jūrų aplinką ir žuvų išteklių ypatumus; |
| --- | --- |

74.

mano, kad valdymo ir atkūrimo planai turėtų būti vertinami moksliniu požiūriu ir išbandomi pagal griežtus kriterijus taikant modeliavimą, siekiant užtikrinti didelę galimybę, kad bus pasiekti nurodyti tikslai nepaisant daugelio neaiškumų, būdingų mūsų mokslinėms žinioms apie jūrų aplinką ir žuvų išteklių ypatumus;

| 75. | ragina Komisiją išnagrinėti visas alternatyvias žuvų išteklių pereikvojimo problemos sprendimo priemones ir galimus būdus modernizuoti tam tikras laivyno dalis nedidinant žvejybos pajėgumų; |
| --- | --- |

75.

ragina Komisiją išnagrinėti visas alternatyvias žuvų išteklių pereikvojimo problemos sprendimo priemones ir galimus būdus modernizuoti tam tikras laivyno dalis nedidinant žvejybos pajėgumų;

| 76. | mano, kad tiesiogiai įtraukus žuvininkystės sektorių į BŽP politikos rengimą ir valdymą galėtų itin sumažėti išmetimas į jūrą; mano, kad turėtų būti teikiama visa įmanoma parama valdymo, grindžiamo rezultatais, bandymams; mano, kad dėl to turės būti persvarstytas Kontrolės reglamentas (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009), nors jis buvo priimtas tik 2009 m. pabaigoje; |
| --- | --- |

76.

mano, kad tiesiogiai įtraukus žuvininkystės sektorių į BŽP politikos rengimą ir valdymą galėtų itin sumažėti išmetimas į jūrą; mano, kad turėtų būti teikiama visa įmanoma parama valdymo, grindžiamo rezultatais, bandymams; mano, kad dėl to turės būti persvarstytas Kontrolės reglamentas (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009), nors jis buvo priimtas tik 2009 m. pabaigoje;

| 77. | mano, kad žuvininkystės sektoriaus valdymo sistemai daugiau neturėtų būti taikomas tradicinis principas „iš viršaus į apačią“, dėmesys turėtų būti telkiamas į regionavimo ir subsidiarumo principus (horizontalioji decentralizacija), bet dėl to neturėtų rastis regionų diskriminacija arba sutrikti bendras žuvininkystės politikos taikymas, į santykinio pastovumo principo įvertinimą ir į tai, ar pagal šio vertinimo išvadas minėtasis principas turėtų būti taikomas lanksčiau, bei į sektoriaus darbuotojų bei kitų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą; atsižvelgdamas į daugialypio Bendrijos laivyno ypatumus, griežtai atmeta bet kurį bandymą patvirtinti bendrą vienodą Bendrijos žuvininkystės valdymo modelį ir vietoj to ragina tinkamai atsižvelgti į įvairių Europos jūrų ypatumus; vis dėlto pabrėžia, kad reikia stengtis nepakenkti nei lygioms gamintojų galimybėms Europos rinkoje, nei konkurencijos sąlygų suderinimui; |
| --- | --- |

77.

mano, kad žuvininkystės sektoriaus valdymo sistemai daugiau neturėtų būti taikomas tradicinis principas „iš viršaus į apačią“, dėmesys turėtų būti telkiamas į regionavimo ir subsidiarumo principus (horizontalioji decentralizacija), bet dėl to neturėtų rastis regionų diskriminacija arba sutrikti bendras žuvininkystės politikos taikymas, į santykinio pastovumo principo įvertinimą ir į tai, ar pagal šio vertinimo išvadas minėtasis principas turėtų būti taikomas lanksčiau, bei į sektoriaus darbuotojų bei kitų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą; atsižvelgdamas į daugialypio Bendrijos laivyno ypatumus, griežtai atmeta bet kurį bandymą patvirtinti bendrą vienodą Bendrijos žuvininkystės valdymo modelį ir vietoj to ragina tinkamai atsižvelgti į įvairių Europos jūrų ypatumus; vis dėlto pabrėžia, kad reikia stengtis nepakenkti nei lygioms gamintojų galimybėms Europos rinkoje, nei konkurencijos sąlygų suderinimui;

| 78. | ragina Komisiją parengti atskirą, aiškiai apibrėžtą, liberalų, nebiurokratinį ir supaprastintą smulkiosios ir pakrančių žvejybos valdymo modelį, pagal kurį Europos institucijos nustatytų bendrus tikslus, o valstybės narės jų siektų atsižvelgdamos į savo strategiją; |
| --- | --- |

78.

ragina Komisiją parengti atskirą, aiškiai apibrėžtą, liberalų, nebiurokratinį ir supaprastintą smulkiosios ir pakrančių žvejybos valdymo modelį, pagal kurį Europos institucijos nustatytų bendrus tikslus, o valstybės narės jų siektų atsižvelgdamos į savo strategiją;

| 79. | pripažįsta savivaldos ir regionavimo potencialą siekiant kurti taisyklių laikymosi kultūrą; |
| --- | --- |

79.

pripažįsta savivaldos ir regionavimo potencialą siekiant kurti taisyklių laikymosi kultūrą;

| 80. | mano, kad suinteresuotų šalių įsitraukimas į žvejybos valdymo politikos parengimą ir valdymą galėtų paskatinti veiksmingesnį priemonių valdymą bei tiki, kad turėtų būti pripažintos, remiamos ir skatinamos individualiu, vietos ar valstybių narių lygmeniu taikomos naujovės; |
| --- | --- |

80.

mano, kad suinteresuotų šalių įsitraukimas į žvejybos valdymo politikos parengimą ir valdymą galėtų paskatinti veiksmingesnį priemonių valdymą bei tiki, kad turėtų būti pripažintos, remiamos ir skatinamos individualiu, vietos ar valstybių narių lygmeniu taikomos naujovės;

| 81. | mano, kad svarbu surengti daugiau su galima BŽP decentralizacija susijusių diskusijų ir atlikti daugiau tyrimų, kuriuose dalyvautų visos suinteresuotosios šalys instituciniu ir sektoriaus lygmenimis; |
| --- | --- |

81.

mano, kad svarbu surengti daugiau su galima BŽP decentralizacija susijusių diskusijų ir atlikti daugiau tyrimų, kuriuose dalyvautų visos suinteresuotosios šalys instituciniu ir sektoriaus lygmenimis;

| 82. | ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti galimybę patvirtinti naujus žuvininkystės valdymo modelius, kurie papildytų BLSK ir kvotų sistemą, išskyrus atvejus, kai tokia sistema ir toliau gali būti tinkama, nes taikant šias priemones būtų lengviau įgyvendinti neišmetimo į jūrą politiką ir laivynas galėtų lanksčiau prisitaikyti prie faktinės išteklių įvairovės ir pasiskirstymo, ragina Komisiją išnagrinėti, ar reikėtų padaryti santykinio stabilumo principo pakeitimus, ir ypač tai, kaip itin priklausomoms nuo žuvininkystės pakrančių bendruomenėms būtų galima suteikti pirmenybę dalinantis žuvininkystės ištekliais ir, jei reikėtų, kokie tai būtų pakeitimai; |
| --- | --- |

82.

ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti galimybę patvirtinti naujus žuvininkystės valdymo modelius, kurie papildytų BLSK ir kvotų sistemą, išskyrus atvejus, kai tokia sistema ir toliau gali būti tinkama, nes taikant šias priemones būtų lengviau įgyvendinti neišmetimo į jūrą politiką ir laivynas galėtų lanksčiau prisitaikyti prie faktinės išteklių įvairovės ir pasiskirstymo, ragina Komisiją išnagrinėti, ar reikėtų padaryti santykinio stabilumo principo pakeitimus, ir ypač tai, kaip itin priklausomoms nuo žuvininkystės pakrančių bendruomenėms būtų galima suteikti pirmenybę dalinantis žuvininkystės ištekliais ir, jei reikėtų, kokie tai būtų pakeitimai;

| 83. | mano, kad žvejybos pastangomis grindžiama valdymo sistema galėtų padėti plėtoti veiksmingą neišmetimo į jūrą politiką ir supaprastinti dabartines administracines ir kontrolės procedūras, kurios trunka pernelyg ilgai ir daug kainuoja tiek sektoriui, tiek valstybių narių administracijai; |
| --- | --- |

83.

mano, kad žvejybos pastangomis grindžiama valdymo sistema galėtų padėti plėtoti veiksmingą neišmetimo į jūrą politiką ir supaprastinti dabartines administracines ir kontrolės procedūras, kurios trunka pernelyg ilgai ir daug kainuoja tiek sektoriui, tiek valstybių narių administracijai;

| 84. | mano, kad nepakanka vertinti žvejybos pastangas vienu sutartu būdu, neatsižvelgiant į laivynų ir žvejybos įrankių įvairovę; mano, kad taikant žvejybos pastangų kontrolės priemones reikėtų atsižvelgti į įvairias žuvų rūšis, įvairius žvejybos įrankius ir numatomą sugaunamo kiekvienos rūšies žuvų kiekio poveikį ištekliams; |
| --- | --- |

84.

mano, kad nepakanka vertinti žvejybos pastangas vienu sutartu būdu, neatsižvelgiant į laivynų ir žvejybos įrankių įvairovę; mano, kad taikant žvejybos pastangų kontrolės priemones reikėtų atsižvelgti į įvairias žuvų rūšis, įvairius žvejybos įrankius ir numatomą sugaunamo kiekvienos rūšies žuvų kiekio poveikį ištekliams;

| 85. | mano, kad darant bet kokį valdymo modelio pakeitimą reikėtų taikyti pereinamąjį taikymo laikotarpį kiekvienai valstybei narei atskirai tam, kad būtų išvengta bet kokių staigių pasikeitimų ir būtų galima įvertinti rezultatus prieš taikant šiuos pakeitimus Bendrijos lygmeniu; |
| --- | --- |

85.

mano, kad darant bet kokį valdymo modelio pakeitimą reikėtų taikyti pereinamąjį taikymo laikotarpį kiekvienai valstybei narei atskirai tam, kad būtų išvengta bet kokių staigių pasikeitimų ir būtų galima įvertinti rezultatus prieš taikant šiuos pakeitimus Bendrijos lygmeniu;

| 86. | taip pat mano, kad bet koks naujas valdymo modelis turėtų būti rengiamas vadovaujantis esama santykiniu stabilumu grindžiama tvarka, tačiau mano, kad būsimojoje bendrojoje žuvininkystės politikoje (BŽP) nagrinėjant kvotų naudojimo klausimus neišvengiamai turės būti atsižvelgiama į dabartinę padėtį ir sistemai suteikiamas pakankamas lankstumas, siekiant išvengti kliūčių investicijų ekonomiškumui ir pelningumui; |
| --- | --- |

86.

taip pat mano, kad bet koks naujas valdymo modelis turėtų būti rengiamas vadovaujantis esama santykiniu stabilumu grindžiama tvarka, tačiau mano, kad būsimojoje bendrojoje žuvininkystės politikoje (BŽP) nagrinėjant kvotų naudojimo klausimus neišvengiamai turės būti atsižvelgiama į dabartinę padėtį ir sistemai suteikiamas pakankamas lankstumas, siekiant išvengti kliūčių investicijų ekonomiškumui ir pelningumui;

| 87. | mano, kad kuo aktyviau žvejai dalyvaus politikoje, kuo aiškesni bus jiems pateikiami tikslai ir didesnė ekonominė ir socialinė parama, tuo geriau įvairios žuvininkystės išteklių valdymo priemonės bus suprantamos, priimamos ir įgyvendinamos; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti subsidijų arba kompensacijų žvejams, patiriantiems ekonominius ir socialinius padarinius, priemones pagal daugiamečius atkūrimo ir valdymo planus ir ekosistemų apsaugos priemones; |
| --- | --- |

87.

mano, kad kuo aktyviau žvejai dalyvaus politikoje, kuo aiškesni bus jiems pateikiami tikslai ir didesnė ekonominė ir socialinė parama, tuo geriau įvairios žuvininkystės išteklių valdymo priemonės bus suprantamos, priimamos ir įgyvendinamos; pabrėžia, kad reikia įgyvendinti subsidijų arba kompensacijų žvejams, patiriantiems ekonominius ir socialinius padarinius, priemones pagal daugiamečius atkūrimo ir valdymo planus ir ekosistemų apsaugos priemones;

| 88. | mano, kad regioninės patariamosios tarybos (RPT), taip pat kitos suinteresuotosios šalys ir Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra turėtų aktyviau dalyvauti vykdant BŽP reformą ir po jos, ir kad šiems organams turėtų būti sudarytos logistinės ir finansinės sąlygos veiksmingai ir iki galo prisiimti padidėjusią atsakomybę, kaip reikalauta ankstesnėse Parlamento rezoliucijose, pvz. minėtojoje 2009 m. balandžio 24 d. rezoliucijoje; |
| --- | --- |

88.

mano, kad regioninės patariamosios tarybos (RPT), taip pat kitos suinteresuotosios šalys ir Bendrijos žuvininkystės kontrolės agentūra turėtų aktyviau dalyvauti vykdant BŽP reformą ir po jos, ir kad šiems organams turėtų būti sudarytos logistinės ir finansinės sąlygos veiksmingai ir iki galo prisiimti padidėjusią atsakomybę, kaip reikalauta ankstesnėse Parlamento rezoliucijose, pvz. minėtojoje 2009 m. balandžio 24 d. rezoliucijoje;

| 89. | ragina, kad priimant sprendimus būtų teikiama didesnė svarba patiems regionams, labiau atsižvelgiama į regiono ekosistemų ir gamtinių gamybos sąlygų specifiką ir ilgam didinamas regioninių patariamųjų organų vaidmuo; |
| --- | --- |

89.

ragina, kad priimant sprendimus būtų teikiama didesnė svarba patiems regionams, labiau atsižvelgiama į regiono ekosistemų ir gamtinių gamybos sąlygų specifiką ir ilgam didinamas regioninių patariamųjų organų vaidmuo;

| 90. | pabrėžia Europos žuvininkystės kontrolės ir inspekcijos agentūros vaidmenį reformuotoje BŽP ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog žuvininkystės kontrolė būtų darni ir objektyvi, ir taikyti vienodą ir teisingą taisyklių ir sankcijų sistemą, taip stiprinant laivų savininkų ir žvejų pasitikėjimą pagrindiniu vienodo požiūrio principu; |
| --- | --- |

90.

pabrėžia Europos žuvininkystės kontrolės ir inspekcijos agentūros vaidmenį reformuotoje BŽP ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog žuvininkystės kontrolė būtų darni ir objektyvi, ir taikyti vienodą ir teisingą taisyklių ir sankcijų sistemą, taip stiprinant laivų savininkų ir žvejų pasitikėjimą pagrindiniu vienodo požiūrio principu;

| 91. | mano, kad pagal BŽP kontrolės politiką turėtų būti atsižvelgiama į šiuos dalykus:






  — | labiau tiesioginę Europos Komisijos kontrolę, kiek įmanoma labiau išnaudojant galimybes, atsiradusias įsteigus Žuvininkystės kontrolės agentūrą, |
| --- | --- | --- |

91.

mano, kad pagal BŽP kontrolės politiką turėtų būti atsižvelgiama į šiuos dalykus:

—

labiau tiesioginę Europos Komisijos kontrolę, kiek įmanoma labiau išnaudojant galimybes, atsiradusias įsteigus Žuvininkystės kontrolės agentūrą,

| — | teisės aktų supaprastinimą patvirtinant standartus, geriausiai pritaikytus tikslams pasiekti, |
| --- | --- |

—

teisės aktų supaprastinimą patvirtinant standartus, geriausiai pritaikytus tikslams pasiekti,

| — | principo, kad teisės aktus pažeidusi šalis turi atlyginti kitiems operatoriams padarytą žalą, taikymą ir |
| --- | --- |

—

principo, kad teisės aktus pažeidusi šalis turi atlyginti kitiems operatoriams padarytą žalą, taikymą ir

| — | sprendimų priėmimo procesą, kuris pradedamas nuo žemiausios grandies, ir taip palengvinamas kontrolės sistemos įgyvendinimas; |
| --- | --- |

—

sprendimų priėmimo procesą, kuris pradedamas nuo žemiausios grandies, ir taip palengvinamas kontrolės sistemos įgyvendinimas;

| 92. | ragina vykdyti nuoseklesnę politiką siekiant, kad valstybės narės prisiimtų didesnę atsakomybę ir kad valstybės narės, neįvykdžiusios kontrolės ir apsaugos įsipareigojimų, negalėtų gauti struktūrinių fondų lėšų ir kitų formų Bendrijos paramos pagal naujojo Kontrolės reglamento 95 straipsnį; mano, kad yra labai svarbu lanksčiai paskirstyti ES ir nacionalinės žuvininkystės finansavimą tik veiklai ir priemonėms, kurias įgyvendinant remiamasi ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tvaria žuvininkyste; |
| --- | --- |

92.

ragina vykdyti nuoseklesnę politiką siekiant, kad valstybės narės prisiimtų didesnę atsakomybę ir kad valstybės narės, neįvykdžiusios kontrolės ir apsaugos įsipareigojimų, negalėtų gauti struktūrinių fondų lėšų ir kitų formų Bendrijos paramos pagal naujojo Kontrolės reglamento 95 straipsnį; mano, kad yra labai svarbu lanksčiai paskirstyti ES ir nacionalinės žuvininkystės finansavimą tik veiklai ir priemonėms, kurias įgyvendinant remiamasi ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai tvaria žuvininkyste;

| 93. | pažymi, kad NNN žvejyba – nesąžiningos konkurencijos forma, daranti rimtą žalą visiems Europos žvejams, kurie nepažeidžia Bendrijos, nacionalinių ir trečiųjų šalių teisės aktų bei atsakingai vykdo savo veiklą; |
| --- | --- |

93.

pažymi, kad NNN žvejyba – nesąžiningos konkurencijos forma, daranti rimtą žalą visiems Europos žvejams, kurie nepažeidžia Bendrijos, nacionalinių ir trečiųjų šalių teisės aktų bei atsakingai vykdo savo veiklą;

| 94. | primena, kad dėl NNN žvejybos žlunga teisingas žuvų rinkos veikimas ir keliama grėsmė ekosistemų pusiausvyrai; |
| --- | --- |

94.

primena, kad dėl NNN žvejybos žlunga teisingas žuvų rinkos veikimas ir keliama grėsmė ekosistemų pusiausvyrai;

| 95. | ragina ES prisiimti savo didžiausios pasaulyje žuvies importuotojos ir rinkos atsakomybę ir imtis vadovaujamo vaidmens sprendžiant pasaulinę neteisėtos žvejybos naudojant visas turimas galimybes kovą su nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba padaryti vienu svarbiausiu tarptautinės darbotvarkės klausimu, atsižvelgiant į šios žvejybos keliamą didelę žalą aplinkai, įskaitant jūrų ekosistemų atsparumo klimato kaitos poveikiui sumažinimą ir pavojų, kurį ji kelia aprūpinimui maistu; |
| --- | --- |

95.

ragina ES prisiimti savo didžiausios pasaulyje žuvies importuotojos ir rinkos atsakomybę ir imtis vadovaujamo vaidmens sprendžiant pasaulinę neteisėtos žvejybos naudojant visas turimas galimybes kovą su nedeklaruota ir nereguliuojama žvejyba padaryti vienu svarbiausiu tarptautinės darbotvarkės klausimu, atsižvelgiant į šios žvejybos keliamą didelę žalą aplinkai, įskaitant jūrų ekosistemų atsparumo klimato kaitos poveikiui sumažinimą ir pavojų, kurį ji kelia aprūpinimui maistu;

Bendrijos žvejybos laivynų valdymas

| 96. | pabrėžia, kad taikant BŽP reformą turėtų būti siekiama sprendimų, užtikrinsiančių pastovią ir ilgalaikę žuvininkystės išteklių ir laivyno pajėgumų pusiausvyrą; |
| --- | --- |

96.

pabrėžia, kad taikant BŽP reformą turėtų būti siekiama sprendimų, užtikrinsiančių pastovią ir ilgalaikę žuvininkystės išteklių ir laivyno pajėgumų pusiausvyrą;

| 97. | pakartoja, kad yra svarbu žvejybos laivyno pajėgumus suderinti su turimais ištekliais, bet pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų įvertinti pajėgumų perteklių, nustatydamos, kurie laivynai pagal jų dabartines žvejybos galimybes yra per dideli; |
| --- | --- |

97.

pakartoja, kad yra svarbu žvejybos laivyno pajėgumus suderinti su turimais ištekliais, bet pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turėtų įvertinti pajėgumų perteklių, nustatydamos, kurie laivynai pagal jų dabartines žvejybos galimybes yra per dideli;

| 98. | remia skirtingą požiūrį į žvejybos atviroje jūroje sektorių ir tuos sektorius, kurių struktūra ir verslo pajėgumai yra tokie patys kaip kitos ekonominės veiklos, ir smulkesnę žuvininkystę, labiau susijusią su pakrančių teritorijomis ir specialiomis rinkomis, kurios mažesnė gamybos apimtis ir skirtinga išlaidų ir užimtumo struktūra; |
| --- | --- |

98.

remia skirtingą požiūrį į žvejybos atviroje jūroje sektorių ir tuos sektorius, kurių struktūra ir verslo pajėgumai yra tokie patys kaip kitos ekonominės veiklos, ir smulkesnę žuvininkystę, labiau susijusią su pakrančių teritorijomis ir specialiomis rinkomis, kurios mažesnė gamybos apimtis ir skirtinga išlaidų ir užimtumo struktūra;

| 99. | remia naujų nedidelio masto žvejybos ir pramoninės žvejybos apibrėžčių ir lankstesnių kriterijų, kuriais ši apibrėžtis turėtų būti paremta, rengimą, siekiant, kad tai būtų geriau pritaikyta prie skirtingo Bendrijos žvejybos pobūdžio; šiuo tikslu ragina Komisiją atlikti detalius ir išsamius dabartinio Bendrijos laivyno dydžio, ypatumų ir pasiskirstymo tyrimus, kiekviena kategorija turėtų būti nustatoma taikant pagrįstus kriterijus, kad nebūtų panašių laivynų ar laivynų iš skirtingų valstybių narių, plaukiojančių tuose pačiuose vandenyse, diskriminacijos; |
| --- | --- |

99.

remia naujų nedidelio masto žvejybos ir pramoninės žvejybos apibrėžčių ir lankstesnių kriterijų, kuriais ši apibrėžtis turėtų būti paremta, rengimą, siekiant, kad tai būtų geriau pritaikyta prie skirtingo Bendrijos žvejybos pobūdžio; šiuo tikslu ragina Komisiją atlikti detalius ir išsamius dabartinio Bendrijos laivyno dydžio, ypatumų ir pasiskirstymo tyrimus, kiekviena kategorija turėtų būti nustatoma taikant pagrįstus kriterijus, kad nebūtų panašių laivynų ar laivynų iš skirtingų valstybių narių, plaukiojančių tuose pačiuose vandenyse, diskriminacijos;

| 100. | ragina Komisiją aiškiai apibrėžti perteklinius pajėgumus; mano, kad būtina nustatyti perteklinių pajėgumų priežastis ir ypač pajėgumų ekonominę varomąją jėgą ir ištirti galimas sąsajas su rinkos politika, turint omenyje, kad tam tikrais atvejais rinkos jėgos gali būti pagrindinis kriterijus, į kurį reikia atsižvelgti; mano, kad Bendrijos laivyno apibrėžties kriterijai turėtų būti išsamesni negu paprasti skaičiais nurodyti parametrai ir į juos turėtų įeiti skirtingi vertės koeficientai kiekviename regione, nes taip būtų sukurtas vienodas ir lankstus modelis, kurį taikant būtų galima teisingai reaguoti į skirtingas situacijas Bendrijos laivyne; |
| --- | --- |

100.

ragina Komisiją aiškiai apibrėžti perteklinius pajėgumus; mano, kad būtina nustatyti perteklinių pajėgumų priežastis ir ypač pajėgumų ekonominę varomąją jėgą ir ištirti galimas sąsajas su rinkos politika, turint omenyje, kad tam tikrais atvejais rinkos jėgos gali būti pagrindinis kriterijus, į kurį reikia atsižvelgti; mano, kad Bendrijos laivyno apibrėžties kriterijai turėtų būti išsamesni negu paprasti skaičiais nurodyti parametrai ir į juos turėtų įeiti skirtingi vertės koeficientai kiekviename regione, nes taip būtų sukurtas vienodas ir lankstus modelis, kurį taikant būtų galima teisingai reaguoti į skirtingas situacijas Bendrijos laivyne;

| 101. | mano, kad iš dabartinio EŽF ir būsimųjų struktūrinių žuvininkystės fondų ir toliau turėtų būti remiamas laivynų atnaujinimas ir modernizacija, visų pirma atsižvelgiant į smulkiąją ir nepramoninę žvejybą, nes ši parama grindžiama saugos (dėl to mažėja nelaimingų atsitikimų darbe), higienos ir patogumo, taip pat aplinkosaugos, kuro taupymo ir kitais reikalavimais, dėl kurių atitinkamų laivynų žvejybos pajėgumai nedidėja; |
| --- | --- |

101.

mano, kad iš dabartinio EŽF ir būsimųjų struktūrinių žuvininkystės fondų ir toliau turėtų būti remiamas laivynų atnaujinimas ir modernizacija, visų pirma atsižvelgiant į smulkiąją ir nepramoninę žvejybą, nes ši parama grindžiama saugos (dėl to mažėja nelaimingų atsitikimų darbe), higienos ir patogumo, taip pat aplinkosaugos, kuro taupymo ir kitais reikalavimais, dėl kurių atitinkamų laivynų žvejybos pajėgumai nedidėja;

| 102. | mano, kad įgyvendinant pagalbos žvejybos laivynams politiką reikėtų atsižvelgti į rezultatais grindžiamus kriterijus, pvz.: geros, aplinkai nežalingos žvejybos veiklos plėtojimą, taisyklių laikymąsi, organizacinių sistemų (gamintojų asociacijų) įgyvendinimą; |
| --- | --- |

102.

mano, kad įgyvendinant pagalbos žvejybos laivynams politiką reikėtų atsižvelgti į rezultatais grindžiamus kriterijus, pvz.: geros, aplinkai nežalingos žvejybos veiklos plėtojimą, taisyklių laikymąsi, organizacinių sistemų (gamintojų asociacijų) įgyvendinimą;

| 103. | palankiai vertina eksploatacijos nutraukimo fondo įkūrimą, kaip veiksmingą ir trumpalaikį perteklinių gamybos pajėgumų problemų sprendimą, taikant taisykles, kuriomis siekiama išvengti, kad valstybės narės galėtų blokuoti naudojimąsi juo; |
| --- | --- |

103.

palankiai vertina eksploatacijos nutraukimo fondo įkūrimą, kaip veiksmingą ir trumpalaikį perteklinių gamybos pajėgumų problemų sprendimą, taikant taisykles, kuriomis siekiama išvengti, kad valstybės narės galėtų blokuoti naudojimąsi juo;

| 104. | mano, kad žvejybos laivynas per ilgesnės trukmės laikotarpį sugebėtų pats sau teikti finansavimą ir išlaikyti konkurencingumą liberalizuotoje žuvininkystės produktų rinkoje, tačiau pabrėžia, kad tai galima pasiekti tik vykdant BŽP, dėl kurios žuvininkystės valdymo modelio taikymo pagerėja įmonių pelningumas; |
| --- | --- |

104.

mano, kad žvejybos laivynas per ilgesnės trukmės laikotarpį sugebėtų pats sau teikti finansavimą ir išlaikyti konkurencingumą liberalizuotoje žuvininkystės produktų rinkoje, tačiau pabrėžia, kad tai galima pasiekti tik vykdant BŽP, dėl kurios žuvininkystės valdymo modelio taikymo pagerėja įmonių pelningumas;

Akvakultūra ir perdirbti produktai

| 105. | yra įsitikinęs, kad stiprus, aukštos kokybės ir ekologiškai tvarus akvakultūros sektorius gali padidinti augimą susijusiuose sektoriuose ir padėtų skatinti pakrančių, jūrinių ir kaimo vietovių plėtrą, vartotojai taip pat turėtų daug naudos, pvz., ekologiškai pagaminto maisto, aukštos kokybės maisto produktų; |
| --- | --- |

105.

yra įsitikinęs, kad stiprus, aukštos kokybės ir ekologiškai tvarus akvakultūros sektorius gali padidinti augimą susijusiuose sektoriuose ir padėtų skatinti pakrančių, jūrinių ir kaimo vietovių plėtrą, vartotojai taip pat turėtų daug naudos, pvz., ekologiškai pagaminto maisto, aukštos kokybės maisto produktų;

| 106. | mano, kad Bendrijos akvakultūros apsauga ir konkurencingumas turėtų būti didinamas nuolat teikiant didelę paramą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai, planuojant pakrantes ir upių baseinus, kad pagerėtų prieiga prie reikiamos teritorijos, ir atsižvelgiant į specialius akvakultūros poreikius, kai vykdoma ES rinkos politika; pripažįsta gamintojų organizacijos (GO), įsteigtos remiantis bendros rinkos organizavimu, svarbų vaidmenį ir ragina Komisiją šiose taisyklėse konkrečiai atsižvelgti į akvakultūros sektoriaus specialistų poreikius ir reikalavimus; |
| --- | --- |

106.

mano, kad Bendrijos akvakultūros apsauga ir konkurencingumas turėtų būti didinamas nuolat teikiant didelę paramą mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrai, planuojant pakrantes ir upių baseinus, kad pagerėtų prieiga prie reikiamos teritorijos, ir atsižvelgiant į specialius akvakultūros poreikius, kai vykdoma ES rinkos politika; pripažįsta gamintojų organizacijos (GO), įsteigtos remiantis bendros rinkos organizavimu, svarbų vaidmenį ir ragina Komisiją šiose taisyklėse konkrečiai atsižvelgti į akvakultūros sektoriaus specialistų poreikius ir reikalavimus;

| 107. | mano, kad siekiant tvarios akvakultūros plėtros reikia aplinką tausojančių įrengimų ir gamybos metodų, įskaitant tvarius pašaro šaltinius, siekiant išvengti tokių problemų kaip vandens eutrofikacija ir skatinti aukštos kokybės produktų gamybą, taikant aukštesnius sveikatos standartus, nustatant aukštus ekologinės akvakultūros ir gyvūnų gerovės ir aukšto lygio vartotojų apsaugos standartus; pabrėžia ekologinės akvakultūros gamybai taikomų lengvatų ir pastangų padidinti žuvivaisos įmonių veiksmingumą svarbą; |
| --- | --- |

107.

mano, kad siekiant tvarios akvakultūros plėtros reikia aplinką tausojančių įrengimų ir gamybos metodų, įskaitant tvarius pašaro šaltinius, siekiant išvengti tokių problemų kaip vandens eutrofikacija ir skatinti aukštos kokybės produktų gamybą, taikant aukštesnius sveikatos standartus, nustatant aukštus ekologinės akvakultūros ir gyvūnų gerovės ir aukšto lygio vartotojų apsaugos standartus; pabrėžia ekologinės akvakultūros gamybai taikomų lengvatų ir pastangų padidinti žuvivaisos įmonių veiksmingumą svarbą;

| 108. | mano, kad akvakultūra yra sudėtinė BŽP dalis, kuriai tenka papildomas vaidmuo žvejybos subsektoriuje, ypač kai tai susiję su maisto tiekimu, įsidarbinimo galimybėmis ir išteklių, ypač susijusių su gamtoje per daug eikvojamomis rūšimis, atnaujinimu; |
| --- | --- |

108.

mano, kad akvakultūra yra sudėtinė BŽP dalis, kuriai tenka papildomas vaidmuo žvejybos subsektoriuje, ypač kai tai susiję su maisto tiekimu, įsidarbinimo galimybėmis ir išteklių, ypač susijusių su gamtoje per daug eikvojamomis rūšimis, atnaujinimu;

| 109. | ragina remti investicijas į naujas žuvivaisos technologijas, įskaitant intensyvias sistemas, kai perdirbamas vanduo ir žuvys veisiamos atviroje jūroje ir gėlame vandenyje, taip pat į tyrimus, susijusius su naujų, ekonominės svarbos rūšių veisimu ir pašarais, gaminamais darant kuo mažesnį poveikį aplinkai, pirmumą teikiant aplinkos tvarumo gerinimui; pripažįsta jūros akvakultūros potencialą ir ragina Komisiją išnagrinėti konkrečius mechanizmus, skirtus remti tokį žuvų veisimą atviroje jūroje; |
| --- | --- |

109.

ragina remti investicijas į naujas žuvivaisos technologijas, įskaitant intensyvias sistemas, kai perdirbamas vanduo ir žuvys veisiamos atviroje jūroje ir gėlame vandenyje, taip pat į tyrimus, susijusius su naujų, ekonominės svarbos rūšių veisimu ir pašarais, gaminamais darant kuo mažesnį poveikį aplinkai, pirmumą teikiant aplinkos tvarumo gerinimui; pripažįsta jūros akvakultūros potencialą ir ragina Komisiją išnagrinėti konkrečius mechanizmus, skirtus remti tokį žuvų veisimą atviroje jūroje;

| 110. | mano, kad yra reikalinga priimti taisykles, kuriomis nustatoma gera rinkos praktika (gaminių kokybės patikrinimai, vartotojų apsauga, muito mokesčiai) ir sąžininga konkurencija, susijusi su žuvininkystės produktais ne iš ES šalių, išskyrus tuos produktus, kuriems taikoma ES ir trečiųjų šalių sudarytuose susitarimuose numatyta tvarka; |
| --- | --- |

110.

mano, kad yra reikalinga priimti taisykles, kuriomis nustatoma gera rinkos praktika (gaminių kokybės patikrinimai, vartotojų apsauga, muito mokesčiai) ir sąžininga konkurencija, susijusi su žuvininkystės produktais ne iš ES šalių, išskyrus tuos produktus, kuriems taikoma ES ir trečiųjų šalių sudarytuose susitarimuose numatyta tvarka;

| 111. | mano, kad tada, kai dėl biologinių priežasčių yra sustabdyta laivynų veikla siekiant atkurti žuvų išteklius, yra taip pat svarbu deramai atsižvelgti į konservų pramonę, kai nėra alternatyvių, šių priemonių paveiktų rūšių, tiekimo šaltinių; |
| --- | --- |

111.

mano, kad tada, kai dėl biologinių priežasčių yra sustabdyta laivynų veikla siekiant atkurti žuvų išteklius, yra taip pat svarbu deramai atsižvelgti į konservų pramonę, kai nėra alternatyvių, šių priemonių paveiktų rūšių, tiekimo šaltinių;

| 112. | ragina Komisiją Tarybai ir Europos Parlamentui pristatyti pasiūlymus, kuriais skatinama ieškoti akvakultūrai tinkamų naujų aukštos kokybės ir didelės pridėtinės vertės rūšių, ypač žolėdžių rūšių, ir skatinti su šiomis rūšimis ir atitinkamais gamybos ir prekybos būdais susijusius tyrimus ir keitimąsi pažangiąja patirtimi Bendrijos mastu, kad būtų atsižvelgiama į ekologines problemas ir užtikrinama geresnė konkurencinė jų padėtis kitų naujoviškų maisto produktų atžvilgiu; |
| --- | --- |

112.

ragina Komisiją Tarybai ir Europos Parlamentui pristatyti pasiūlymus, kuriais skatinama ieškoti akvakultūrai tinkamų naujų aukštos kokybės ir didelės pridėtinės vertės rūšių, ypač žolėdžių rūšių, ir skatinti su šiomis rūšimis ir atitinkamais gamybos ir prekybos būdais susijusius tyrimus ir keitimąsi pažangiąja patirtimi Bendrijos mastu, kad būtų atsižvelgiama į ekologines problemas ir užtikrinama geresnė konkurencinė jų padėtis kitų naujoviškų maisto produktų atžvilgiu;

| 113. | pabrėžia akvakultūros įmonėms teikiamo finansavimo svarbą, nepaisant jų dydžio ir labiausiai atsižvelgiant į tai, kiek jos prisideda prie socialinio ir ekonominio pakrantės gyvenimo vystymosi; |
| --- | --- |

113.

pabrėžia akvakultūros įmonėms teikiamo finansavimo svarbą, nepaisant jų dydžio ir labiausiai atsižvelgiant į tai, kiek jos prisideda prie socialinio ir ekonominio pakrantės gyvenimo vystymosi;

Rinkos ir prekyba žuvimi

| 114. | pakartoja, kad šiame sektoriuje buvo išsakyti nusiskundimai, kad bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo reforma buvo susieta su BŽP reformos įgyvendinimu, o ne tuo, kas atsitiko su žuvininkystės kontrolės politika, o tai, ko gero, reikštų, kad teks laukti iki 2013 m., kol Bendrijos gamintojams bus parengta nauja sistema, padėsianti jiems didinti savo veiklos pelningumą; tikisi, kad Komisijos komunikatas dėl dabartinio bendro rinkos organizavimo ateities bus pateiktas nedelsiant; |
| --- | --- |

114.

pakartoja, kad šiame sektoriuje buvo išsakyti nusiskundimai, kad bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkos organizavimo reforma buvo susieta su BŽP reformos įgyvendinimu, o ne tuo, kas atsitiko su žuvininkystės kontrolės politika, o tai, ko gero, reikštų, kad teks laukti iki 2013 m., kol Bendrijos gamintojams bus parengta nauja sistema, padėsianti jiems didinti savo veiklos pelningumą; tikisi, kad Komisijos komunikatas dėl dabartinio bendro rinkos organizavimo ateities bus pateiktas nedelsiant;

| 115. | mano, kad būtina nedelsiant iš esmės persvarstyti bendrą žuvininkystės produktų rinkos organizavimą siekiant, kad jis labiau padėtų užtikrinant sektoriaus pajamas, rinkų stabilumą, gerinant žuvininkystės produktų pardavimą ir didinant pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

115.

mano, kad būtina nedelsiant iš esmės persvarstyti bendrą žuvininkystės produktų rinkos organizavimą siekiant, kad jis labiau padėtų užtikrinant sektoriaus pajamas, rinkų stabilumą, gerinant žuvininkystės produktų pardavimą ir didinant pridėtinę vertę;

| 116. | pabrėžia, jog reikia sukurti priemones, kurias taikant būtų skatinama tiekimo koncentracija, ypač steigiant ir atgaivinant gamintojų organizacijas; |
| --- | --- |

116.

pabrėžia, jog reikia sukurti priemones, kurias taikant būtų skatinama tiekimo koncentracija, ypač steigiant ir atgaivinant gamintojų organizacijas;

| 117. | be to, ragina parengti tyrimą, kuriame būtų detaliai išanalizuota bendra padėtis, susijusi su paklausos žuvininkystės produktų rinkoje koncentracija, siekiant patikrinti, ar esama rinkos strategijų, kurias įgyvendinant gali būti pažeidžiamos konkurencijos taisyklės ir mažinamos daugumos rūšių kainos; |
| --- | --- |

117.

be to, ragina parengti tyrimą, kuriame būtų detaliai išanalizuota bendra padėtis, susijusi su paklausos žuvininkystės produktų rinkoje koncentracija, siekiant patikrinti, ar esama rinkos strategijų, kurias įgyvendinant gali būti pažeidžiamos konkurencijos taisyklės ir mažinamos daugumos rūšių kainos;

| 118. | mano, jog būtina sukurti intervencijos į rinką priemones, ypač žuvininkystės srityje, kurioje yra naudojamas perleidžiamų žvejybos teisių principu grindžiamas valdymo modelis, siekiant užkirsti kelią pernelyg didelei žvejybos teisių koncentracijai nedidelio skaičiaus subjektų rankose (apsaugos sąlygos), kadangi taip atsitikus valstybėje narėje galėtų kilti grėsmė jos nepramoninės žvejybos laivynui ir, jei taip atsitiktų keliose valstybėse narėse, galėtų kilti grėsmė šio sektoriaus tvarumui kai kuriose iš šių valstybių; |
| --- | --- |

118.

mano, jog būtina sukurti intervencijos į rinką priemones, ypač žuvininkystės srityje, kurioje yra naudojamas perleidžiamų žvejybos teisių principu grindžiamas valdymo modelis, siekiant užkirsti kelią pernelyg didelei žvejybos teisių koncentracijai nedidelio skaičiaus subjektų rankose (apsaugos sąlygos), kadangi taip atsitikus valstybėje narėje galėtų kilti grėsmė jos nepramoninės žvejybos laivynui ir, jei taip atsitiktų keliose valstybėse narėse, galėtų kilti grėsmė šio sektoriaus tvarumui kai kuriose iš šių valstybių;

| 119. | taip pat prašo, kad rengdama savo būsimus atkūrimo ir valdymo planus Komisija išanalizuotų, kokį poveikį Europos rinkai galėtų turėti sugaunamo kiekio mažinimas ir kiek dėl to reikėtų importuoti produktų iš trečiųjų šalių siekiant kompensuoti trūkumus rinkoje; |
| --- | --- |

119.

taip pat prašo, kad rengdama savo būsimus atkūrimo ir valdymo planus Komisija išanalizuotų, kokį poveikį Europos rinkai galėtų turėti sugaunamo kiekio mažinimas ir kiek dėl to reikėtų importuoti produktų iš trečiųjų šalių siekiant kompensuoti trūkumus rinkoje;

| 120. | pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad bendroji prekybos politika derėtų su BŽP tikslais, ir garantuoti, kad pagal naujus ES susitarimus (daugiašalius, regioninius ar dvišalius) dėl išorinės tarifinės ir netarifinės žuvininkystės ir akvakultūros produktų apsaugos netaptų niekinės pastangos užtikrinti, kad Bendrijos produkcija rinkoje būtų realizuojama pakankamai pelningai, arba kad šioms pastangoms nebūtų pakenkta; |
| --- | --- |

120.

pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad bendroji prekybos politika derėtų su BŽP tikslais, ir garantuoti, kad pagal naujus ES susitarimus (daugiašalius, regioninius ar dvišalius) dėl išorinės tarifinės ir netarifinės žuvininkystės ir akvakultūros produktų apsaugos netaptų niekinės pastangos užtikrinti, kad Bendrijos produkcija rinkoje būtų realizuojama pakankamai pelningai, arba kad šioms pastangoms nebūtų pakenkta;

| 121. | mano, kad reikia daryti viską, kas įmanoma, norint išvengti, kad nedidėtų jau ir taip didelė ES priklausomybė nuo importo iš trečiųjų šalių siekiant apsirūpinti žuvininkystės ir akvakultūros produktais; |
| --- | --- |

121.

mano, kad reikia daryti viską, kas įmanoma, norint išvengti, kad nedidėtų jau ir taip didelė ES priklausomybė nuo importo iš trečiųjų šalių siekiant apsirūpinti žuvininkystės ir akvakultūros produktais;

| 122. | mano, jog ES turi užtikrinti Bendrijos žuvininkystės produktų, pvz., žuvų konservų ir akvakultūros produktų, propagavimą už jos ribų, ypač skatinant jų ženklinimą ir finansuojant jų pristatymą tarptautiniuose konkursuose ir mugėse; |
| --- | --- |

122.

mano, jog ES turi užtikrinti Bendrijos žuvininkystės produktų, pvz., žuvų konservų ir akvakultūros produktų, propagavimą už jos ribų, ypač skatinant jų ženklinimą ir finansuojant jų pristatymą tarptautiniuose konkursuose ir mugėse;

Išorės santykiai

| 123. | mano, kad BŽP išorės veiksmais turėtų būti siekiama su ES išorės politika suderinamų Bendrijos žuvininkystės interesų gynimo tikslų; |
| --- | --- |

123.

mano, kad BŽP išorės veiksmais turėtų būti siekiama su ES išorės politika suderinamų Bendrijos žuvininkystės interesų gynimo tikslų;

| 124. | mano, kad siekiant skatinti tvarų tarptautinės žuvininkystės valdymą, kovoti su nelegalia žvejyba, užtikrinti geresnę jūrų ekosistemų apsaugą ir užtikrinti žuvininkystės veiklos tvarumą ateityje, Bendrijai turėtų būti aktyviau atstovaujama RŽVO, MŽŪO, JT ir kitose tarptautinėse organizacijose; |
| --- | --- |

124.

mano, kad siekiant skatinti tvarų tarptautinės žuvininkystės valdymą, kovoti su nelegalia žvejyba, užtikrinti geresnę jūrų ekosistemų apsaugą ir užtikrinti žuvininkystės veiklos tvarumą ateityje, Bendrijai turėtų būti aktyviau atstovaujama RŽVO, MŽŪO, JT ir kitose tarptautinėse organizacijose;

| 125. | mano, kad reikia parengti žuvininkystės produktų, gaunamų iš aplinkos apsaugos požiūriu tvarių ir socialiai teisingų šaltinių, reklamavimo ES ir už jos ribų mechanizmus; |
| --- | --- |

125.

mano, kad reikia parengti žuvininkystės produktų, gaunamų iš aplinkos apsaugos požiūriu tvarių ir socialiai teisingų šaltinių, reklamavimo ES ir už jos ribų mechanizmus;

| 126. | tvirtina, kad, kaip numatyta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje, ES turėtų pritarti prieigai prie žuvų išteklių trečiųjų šalių vandenyse tik tuomet, kai moksliškai yra įrodyta, jog esama žuvų pertekliaus, kurio negali sugaudyti trečiosios šalies žvejai, ir kad šį žuvų perteklių galima eksploatuoti tausiai taikant bent jau tas pačias normas, kurios taikomos ES (žvejybos įrankių atranka ir kt.); |
| --- | --- |

126.

tvirtina, kad, kaip numatyta Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijoje, ES turėtų pritarti prieigai prie žuvų išteklių trečiųjų šalių vandenyse tik tuomet, kai moksliškai yra įrodyta, jog esama žuvų pertekliaus, kurio negali sugaudyti trečiosios šalies žvejai, ir kad šį žuvų perteklių galima eksploatuoti tausiai taikant bent jau tas pačias normas, kurios taikomos ES (žvejybos įrankių atranka ir kt.);

| 127. | mano, kad reikėtų atlikti išsamų naujų žvejybos susitarimų su trečiosiomis šalimis įvertinimą remiantis Europos Parlamento nustatytais kriterijais; mano, kad šiais kriterijais turėtų būti siekiama ekonominių interesų ir tvarios žuvininkystės skatinimo pusiausvyros stiprinant mūsų partnerių gebėjimą užtikrinti tausią žuvininkystę jų pačių vandenyse ir tokiu būdu gerinant žuvininkystės sektoriaus valdymą už ES ribų, didinant užimtumą vietos lygmeniu šiame sektoriuje ir užtikrinant Europos Sąjungos kaip pasaulinės žmogaus teisių ir demokratijos gynėjos patikimumą, laikantis ES išorės politikos principų; |
| --- | --- |

127.

mano, kad reikėtų atlikti išsamų naujų žvejybos susitarimų su trečiosiomis šalimis įvertinimą remiantis Europos Parlamento nustatytais kriterijais; mano, kad šiais kriterijais turėtų būti siekiama ekonominių interesų ir tvarios žuvininkystės skatinimo pusiausvyros stiprinant mūsų partnerių gebėjimą užtikrinti tausią žuvininkystę jų pačių vandenyse ir tokiu būdu gerinant žuvininkystės sektoriaus valdymą už ES ribų, didinant užimtumą vietos lygmeniu šiame sektoriuje ir užtikrinant Europos Sąjungos kaip pasaulinės žmogaus teisių ir demokratijos gynėjos patikimumą, laikantis ES išorės politikos principų;

| 128. | be to, ragina žvejybos partnerystės susitarimų nuostatose dėl finansinės kompensacijos siekiant didesnio biudžetinio skaidrumo aiškiai skirti su komerciniu komponentu susijusią dalį nuo dalies, susijusios su vystomuoju bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis žuvininkystės srityje; |
| --- | --- |

128.

be to, ragina žvejybos partnerystės susitarimų nuostatose dėl finansinės kompensacijos siekiant didesnio biudžetinio skaidrumo aiškiai skirti su komerciniu komponentu susijusią dalį nuo dalies, susijusios su vystomuoju bendradarbiavimu su trečiosiomis šalimis žuvininkystės srityje;

| 129. | mano, kad partnerystės susitarimai turėtų padėti kurti darbo vietas, mažinti skurdą trečiosiose šalyse, plėtoti sektoriaus paramos struktūras (žvejybos uostus, žuvies saugyklas ir perdirbimo infrastruktūrą ir kt.), taigi ir mažinti imigrantų į ES skaičių; |
| --- | --- |

129.

mano, kad partnerystės susitarimai turėtų padėti kurti darbo vietas, mažinti skurdą trečiosiose šalyse, plėtoti sektoriaus paramos struktūras (žvejybos uostus, žuvies saugyklas ir perdirbimo infrastruktūrą ir kt.), taigi ir mažinti imigrantų į ES skaičių;

| 130. | mano, kad pagal žvejybos susitarimus su trečiosiomis šalimis teikiama finansinė kompensacija turėtų būti naudojama siekiant skatinti ir plėtoti žuvininkystės sektorių šiose šalyse arba privalomai skiriant finansavimą infrastruktūros (žvejybos uostų, saugyklų, žuvies perdirbimo įrenginių ir kt.), arba teikiant darbo priemones (laivus, įrangą ir kt.) tam, kad žvejybos veikla būtų vykdoma atsakingai ir tausiai; |
| --- | --- |

130.

mano, kad pagal žvejybos susitarimus su trečiosiomis šalimis teikiama finansinė kompensacija turėtų būti naudojama siekiant skatinti ir plėtoti žuvininkystės sektorių šiose šalyse arba privalomai skiriant finansavimą infrastruktūros (žvejybos uostų, saugyklų, žuvies perdirbimo įrenginių ir kt.), arba teikiant darbo priemones (laivus, įrangą ir kt.) tam, kad žvejybos veikla būtų vykdoma atsakingai ir tausiai;

| 131. | yra įsitikinęs, kad dėl žvejybos partnerystės susitarimų reikėtų derėtis remiantis tvirtu moksliniu pagrindu, ir mano, kad siekiant kitos būtinos pažangos į derybų procesą reikia įtraukti visas technines priemones, o susitarimo nuostatų įgyvendinimo priemones reikėtų gerokai patobulinti; |
| --- | --- |

131.

yra įsitikinęs, kad dėl žvejybos partnerystės susitarimų reikėtų derėtis remiantis tvirtu moksliniu pagrindu, ir mano, kad siekiant kitos būtinos pažangos į derybų procesą reikia įtraukti visas technines priemones, o susitarimo nuostatų įgyvendinimo priemones reikėtų gerokai patobulinti;

| 132. | ragina derybų metu konsultuotis su nukentėjusiu sektoriumi, o tolimojo plaukiojimo laivyno RPT atlikti stebėtojo funkciją susitarimuose numatytuose jungtiniuose komitetuose; |
| --- | --- |

132.

ragina derybų metu konsultuotis su nukentėjusiu sektoriumi, o tolimojo plaukiojimo laivyno RPT atlikti stebėtojo funkciją susitarimuose numatytuose jungtiniuose komitetuose;

| 133. | mano, jog vis sunkėjant padėčiai, esant būtinybei imtis dar veiksmingesnių su susitarimais susijusių veiksmų ir daugėjant užduočių, susijusių su tinkamu dalyvavimu regioninėse žvejybos organizacijose, skaičiui reikia didinti Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato žmoniškuosius ir materialinius išteklius, ir kad reikėtų ištirti valstybių narių vykdomojo valdymo decentralizacijos galimybę; |
| --- | --- |

133.

mano, jog vis sunkėjant padėčiai, esant būtinybei imtis dar veiksmingesnių su susitarimais susijusių veiksmų ir daugėjant užduočių, susijusių su tinkamu dalyvavimu regioninėse žvejybos organizacijose, skaičiui reikia didinti Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinio direktorato žmoniškuosius ir materialinius išteklius, ir kad reikėtų ištirti valstybių narių vykdomojo valdymo decentralizacijos galimybę;

Integruota jūrų politika

| 134. | mano, kad vykdant BŽP reikia visumą apimančio požiūrio į žuvų išteklių valdymą, todėl ji turėtų būti koordinuojama su aplinkos ir vystymosi politika ir integruota jūrų politika; |
| --- | --- |

134.

mano, kad vykdant BŽP reikia visumą apimančio požiūrio į žuvų išteklių valdymą, todėl ji turėtų būti koordinuojama su aplinkos ir vystymosi politika ir integruota jūrų politika;

| 135. | mano, jog Europos Komisija priėmė gerą sprendimą paskelbti integruotą jūrų politiką vienu iš savo prioritetų, ir pabrėžia, jog priėmus naują ekosisteminį požiūrį prioritetų požiūriu bendroji žuvininkystės politika tiesiogiai susiejama su integruota jūrų politika; |
| --- | --- |

135.

mano, jog Europos Komisija priėmė gerą sprendimą paskelbti integruotą jūrų politiką vienu iš savo prioritetų, ir pabrėžia, jog priėmus naują ekosisteminį požiūrį prioritetų požiūriu bendroji žuvininkystės politika tiesiogiai susiejama su integruota jūrų politika;

| 136. | mano, kad žvejybos veikla turėtų būti tinkamai integruota ir struktūriškai apibrėžta tarp kitų su jūra susijusių veiklos rūšių, kaip antai jūrų transporto, jūrų turizmo, jūros vėjo jėgainių parkų ir akvakultūros, ir kad ją reikėtų įtraukti į su jūra susijusios veiklos grupes; |
| --- | --- |

136.

mano, kad žvejybos veikla turėtų būti tinkamai integruota ir struktūriškai apibrėžta tarp kitų su jūra susijusių veiklos rūšių, kaip antai jūrų transporto, jūrų turizmo, jūros vėjo jėgainių parkų ir akvakultūros, ir kad ją reikėtų įtraukti į su jūra susijusios veiklos grupes;

| 137. | pabrėžia, kad žvejyba yra ekonominė veikla, kuri daro didžiausią poveikį ekosistemoms, nes iš jų išgauna didžiulius išteklius, ir kad ji labiausiai nukenčia nuo kitos veiklos šiose ekosistemose, pvz., turizmo, jūrų transporto, pakrančių urbanizacijos; |
| --- | --- |

137.

pabrėžia, kad žvejyba yra ekonominė veikla, kuri daro didžiausią poveikį ekosistemoms, nes iš jų išgauna didžiulius išteklius, ir kad ji labiausiai nukenčia nuo kitos veiklos šiose ekosistemose, pvz., turizmo, jūrų transporto, pakrančių urbanizacijos;

| 138. | yra įsitikinęs, kad norint iš tikrųjų įtraukti BŽP į integruotą jūrų politiką reikia politinės valios ir nacionalinių, regionų ir vietos žvejybos subjektų noro prisiimti reikalingus įsipareigojimus; pabrėžia, kad atsižvelgiant į BŽP tikslus ir tuo pat metu pripažįstant tinkamos jūrų aplinkai poveikį darančių politikos sričių sąsajos būtinybę BŽP neturi būti priklausoma nuo kitų vėliau apibrėžtų Bendrijos politikos sričių; priešingai mano, kad įgyvendinant šias pastarąsias politikos sritis turėtų būti užtikrinami ir į jas įtraukiami žuvininkystės politikos tikslai; |
| --- | --- |

138.

yra įsitikinęs, kad norint iš tikrųjų įtraukti BŽP į integruotą jūrų politiką reikia politinės valios ir nacionalinių, regionų ir vietos žvejybos subjektų noro prisiimti reikalingus įsipareigojimus; pabrėžia, kad atsižvelgiant į BŽP tikslus ir tuo pat metu pripažįstant tinkamos jūrų aplinkai poveikį darančių politikos sričių sąsajos būtinybę BŽP neturi būti priklausoma nuo kitų vėliau apibrėžtų Bendrijos politikos sričių; priešingai mano, kad įgyvendinant šias pastarąsias politikos sritis turėtų būti užtikrinami ir į jas įtraukiami žuvininkystės politikos tikslai;

| 139. | pabrėžia, kad reikia skirti tinkamus integruoto jūrų politikos finansinius išteklius, ir pakartoja principą, kad nauji prioritetai turi būti derinami su nauju finansavimu; nepritaria minčiai, kad integruota jūrų politika turėtų būti finansuojama iš EŽF; |
| --- | --- |

139.

pabrėžia, kad reikia skirti tinkamus integruoto jūrų politikos finansinius išteklius, ir pakartoja principą, kad nauji prioritetai turi būti derinami su nauju finansavimu; nepritaria minčiai, kad integruota jūrų politika turėtų būti finansuojama iš EŽF;

| 140. | mano, kad reikia nuolat tinkamai planuoti Europos jūrų erdvę siekiant nustatyti biogeografines zonas, kad būtų apsaugomos jautriausios jūrų ekosistemos; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kad smulkiąja žvejyba, jūrų akvakultūra ir vėžiagyvių gaudymu daugiausia verčiamasi pažeidžiamiausiose arti kranto esančiose ekosistemose, vadinasi, sąveika yra dar labiau tiesioginė ir betarpiška; |
| --- | --- |

140.

mano, kad reikia nuolat tinkamai planuoti Europos jūrų erdvę siekiant nustatyti biogeografines zonas, kad būtų apsaugomos jautriausios jūrų ekosistemos; šiuo atžvilgiu atkreipia dėmesį į tai, kad smulkiąja žvejyba, jūrų akvakultūra ir vėžiagyvių gaudymu daugiausia verčiamasi pažeidžiamiausiose arti kranto esančiose ekosistemose, vadinasi, sąveika yra dar labiau tiesioginė ir betarpiška;

| 141. | pažymi, kad žaliojoje knygoje Komisija pripažino, jog 12 jūrmylių tvarka iš esmės veikė gerai ir kad viena iš nedaugelio sričių, kurioje BŽP buvo palyginus sėkminga, yra ta sritis, kurioje valstybės narės turėjo galimybę kontroliuoti; todėl ragina, kad šis principas būtų nuolat taikomas; |
| --- | --- |

141.

pažymi, kad žaliojoje knygoje Komisija pripažino, jog 12 jūrmylių tvarka iš esmės veikė gerai ir kad viena iš nedaugelio sričių, kurioje BŽP buvo palyginus sėkminga, yra ta sritis, kurioje valstybės narės turėjo galimybę kontroliuoti; todėl ragina, kad šis principas būtų nuolat taikomas;

*

* *

| 142. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Žuvininkystės ir akvakultūros patariamajai tarybai, regioninėms patariamosioms taryboms, Mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui, Sektoriniam socialinio dialogo jūrų žvejybos klausimais komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

142.

paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Žuvininkystės ir akvakultūros patariamajai tarybai, regioninėms patariamosioms taryboms, Mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui, Sektoriniam socialinio dialogo jūrų žvejybos klausimais komitetui, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

---

(1)  OL L 358, 2002 12 31, p. 59.

(2)  OL C 271 E, 2002 11 7, p. 67.

(3)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

(4)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0009.

(5)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 1.

(6)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 228.

(7)  OL C 68 E, 2009 3 21, p. 26.

(8)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0317.

(9)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 155.

(10)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0065.

(11)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 324.

(12)  OL C 300 E, 2006 12 9, p. 504.

(13)  OL C 286 E, 2006 11 23, p. 519.

(14)  OL C 306 E, 2006 12 15, p. 417.

(15)  OL L 286, 2008 10 29, p. 1.

(16)  OL L 286, 2008 10 29, p. 33.

(17)  OL L 343, 2009 12 22, p. 1.

(18)  OL C 304 E, 2005 12 1, p. 258.

(19)  OL C 287 E, 2007 11 29, p. 502.

(20)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0245.

(21)  OL C 247 E, 2009 10 15, p. 87.

(22)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0255.

(23)  OL C 305 E, 2008 12 18, p. 271.

(24)  OL C 305 E, 2006 12 14, p. 233.

(25)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0373.

(26)  OL C 175 E, 2008 7 10, p. 531.

(27)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0382.

(28)  Priimti tekstai, P6_TA(2009)0042.

(29)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0089.

(30)  Priimti tekstai, P6_TA(2008)0583.

---

| 21.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 348/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 348/37

---

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienisSkersti skirtų arklių gabenimas Europos Sąjungoje

P7_TA(2010)0040

2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl skersti skirtų arklių gabenimo Europos Sąjungoje

2010/C 348 E/05

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnį,

| A. | kadangi apie 100 000 arklių žiauriomis sąlygomis kasmet gabenama skersti be reikalo ilgus nuotolius į Europos Sąjungą ir Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

A.

kadangi apie 100 000 arklių žiauriomis sąlygomis kasmet gabenama skersti be reikalo ilgus nuotolius į Europos Sąjungą ir Europos Sąjungoje,

| B. | kadangi esama tinkamai dokumentais pagrįstų įrodymų, kad arkliai gabenami ilgus nuotolius, ir tai sukelia įvairių su gyvūnų gerove susijusių problemų, pvz., arkliai susižeidžia, suserga, išsenka ir patiria dehidrataciją, nes galiojančiuose teisės aktuose yra trūkumų, |
| --- | --- |

B.

kadangi esama tinkamai dokumentais pagrįstų įrodymų, kad arkliai gabenami ilgus nuotolius, ir tai sukelia įvairių su gyvūnų gerove susijusių problemų, pvz., arkliai susižeidžia, suserga, išsenka ir patiria dehidrataciją, nes galiojančiuose teisės aktuose yra trūkumų,

| C. | kadangi pakanka įrodymų, kad 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusius veiksmus nebuvo tinkamai įgyvendinamas, |
| --- | --- |

C.

kadangi pakanka įrodymų, kad 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant ir atliekant susijusius veiksmus nebuvo tinkamai įgyvendinamas,

| D. | kadangi Komisija persvarsto Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005, |
| --- | --- |

D.

kadangi Komisija persvarsto Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005,

| 1. | atkreipia dėmesį į peticiją, kurią parengė organizacija „Pasaulio arklių gerovė“, dėl skersti skirtų arklių gabenimo ilgus nuotolius Europoje; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į peticiją, kurią parengė organizacija „Pasaulio arklių gerovė“, dėl skersti skirtų arklių gabenimo ilgus nuotolius Europoje;

| 2. | ragina Komisiją ir valstybes nares nuodugniai ištirti šį organizacijos „Pasaulio arklių gerovė“ parengtą dokumentą Komisijai persvarstant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją ir valstybes nares nuodugniai ištirti šį organizacijos „Pasaulio arklių gerovė“ parengtą dokumentą Komisijai persvarstant Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005;

| 3. | ragina valstybes nares ir Europos Komisiją aktyviai įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005; |
| --- | --- |

3.

ragina valstybes nares ir Europos Komisiją aktyviai įgyvendinti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1/2005;

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms. |
| --- | --- |

4.

paveda Pirmininkui perduoti šį rašytinį pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis (1) Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams bei vyriausybėms.

---

(1)  Pasirašiusiųjų sąrašas paskelbtas 2010 m. vasario 25 d. posėdžio protokolo priede 1 (P7_PV(2010)02-25(ANN1)).

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienis

| 21.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 348/38 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 348/38

---

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienisEnergetikos infrastruktūros investiciniai projektai ***I

P7_TA(2010)0034

2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos bendrijoje ir dėl Reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimo (COM(2009)0361 – C7-0125/2009 – 2009/0106(COD))

2010/C 348 E/06

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2009)0361),

atsižvelgdamas į tai, kad Taryba konsultavosi su Parlamentu (C7–0125/2009),

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai, pavadinimu „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ (COM(2009)0665),

atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir į 194 straipsnio 1 ir 2 dalis,

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 ir 37 straipsnius,

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A7–0016/2010),

| 1. | priima pirmuoju svarstymu poziciją, kuri išdėstyta žemiau; |
| --- | --- |

1.

priima pirmuoju svarstymu poziciją, kuri išdėstyta žemiau;

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienisP7_TC1-COD(2009)0106

Europos Parlamento pozicija, priimta pirmuoju svarstymu 2010 m. vasario 25 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2010 dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos Sąjungoje ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EB) Nr. 736/96

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į
  Sutartį dėl
  Europos
  Sąjungos veikimo
  , ypač į jos
  194 straipsnio 1 ir 2 dalis
  ,

▐

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1)

kadangi:

| (1) | Sąjunga pati nustatė tikslą įgyvendinti bendrą energetikos politiką,
  paremtą solidarumu,
  kuria siekiama užtikrinti energijos tiekimą Sąjungai, pereiti prie
  itin efektyvaus energijos vartojimo ekonomikos
  ir užtikrinti konkurencingų energetikos rinkų veikimą,
  paremtą solidarumu ir sąžininga konkurencija vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga pati nustatė tikslą įgyvendinti bendrą energetikos politiką,
  paremtą solidarumu,
  kuria siekiama užtikrinti energijos tiekimą Sąjungai, pereiti prie
  itin efektyvaus energijos vartojimo ekonomikos
  ir užtikrinti konkurencingų energetikos rinkų veikimą,
  paremtą solidarumu ir sąžininga konkurencija vidaus rinkoje.

| (2) | Būtinas Europos energetikos
  politikos
  vystymo elementas
  yra gaunamas bendras energetikos infrastruktūros investicijų Sąjungoje vaizdas. Jį turėdama,
  Komisija
  turėtų galėti atlikti būtinus palyginimus, vertinimus arba
  pasiūlyti
  tinkamais duomenimis ir tyrimais
  pagrįstas susijusias priemones,
  ypač dėl būsimos energijos pasiūlos ir paklausos pusiausvyros.
  Visos Bendrijos lygmenyje pasiūlytos ar vykdomos priemonės turėtų būti neutralios ir jomis neturėtų būti kišamasi į rinkos funkcionavimą. |
| --- | --- |

(2)

Būtinas Europos energetikos
  politikos
  vystymo elementas
  yra gaunamas bendras energetikos infrastruktūros investicijų Sąjungoje vaizdas. Jį turėdama,
  Komisija
  turėtų galėti atlikti būtinus palyginimus, vertinimus arba
  pasiūlyti
  tinkamais duomenimis ir tyrimais
  pagrįstas susijusias priemones,
  ypač dėl būsimos energijos pasiūlos ir paklausos pusiausvyros.
  Visos Bendrijos lygmenyje pasiūlytos ar vykdomos priemonės turėtų būti neutralios ir jomis neturėtų būti kišamasi į rinkos funkcionavimą.

| (3) | Per pastaruosius metus energetikos sektorius
  Sąjungoje
  ir už jos gerokai pasikeitė, todėl energetikos infrastruktūros investicijos tapo
  esminiu klausimu, kurį reikia išspręsti
  siekiant užtikrinti
  Sąjungos energetinį saugumą, ypač veiksmingai naudojant energiją ir ją taupant, nustatyti galimas būsimas energijos tiekimo spragas ir (arba) perteklių ir užtikrinti nuolatinį
  energijos tiekimą
  Sąjungai ir nepertraukiamą
  vidaus rinkos veikimą ir
  Sąjungos
  pradėtą perėjimą prie
  itin efektyvaus energijos vartojimo ekonomikos
  . |
| --- | --- |

(3)

Per pastaruosius metus energetikos sektorius
  Sąjungoje
  ir už jos gerokai pasikeitė, todėl energetikos infrastruktūros investicijos tapo
  esminiu klausimu, kurį reikia išspręsti
  siekiant užtikrinti
  Sąjungos energetinį saugumą, ypač veiksmingai naudojant energiją ir ją taupant, nustatyti galimas būsimas energijos tiekimo spragas ir (arba) perteklių ir užtikrinti nuolatinį
  energijos tiekimą
  Sąjungai ir nepertraukiamą
  vidaus rinkos veikimą ir
  Sąjungos
  pradėtą perėjimą prie
  itin efektyvaus energijos vartojimo ekonomikos
  .

| (4) | Dėl naujų energetikos aplinkybių reikia nemažai investuoti į
  visą
  sektorių infrastruktūrą,
  visų pirma į atsinaujinančių išteklių energijos ir veiksmingo energijos naudojimo sektorius
  , taip pat plėtoti rinkoje naudojamą naujų tipų infrastruktūrą ir naujas rinkoje taikomas technologijas. Liberalizavus energetikos sektorių ir toliau integruojant vidaus rinką, vis svarbesnės tampa ūkinės veiklos vykdytojų investicijos, taip pat dėl naujų politikos reikalavimų, pavyzdžiui, tikslų, nuo kurių priklauso energijos išteklių derinys, valstybių narių politikos kryptys bus pakeistos taip, kad bus siekiama sukurti naują ir (arba) modernizuotą energetikos infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(4)

Dėl naujų energetikos aplinkybių reikia nemažai investuoti į
  visą
  sektorių infrastruktūrą,
  visų pirma į atsinaujinančių išteklių energijos ir veiksmingo energijos naudojimo sektorius
  , taip pat plėtoti rinkoje naudojamą naujų tipų infrastruktūrą ir naujas rinkoje taikomas technologijas. Liberalizavus energetikos sektorių ir toliau integruojant vidaus rinką, vis svarbesnės tampa ūkinės veiklos vykdytojų investicijos, taip pat dėl naujų politikos reikalavimų, pavyzdžiui, tikslų, nuo kurių priklauso energijos išteklių derinys, valstybių narių politikos kryptys bus pakeistos taip, kad bus siekiama sukurti naują ir (arba) modernizuotą energetikos infrastruktūrą.

| (5) | Valstybės narės, siekdamos šio tikslo, visada turėtų svarstyti galimybę mažinti sunaudojamą energijos kiekį (nes tai atitinka ES tikslą 20 % padidinti energijos naudojimo veiksmingumą) kaip ekonomiškai veiksmingiausią būdą savo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslams pasiekti, taip pat visada, prieš investuodamos į naują infrastruktūrą, gerinti ir plėsti esamą infrastruktūrą. Energetikos infrastruktūros investiciniai projektai turėtų visapusiškai atitikti 2020 m. tikslą – 20 %. visos energijos turi būti energija iš tvarių atsinaujinančių išteklių. |
| --- | --- |

(5)

Valstybės narės, siekdamos šio tikslo, visada turėtų svarstyti galimybę mažinti sunaudojamą energijos kiekį (nes tai atitinka ES tikslą 20 % padidinti energijos naudojimo veiksmingumą) kaip ekonomiškai veiksmingiausią būdą savo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslams pasiekti, taip pat visada, prieš investuodamos į naują infrastruktūrą, gerinti ir plėsti esamą infrastruktūrą. Energetikos infrastruktūros investiciniai projektai turėtų visapusiškai atitikti 2020 m. tikslą – 20 %. visos energijos turi būti energija iš tvarių atsinaujinančių išteklių.

| (6) | Atsižvelgiant į naujus
  energetikos
  politikos tikslus ir rinkos pokyčius, daugiau dėmesio reiktų skirti
  prioritetinėms
  energetikos infrastruktūros investicijoms Sąjungoje, ypač stengiantis iš anksto numatyti
  tiekimo saugumo
  problemas, populiarinant gerąją patirtį ir siekiant daugiau skaidrumo dėl būsimų
  tarpusavyje susijusių
  energetikos
  sistemų
  plėtros Sąjungoje. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į naujus
  energetikos
  politikos tikslus ir rinkos pokyčius, daugiau dėmesio reiktų skirti
  prioritetinėms
  energetikos infrastruktūros investicijoms Sąjungoje, ypač stengiantis iš anksto numatyti
  tiekimo saugumo
  problemas, populiarinant gerąją patirtį ir siekiant daugiau skaidrumo dėl būsimų
  tarpusavyje susijusių
  energetikos
  sistemų
  plėtros Sąjungoje.

| (7) | Todėl Komisija, ypač
  jos
  Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba (angl. Market Observatory for Energy),
  norint užtikrinti svarbiausias investicijas,
  turėtų turėti tikslius duomenis ir informaciją apie
  jau vykdomus ir būsimus
  svarbiausių ES energetikos sistemos sudedamųjų dalių investicinius projektus, įskaitant
  dalinio
  eksploatavimo nutraukimo projektus. |
| --- | --- |

(7)

Todėl Komisija, ypač
  jos
  Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba (angl. Market Observatory for Energy),
  norint užtikrinti svarbiausias investicijas,
  turėtų turėti tikslius duomenis ir informaciją apie
  jau vykdomus ir būsimus
  svarbiausių ES energetikos sistemos sudedamųjų dalių investicinius projektus, įskaitant
  dalinio
  eksploatavimo nutraukimo projektus.

| (8) | Sąjungos
  investicijoms ateityje
  svarbūs duomenys ir informacija apie numatomus gamybos, perdavimo ir saugojimo pajėgumo pokyčius ir įvairių energetikos sektorių projektus. Todėl būtina užtikrinti, kad Komisijai,
  o ypač jos Energetikos rinkos stebėjimo tarnybai,
  būtų pranešama apie investicinius
  ketinimus
  , kurie pradėti įgyvendinti arba juos įgyvendinti planuojama pradėti per penkerius metus ir kuriuos įgyvendinant numatyta per trejus metus
  visiškai arba dalinai
  nutraukti infrastruktūros eksploatavimą.
  ▐ |
| --- | --- |

(8)

Sąjungos
  investicijoms ateityje
  svarbūs duomenys ir informacija apie numatomus gamybos, perdavimo ir saugojimo pajėgumo pokyčius ir įvairių energetikos sektorių projektus. Todėl būtina užtikrinti, kad Komisijai,
  o ypač jos Energetikos rinkos stebėjimo tarnybai,
  būtų pranešama apie investicinius
  ketinimus
  , kurie pradėti įgyvendinti arba juos įgyvendinti planuojama pradėti per penkerius metus ir kuriuos įgyvendinant numatyta per trejus metus
  visiškai arba dalinai
  nutraukti infrastruktūros eksploatavimą.

▐

| (9) | Kad Komisija turėtų nuoseklią būsimų visos ES energetikos sistemos pokyčių viziją, būtina suderinta investicinių projektų ataskaitų teikimo sistema, pagrįsta atnaujinamomis valstybių narių perduodamų oficialių duomenų ir informacijos kategorijomis. |
| --- | --- |

(9)

Kad Komisija turėtų nuoseklią būsimų visos ES energetikos sistemos pokyčių viziją, būtina suderinta investicinių projektų ataskaitų teikimo sistema, pagrįsta atnaujinamomis valstybių narių perduodamų oficialių duomenų ir informacijos kategorijomis.

| (10) | Informacija, gauta Komisijos, remiantis šiuo reglamentu, gali būti naudojama stebint, kaip valstybės narės laikosi konkrečių ES teisės aktų, o būtent – 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių (2). |
| --- | --- |

(10)

Informacija, gauta Komisijos, remiantis šiuo reglamentu, gali būti naudojama stebint, kaip valstybės narės laikosi konkrečių ES teisės aktų, o būtent – 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių (2).

| (11) | Todėl valstybės narės turėtų pranešti Komisijai duomenis ir informaciją apie jų teritorijoje suplanuotus vykdyti arba vykdomus
  energetikos infrastruktūros
  investicinius projektus, susijusius su naftos, ▐ dujų,
  akmens anglių
  perdirbimu,
  energijos iš atsinaujinančių šaltinių ir
  elektros energijos ▐ gamyba, jų saugojimu ir transportavimu,
  o taip pat apie svarbius projektus centralizuotą šildymo ir aušinimo bei anglies dioksido surinkimo, transportavimo ir saugojimo srityje
  ,
  įskaitant sujungimus su trečiosiomis šalimis.
  Susijusios įmonės turėtų būti įpareigotos pranešti valstybei narei čia aptariamus duomenis ir informaciją,
  siekiant Komisijai sudaryti sąlygas stebėti ES energetikos infrastruktūrą. Valstybės narės ir Komisija turėtų privalomai užtikrinti įmonių perduotų duomenų konfidencialumą. |
| --- | --- |

(11)

Todėl valstybės narės turėtų pranešti Komisijai duomenis ir informaciją apie jų teritorijoje suplanuotus vykdyti arba vykdomus
  energetikos infrastruktūros
  investicinius projektus, susijusius su naftos, ▐ dujų,
  akmens anglių
  perdirbimu,
  energijos iš atsinaujinančių šaltinių ir
  elektros energijos ▐ gamyba, jų saugojimu ir transportavimu,
  o taip pat apie svarbius projektus centralizuotą šildymo ir aušinimo bei anglies dioksido surinkimo, transportavimo ir saugojimo srityje
  ,
  įskaitant sujungimus su trečiosiomis šalimis.
  Susijusios įmonės turėtų būti įpareigotos pranešti valstybei narei čia aptariamus duomenis ir informaciją,
  siekiant Komisijai sudaryti sąlygas stebėti ES energetikos infrastruktūrą. Valstybės narės ir Komisija turėtų privalomai užtikrinti įmonių perduotų duomenų konfidencialumą.

| (12) | Atsižvelgiant į energetikos sektoriaus investicinių projektų laikotarpį, užtektų kas antrais metais teikiamų ataskaitų. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgiant į energetikos sektoriaus investicinių projektų laikotarpį, užtektų kas antrais metais teikiamų ataskaitų.

| (13) | Siekiant išvengti neproporcingos administracinės naštos ir kuo labiau sumažinti valstybių narių ir įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, išlaidas, šis reglamentas turėtų leisti valstybes nares ir įmones atleisti nuo ataskaitų teikimo įpareigojimo, jei lygiavertė
  ir panaši
  informacija Komisijai teikiama pagal Europos Sąjungos institucijų priimtus specialius ES energetikos sektoriaus teisės aktus, kuriais siekiama konkurencingų Europos energetikos rinkų, darnios Europos energetikos sistemos ir energijos tiekimo Europos Sąjungai saugumo.
  Taigi reikia vengti bet kokio ataskaitų teikimo reikalavimų, kurie nurodyti trečiajame energetikos rinkos liberalizavimo dokumentų rinkinyje (2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (3), 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (4), 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2009, įsteigiančiame Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (5), 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 714/2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų (6) ir 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų (7), dubliavimo. Komisija turėtų paaiškinti šios išimties taikymą siekiant iš tiesų sumažinti tokia prievole informuoti sukeliamą naštą bei paaiškinti privalomai teiktinos informacijos turinį, formatą ir laiką, asmenis arba įstaigas kurioms šie įpareigojimai taikomi bei šalis atsakingas už šios ataskaitų teikimo sistemos administravimą. |
| --- | --- |

(13)

Siekiant išvengti neproporcingos administracinės naštos ir kuo labiau sumažinti valstybių narių ir įmonių, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių, išlaidas, šis reglamentas turėtų leisti valstybes nares ir įmones atleisti nuo ataskaitų teikimo įpareigojimo, jei lygiavertė
  ir panaši
  informacija Komisijai teikiama pagal Europos Sąjungos institucijų priimtus specialius ES energetikos sektoriaus teisės aktus, kuriais siekiama konkurencingų Europos energetikos rinkų, darnios Europos energetikos sistemos ir energijos tiekimo Europos Sąjungai saugumo.
  Taigi reikia vengti bet kokio ataskaitų teikimo reikalavimų, kurie nurodyti trečiajame energetikos rinkos liberalizavimo dokumentų rinkinyje (2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (3), 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių (4), 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 713/2009, įsteigiančiame Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą (5), 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 714/2009 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų (6) ir 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 715/2009 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų (7), dubliavimo. Komisija turėtų paaiškinti šios išimties taikymą siekiant iš tiesų sumažinti tokia prievole informuoti sukeliamą naštą bei paaiškinti privalomai teiktinos informacijos turinį, formatą ir laiką, asmenis arba įstaigas kurioms šie įpareigojimai taikomi bei šalis atsakingas už šios ataskaitų teikimo sistemos administravimą.

| (14) | Valstybės narės, jų įgalioti subjektai arba prireikus subjektai, atsakingi už specialius ES energetikos sektoriaus investicijų planus,turėtų užtikrinti, kad duomenys ir informacija, kuriuos jie praneša Komisijai, būtų kokybiški, tinkami, tikslūs, aiškūs ir nuoseklūs, taip pat, kad tie duomenys ir informacija būtų pateikiami laiku, be to, užtikrinant neatskleistinų komercinių duomenų arba informacijos konfidencialumo išsaugojimą. |
| --- | --- |

(14)

Valstybės narės, jų įgalioti subjektai arba prireikus subjektai, atsakingi už specialius ES energetikos sektoriaus investicijų planus,turėtų užtikrinti, kad duomenys ir informacija, kuriuos jie praneša Komisijai, būtų kokybiški, tinkami, tikslūs, aiškūs ir nuoseklūs, taip pat, kad tie duomenys ir informacija būtų pateikiami laiku, be to, užtikrinant neatskleistinų komercinių duomenų arba informacijos konfidencialumo išsaugojimą.

| (15) | Kad apdorotų duomenis, taip pat kad supaprastintų ir apsaugotų duomenų pranešimą, Komisija, ypač jos Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba, turėtų galėti imtis su tuo susijusių visų tinkamų priemonių, visų pirma taikyti integruotas informacinių technologijų priemones ir procedūras.
  Komisija turėtų užtikrinti, kad tokiomis informacinėmis technologijomis bus užtikrinamas Komisijai perduotų duomenų konfidencialumas. |
| --- | --- |

(15)

Kad apdorotų duomenis, taip pat kad supaprastintų ir apsaugotų duomenų pranešimą, Komisija, ypač jos Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba, turėtų galėti imtis su tuo susijusių visų tinkamų priemonių, visų pirma taikyti integruotas informacinių technologijų priemones ir procedūras.
  Komisija turėtų užtikrinti, kad tokiomis informacinėmis technologijomis bus užtikrinamas Komisijai perduotų duomenų konfidencialumas.

| (16) | Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (8), o asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 2000 m. gruodžio mėn. 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (9). Šis reglamentas toms nuostatoms poveikio neturi. |
| --- | --- |

(16)

Asmenų apsauga valstybėms narėms tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (8), o asmenų apsauga Komisijai tvarkant asmens duomenis reglamentuojama 2000 m. gruodžio mėn. 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (9). Šis reglamentas toms nuostatoms poveikio neturi.

| (17) | Galimybė susipažinti su informacija apie aplinką yra reglamentuojama 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (10), o taip pat 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką (11). Šis reglamentas toms nuostatoms poveikio neturi. |
| --- | --- |

(17)

Galimybė susipažinti su informacija apie aplinką yra reglamentuojama 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (10), o taip pat 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką (11). Šis reglamentas toms nuostatoms poveikio neturi.

| (18) | Komisija, ypač
  jos
  Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba, turėtų reguliariai pateikti ES energetikos sistemos struktūros raidos ir perspektyvų įvairiuose sektoriuose tyrimą ir prireikus išsamesnį tam tikrų šios energetikos sistemos aspektų tyrimą; toks tyrimas turėtų
  papildyti nacionalines metodikas, vystyti regioninius aspektus ir
  , visų pirma, turėtų padėti
  didinti energijos tiekimo saugumą, nes būtų siekiama
  nustatyti galimas infrastruktūros ir investicijų spragas
  ir susijusius pavojus
  atsižvelgiant į ilgalaikę energijos pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą.
  Šis tyrimas taip pat turėtų prisidėti prie ES lygmeniu vykdomų nuolatinių diskusijų dėl energetikos infrastruktūros poreikių, todėl jį reikėtų perduoti suinteresuotosioms šalims aptarti. |
| --- | --- |

(18)

Komisija, ypač
  jos
  Energetikos rinkos stebėjimo tarnyba, turėtų reguliariai pateikti ES energetikos sistemos struktūros raidos ir perspektyvų įvairiuose sektoriuose tyrimą ir prireikus išsamesnį tam tikrų šios energetikos sistemos aspektų tyrimą; toks tyrimas turėtų
  papildyti nacionalines metodikas, vystyti regioninius aspektus ir
  , visų pirma, turėtų padėti
  didinti energijos tiekimo saugumą, nes būtų siekiama
  nustatyti galimas infrastruktūros ir investicijų spragas
  ir susijusius pavojus
  atsižvelgiant į ilgalaikę energijos pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą.
  Šis tyrimas taip pat turėtų prisidėti prie ES lygmeniu vykdomų nuolatinių diskusijų dėl energetikos infrastruktūros poreikių, todėl jį reikėtų perduoti suinteresuotosioms šalims aptarti.

| (19 | Mažosios ir vidutinės įmonės turėtų turėti galimybę gauti naudos iš pranešimo apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus ir jų stebėjimo sistemos, kuri sukuriama pagal šį reglamentą, nes naudojantis šia sistema surinkti duomenys bus viešai skelbiami, taigi ilgalaikiu laikotarpiu bus prisidedama prie naujų ir geriau koordinuotų investicijų tendencijų atsiradimo. |
| --- | --- |

(19

Mažosios ir vidutinės įmonės turėtų turėti galimybę gauti naudos iš pranešimo apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus ir jų stebėjimo sistemos, kuri sukuriama pagal šį reglamentą, nes naudojantis šia sistema surinkti duomenys bus viešai skelbiami, taigi ilgalaikiu laikotarpiu bus prisidedama prie naujų ir geriau koordinuotų investicijų tendencijų atsiradimo.

| (20) | Siekiant bendros nuomonės
  galimų infrastruktūros spragų ir susijusių pavojų klausimu
  ir daugiau skaidrumo, susijusio su būsimais, ypač naujiems rinkos dalyviams svarbiais pokyčiais, Komisijai gali padėti valstybių narių ekspertai arba kiti kompetentingi ekspertai. |
| --- | --- |

(20)

Siekiant bendros nuomonės
  galimų infrastruktūros spragų ir susijusių pavojų klausimu
  ir daugiau skaidrumo, susijusio su būsimais, ypač naujiems rinkos dalyviams svarbiais pokyčiais, Komisijai gali padėti valstybių narių ekspertai arba kiti kompetentingi ekspertai.

| (21) | Reglamentui įgyvendinti būtinas technines priemones, įskaitant papildomas technines apibrėžtis, turėtų priimti Komisija. |
| --- | --- |

(21)

Reglamentui įgyvendinti būtinas technines priemones, įskaitant papildomas technines apibrėžtis, turėtų priimti Komisija.

| (22) | Kad būtų aiškiau ir atsižvelgiant į pakeitimus, kurių reikia tam, kad Tarybos reglamentas (EB) Nr. 736/96 (12) būtų pritaikytas spręsti dabartinius energetikos klausimus, jis turėtų būti panaikintas, o vietoj jo turėtų būti priimtas naujas reglamentas, |
| --- | --- |

(22)

Kad būtų aiškiau ir atsižvelgiant į pakeitimus, kurių reikia tam, kad Tarybos reglamentas (EB) Nr. 736/96 (12) būtų pritaikytas spręsti dabartinius energetikos klausimus, jis turėtų būti panaikintas, o vietoj jo turėtų būti priimtas naujas reglamentas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas ir taikymo sritis

1.   Šiuo reglamentu nustatoma bendroji sistema, kaip Komisijai pranešti duomenis ir informaciją apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus naftos, ▐ dujų,
  akmens anglių, energijos iš atsinaujinančių šaltinių ir
  elektros energijos ▐ sektoriuose, taip pat apie
  svarbius
  investicinius projektus
  centralizuoto šildymo ir aušinimo srityje, bei projektus
  susijusius su šiuose sektoriuose susidarančio anglies dioksido
  surinkimu ir saugojimu.

2.
     
  Šis reglamentas taip pat taikomas ES įmonėms, kurios investuoja į energijos infrastruktūros projektus trečiosiose šalyse, kurios tiesiogiai sujungtos arba daro poveikį vienos ar kelių valstybių narių energetikos tinklams.

3.   Šis reglamentas taikomas priede išvardytų tipų investiciniams projektams,
  kurių statyba pradėta
  įgyvendinti arba juos įgyvendinti planuojama pradėti per penkerius metus arba kuriuos įgyvendinant numatyta per trejus metus nutraukti infrastruktūros eksploatavimą.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

1)   infrastruktūra– su energijos gamyba
  bei atitinkamų energijos šaltinių
  perdavimu ir saugojimu arba su anglies dioksido išmetimu, perdavimu ir saugojimu susiję bet kurio tipo įrenginiai arba jų dalis;

2)   investiciniai projektai– projektai, kurių tikslas:

3)   suplanuoti investiciniai projektai– investiciniai projektai, pagal kuriuos statyba dar nepradėta ir nepatirta kapitalo sąnaudų arba pagal kuriuos eksploatavimas dar nenutrauktas, įskaitant investicinius projektus,
  dėl kurių atsakingos institucijos yra gavusios pirminį prašymą suteikti leidimą, tačiau
  kurių visi arba kai kurie svarbiausi duomenys (vieta, rangovas, įmonė,
  tam tikri pagrindiniai
  techniniai
  bei eksploataciniai
  duomenys ir t. t.) turi būti toliau svarstomi arba galutinai patvirtinti;

4)   vykdomi investiciniai projektai– investiciniai projektai, pagal kuriuos statyba pradėta ir patirta kapitalo sąnaudų;

5)   eksploatavimo nutraukimas– etapas, kuriuo naudotis infrastruktūra liaujamasi visam laikui;

6)   gamyba– elektros energijos generavimas ir degalų, įskaitant biodegalus, apdorojimas;

7)   perdavimas–
  elektros bei dujų energijos arba skysto kuro,
  arba anglies dioksido transportavimas tinklu, ypač:

8)   saugojimas– ilgalaikis arba laikinas
  terminės bei elektros energijos arba
  energijos išteklių
  saugojimas
  antžeminiuose arba požeminiuose infrastruktūros objektuose arba geologiniuose kloduose
  arba anglies dioksido izoliavimas požeminėse geologinėse formacijose;

9)
     
  saugojimo vieta
  –

10)   įmonė– fizinis arba juridinis privatusis arba viešasis asmuo, kuris priima sprendimus dėl investicinių projektų arba įgyvendina tokius projektus;

11)   energijos ištekliai– tai:

12)
     
  suvestiniai duomenys
  –

13)
     
  specialusis subjektas
  –

14)
     
  „centralizuotas šilumos tiekimas“ ar „centralizuotas vėsumos tiekimas“
  –

3 straipsnis

Duomenų pranešimas

1.   Nuo
  2011 m.
  pradžios kas antrais metais valstybės narės arba subjektas, kurį jos įgaliojo atlikti šią užduotį, nesudarydamas pernelyg didelės duomenų rinkimo ir ataskaitų teikimo naštos, sukaupia visus šiame reglamente nurodytus duomenis ir informaciją.

Sukauptus duomenis ir susijusią projektų informaciją jos praneša Komisijai
  2011 m.
  – tai pirmieji ataskaitiniai metai, nuo jų ataskaitos teikiamos kas antrais metais.

Valstybės narės arba jų įgalioti subjektai sukauptus duomenis ir susijusią projektų informaciją pateikia iki atitinkamų ataskaitinių metų liepos 31 d.

2.   Valstybes nares arba jų įgaliotus subjektus Komisija atleidžia nuo šio straipsnio 1 dalyje nurodyto įpareigojimo, jei pagal specialius ES energetikos sektoriaus teisės aktus:

| a) | atitinkama valstybė narė arba jos įgaliotas subjektas prašomus duomenis arba informaciją jau pranešė ir nurodė pranešimo dieną ir susijusius specialius teisės aktus, |
| --- | --- |

a)

atitinkama valstybė narė arba jos įgaliotas subjektas prašomus duomenis arba informaciją jau pranešė ir nurodė pranešimo dieną ir susijusius specialius teisės aktus,

| b) | įpareigotas parengti ES lygio daugiametį energetikos infrastruktūros investicijų planą specialusis subjektas tam renka lygiaverčius duomenis ir informaciją; šiuo atveju specialusis subjektas visus susijusius duomenis ir informaciją praneša Komisijai laikydamasis šio straipsnio 1 dalyje nustatytų terminų. |
| --- | --- |

b)

įpareigotas parengti ES lygio daugiametį energetikos infrastruktūros investicijų planą specialusis subjektas tam renka lygiaverčius duomenis ir informaciją; šiuo atveju specialusis subjektas visus susijusius duomenis ir informaciją praneša Komisijai laikydamasis šio straipsnio 1 dalyje nustatytų terminų.

4 straipsnis

Informacijos šaltiniai

1.   3 straipsnyje nurodytus duomenis arba informaciją susijusios įmonės praneša iki kiekvienų ataskaitinių metų gegužės 31 d. toms valstybėms narėms arba jų įgaliotiems subjektams, kurių teritorijoje jos ketina įgyvendinti investicinius projektus. Pranešami atitinkamų ataskaitinių metų kovo 31 d. duomenys arba informacija apie investicinius projektus.

Tačiau šio straipsnio 1 dalis įmonėms netaikoma, jei atitinkama valstybė narė nutaria 3 straipsnyje nurodytus duomenis ir informaciją Komisijai pateikti kitais būdais,
  laikantis sąlygos, kad teikiamus duomenis ar informaciją būtų galima palyginti ir kad jie būtų lygiaverčiai.

2.   Valstybės narės vengia kartotinio duomenų,
  kuriuos jau reikalaujama rinkti pagal galiojančius ES teisės aktus,
  rinkimo ir kuo labiau mažina įmonių sąnaudas.

5 straipsnis

Pranešimo turinys

1.   3 straipsnyje numatytuose pranešimuose apie priede nurodytus investicinius projektus prireikus nurodoma:

| a) | planuojamų arba kuriamų pajėgumų
  apimtis
  , |
| --- | --- |

a)

planuojamų arba kuriamų pajėgumų
  apimtis
  ,

| b) | planuojamos arba kuriamos infrastruktūros arba pajėgumo vieta, pavadinimas, tipas ir svarbiausios ypatybės,
  nurodant kurie pajėgumai yra planavimo stadijoje ir kurie jau yra įgyvendinami, |
| --- | --- |

b)

planuojamos arba kuriamos infrastruktūros arba pajėgumo vieta, pavadinimas, tipas ir svarbiausios ypatybės,
  nurodant kurie pajėgumai yra planavimo stadijoje ir kurie jau yra įgyvendinami,

| c) | data, kada atsakingos institucijos gavo pirminį prašymą dėl leidimo suteikimo ir numatoma data, kada bus suteikti visi reikalingi statybiniai leidimai ir įgaliojimai, |
| --- | --- |

c)

data, kada atsakingos institucijos gavo pirminį prašymą dėl leidimo suteikimo ir numatoma data, kada bus suteikti visi reikalingi statybiniai leidimai ir įgaliojimai,

| d) | numatyta eksploatavimo pradžios data, |
| --- | --- |

d)

numatyta eksploatavimo pradžios data,

| e) | naudojamų energijos išteklių tipas, |
| --- | --- |

e)

naudojamų energijos išteklių tipas,

| f) | tiekimo saugumo požiūriu svarbios technologijos, pavyzdžiui, atgaliniai srautai, degalų rūšies keitimo pajėgumas arba bet kokia kita svarbi įranga, |
| --- | --- |

f)

tiekimo saugumo požiūriu svarbios technologijos, pavyzdžiui, atgaliniai srautai, degalų rūšies keitimo pajėgumas arba bet kokia kita svarbi įranga,

| g) | anglies dvideginio surinkimo sistemų įranga arba modernizavimo mechanizmai, |
| --- | --- |

g)

anglies dvideginio surinkimo sistemų įranga arba modernizavimo mechanizmai,

| h) | laikinas negalėjimas naudotis arba infrastruktūros veiklos nutraukimas, trunkantis ilgiau nei trejus metus. |
| --- | --- |

h)

laikinas negalėjimas naudotis arba infrastruktūros veiklos nutraukimas, trunkantis ilgiau nei trejus metus.

2.   3 straipsnyje numatytuose pranešimuose apie siūlomą pajėgumo eksploatavimo nutraukimą nurodoma:

| a) | susijusios infrastruktūros ypatybės ir pajėgumas, |
| --- | --- |

a)

susijusios infrastruktūros ypatybės ir pajėgumas,

| b) | numatyta eksploatavimo nutraukimo data,
  įskaitant, kai reikia, tarpines laipsniško infrastruktūros eksploatavimo nutraukimo datas
  , |
| --- | --- |

b)

numatyta eksploatavimo nutraukimo data,
  įskaitant, kai reikia, tarpines laipsniško infrastruktūros eksploatavimo nutraukimo datas
  ,

| c) | planuojamų aplinkos sutvarkymo priemonių sąrašas, kai tokio sutvarkymo reikalaujama pagal specialius teisės aktus. |
| --- | --- |

c)

planuojamų aplinkos sutvarkymo priemonių sąrašas, kai tokio sutvarkymo reikalaujama pagal specialius teisės aktus.

3.   Visuose pagal 3 straipsnį teikiamuose pranešimuose
  nurodomi
  įdiegti
  gamybos, perdavimo ir saugojimo
  pajėgumai atitinkamų ataskaitinių metų pradžioje.

Kai
  valstybės narės
  turi informacijos apie vėlavimus ir (arba) kliūtis, trukdančias įgyvendinti investicinius projektus,
  jų įgalioti subjektai arba 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas specialusis subjektas
  įtraukia šią informaciją į pranešimą.

6 straipsnis

Duomenų kokybė ir viešumas

1.   Valstybės narės, jų įgalioti subjektai arba prireikus
  konkretūs
  subjektai, atsakingi už specialius ES energetikos sektoriaus investicijų planus, užtikrina, kad duomenys ir informacija, kuriuos jie praneša Komisijai, būtų kokybiški, tinkami, tikslūs, aiškūs ir nuoseklūs, taip pat, kad tie duomenys ir informacija būtų pateikiami laiku.
  Jeigu informacija nepakankamai aiški ir išsami, Komisija gali pareikalauti, kad šie subjektai suteiktų papildomos informacijos.

Jei duomenis ir informaciją teikia
  konkretūs
  subjektai, atsakingi už specialius ES energetikos sektoriaus investicijų planus, prie pranešamų duomenų ir informacijos pridedamos atitinkamos valstybių narių pastabos apie surinktų duomenų ir informacijos kokybę
  bei tinkamumą
  .

2.   Komisija
  skelbia
  pagal šį reglamentą perduotus
  suvestinius
  duomenis ir informaciją, ypač 10 straipsnio 3 dalyje nurodytus tyrimus, jei tokie duomenys ir informacija skelbiami bendrai
  kaip suvestiniai nacionalinio arba regionų lygmens duomenys (ypač kai valstybėje narėje yra tik viena įmonė)
  ir neatskleidžiama pavienių įmonių informacija
  bei nesudaromos sąlygos tokiai informacijai numanyti
  .

Skelbiant duomenis nepažeidžiami atitinkami nacionaliniai ir ES teisės aktai, susiję su viešu priėjimu prie informacijos, o ypač informacijos apie aplinką, apie viešai listinguojamas bendroves arba informacijos apie investicinių projektų viešą finansavimą.

Valstybės narės, jų įgalioti subjektai
  ir Komisija atsako už jų turimų
  neatskleistinų komercinių duomenų arba informacijos konfidencialumo išsaugojimą.

7 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

Komisija priima šiam reglamentui įgyvendinti būtinas priemones.
  Tokios priemonės
  visų pirma
  turi apimti taikytinus skaičiavimo metodus, technines apibrėžtis,
  3 straipsnyje nurodyto duomenų ir informacijos pranešimo
  formą, turinį ir kitus elementus, įskaitant išimties pagal 3 straipsnio 2 dalį taikymą ir ypač nuostatas dėl pranešimų pateikimo laiko ir turinio bei dėl subjektų, kuriems taikomi ataskaitų teikimo įpareigojimai.

8 straipsnis

Duomenų apdorojimas

1.
     Komisija atsako už tai, kad
  projektavimo tikslais
  būtų kuriami, techninėje įrangoje laikomi, valdomi ir prižiūrimi informacinių technologijų ištekliai, būtini pagal šį reglamentą Komisijai pranešamiems duomenims ar informacijai
  apie energetikos infrastruktūrą
  priimti, laikyti ir apdoroti.

2.
     
  Komisija taip pat turi užtikrinti, kad 1 dalyje nurodytiems tikslams pasiekti reikalingi informacinių technologijų ištekliai užtikrintų Komisijai pagal šį reglamentą suteiktų duomenų ar informacijos konfidencialumą.

9 straipsnis

Asmenų apsauga tvarkant duomenis

Šiuo reglamentu nepažeidžiama Sąjungos teisė ir nekeičiami Direktyvoje 95/46/EB nustatyti valstybių narių įpareigojimai dėl asmens duomenų apdorojimo arba ES institucijų ir įstaigų įpareigojimai, privalomi pagal Reglamentą (EB) Nr. 45/2001, kai vykdydamos savo pareigas jos tvarko asmens duomenis.

10 straipsnis

Stebėjimas ir ataskaitų teikimas

1.   Remdamasi perduotais duomenimis ir informacija, taip pat prireikus kitais duomenų šaltiniais, įskaitant Komisijos pirktus duomenis, Komisija bent kas antrais metais teikia ES energetikos sistemos struktūros raidos ir perspektyvų įvairiuose sektoriuose tyrimą, ypač tam, kad būtų:

| a) | nustatytos galimos būsimos energijos paklausos ir pasiūlos spragos
  ir (arba) perteklius, ypač pabrėžiant galimus būsimus gamybos ir perdavimo infrastruktūros trūkumus ir ydas, ypač susijusias su infrastruktūros nusidėvėjimu
  ; |
| --- | --- |

a)

nustatytos galimos būsimos energijos paklausos ir pasiūlos spragos
  ir (arba) perteklius, ypač pabrėžiant galimus būsimus gamybos ir perdavimo infrastruktūros trūkumus ir ydas, ypač susijusias su infrastruktūros nusidėvėjimu
  ;

| b) | stebima investicinių projektų raida nuo pranešimo apie jų pradžią iki įgyvendinimo datos, o ypač energijos atsinaujinančių energijos šaltinių plėtra,
  ir, siekiant ▐ pašalinti
  nustatytas kliūtis,
  populiarinama geroji patirtis; |
| --- | --- |

b)

stebima investicinių projektų raida nuo pranešimo apie jų pradžią iki įgyvendinimo datos, o ypač energijos atsinaujinančių energijos šaltinių plėtra,
  ir, siekiant ▐ pašalinti
  nustatytas kliūtis,
  populiarinama geroji patirtis;

| c) | rinkos dalyviams
  ir galimiems naujiems dalyviams
  užtikrinta daugiau skaidrumo; |
| --- | --- |

c)

rinkos dalyviams
  ir galimiems naujiems dalyviams
  užtikrinta daugiau skaidrumo;

| d) | stebimi ES investiciniai projektai trečiosiose šalyse, turintys įtakos ES energijos rinkai bei saugumui; |
| --- | --- |

d)

stebimi ES investiciniai projektai trečiosiose šalyse, turintys įtakos ES energijos rinkai bei saugumui;

| e) | nustatomi su per didele priklausomybe nuo vienos energetinės infrastruktūros susiję pavojai, o taip pat pavojai kylantys dėl sąsajų su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

e)

nustatomi su per didele priklausomybe nuo vienos energetinės infrastruktūros susiję pavojai, o taip pat pavojai kylantys dėl sąsajų su trečiosiomis šalimis;

| f) | nustatomi investiciniai poreikiai siekiant pagerinti vidaus energetikos rinkos veiklą (pavyzdžiui, susiję su atgaliniais srautais ir jungiamosiomis linijomis). |
| --- | --- |

f)

nustatomi investiciniai poreikiai siekiant pagerinti vidaus energetikos rinkos veiklą (pavyzdžiui, susiję su atgaliniais srautais ir jungiamosiomis linijomis).

Komisija taip pat gali pateikti tokiais duomenimis ir informacija pagrįstą specialų tyrimą, jei tai būtina arba tikslinga.

2.   Parengti šio straipsnio 1 dalyje nurodytus tyrimus Komisijai,
  kuri savo veiklą koordinuoja su subjektais, atsakingais už specialius ES energetikos sektoriaus investicijų planus,
  gali padėti valstybių narių ekspertai ir (arba) bet kurie kiti ekspertai,
  grupės ir asociacijos,
  gerai
  susipažinusios
  su atitinkama sritimi.

3.   Tyrimus Komisija
  aptaria
  su suinteresuotosiomis šalimis. Atliktus tyrimus ji perduoda Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir juos paskelbia.

4.
     
  Siekiant išsaugoti darną tarp skirtingų publikacijų priežiūros srityje, Komisija atsižvelgia į ilgamečius investicinius projektus energetikos infrastruktūros srityje, kurie buvo sukurti atitinkamų institucijų.

11 straipsnis

Persvarstymas

1.
     Šio reglamento įgyvendinimą Komisija persvarsto per penkerius metus nuo jo įsigaliojimo.

2.
     
  Komisija, atlikdama 1 dalyje nurodytą persvarstymą ir siekdama gerinti duomenų kokybę, prireikus nagrinėja šio reglamento priede nurodytas minimalias ribas, be to, ji gali paprašyti valstybių narių patikslinti planuojamos arba kuriamos infrastruktūros arba pajėgumo svarbiausias ypatybes.

12 straipsnis

Panaikinimas

Reglamentas (EB) Nr. 736/96 panaikinamas.

13 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo
  Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
  .

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento pozicija.

1

(2)  

  OL L 140, 2009 6 5, p. 16

  .

2

OL L 140, 2009 6 5, p. 16

(3)  

  OL L 211, 2009 8 14, p. 55

  .

3

OL L 211, 2009 8 14, p. 55

(4)  

  OL L 211, 2009 8 14, p. 94

  .

4

OL L 211, 2009 8 14, p. 94

(5)  

  OL L 211, 2009 8 14, p. 1

  .

5

OL L 211, 2009 8 14, p. 1

(6)  

  OL L 211, 2009 8 14, p. 15

  .

6

OL L 211, 2009 8 14, p. 15

(7)  

  OL L 211, 2009 8 14, p. 36

  .

7

OL L 211, 2009 8 14, p. 36

(8)  OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

8

(9)  OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

9

(10)  

  OL L 264, 2006 9 25, p. 13

  .

10

OL L 264, 2006 9 25, p. 13

(11)  

  OL L 41, 2003 2 14, p. 26

  .

11

OL L 41, 2003 2 14, p. 26

(12)  OL L 102, 1996 4 25, p.1.

12

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienisPRIEDAS

INVESTICINIAI PROJEKTAI

1.   NAFTA

1.1.
     
  Gamyba

| — | Gavybos įrenginiai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 20 000 barelių per dieną. |
| --- | --- |

—

Gavybos įrenginiai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 20 000 barelių per dieną.

1.2.   Naftos perdirbimas

| — | Naftos rektifikavimo įranga, kurios pajėgumas ne mažesnis kaip 1 mln. tonų per metus; |
| --- | --- |

—

Naftos rektifikavimo įranga, kurios pajėgumas ne mažesnis kaip 1 mln. tonų per metus;

| — | Rektifikavimo pajėgumo padidinimas daugiau už 1 mln. tonų per metus; |
| --- | --- |

—

Rektifikavimo pajėgumo padidinimas daugiau už 1 mln. tonų per metus;

| — | Riformingo arba krekingo įranga, kurios pajėgumas mažiausiai 500 tonų per dieną; |
| --- | --- |

—

Riformingo arba krekingo įranga, kurios pajėgumas mažiausiai 500 tonų per dieną;

| — | Mazuto, dyzelino, žaliavos, kitų naftos produktų nusierinimo įranga. |
| --- | --- |

—

Mazuto, dyzelino, žaliavos, kitų naftos produktų nusierinimo įranga.

Chemijos produktų gamybos įranga, kuria skystasis kuras ir (arba) variklių degalai negaminami arba pagaminami kaip šalutinis produktas, neįtraukiama.

1.3.   Perdavimas

| — | Naftos vamzdynai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 3 mln. tonų per metus, ir tokių vamzdynų, kurie yra ne trumpesni kaip 30 km, plėtra arba ilginimas; |
| --- | --- |

—

Naftos vamzdynai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 3 mln. tonų per metus, ir tokių vamzdynų, kurie yra ne trumpesni kaip 30 km, plėtra arba ilginimas;

| — | Naftos produktų vamzdynai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 1,5 mln. tonų per metus, ir tokių vamzdynų, kurie yra ne trumpesni kaip 30 km, plėtra arba ilginimas; |
| --- | --- |

—

Naftos produktų vamzdynai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 1,5 mln. tonų per metus, ir tokių vamzdynų, kurie yra ne trumpesni kaip 30 km, plėtra arba ilginimas;

| — | Vamzdynai, kurie yra svarbios nacionalinių arba tarptautinių sujungtų tinklų jungtys, taip pat visuotinės svarbos vamzdynai ir projektai, nurodyti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 straipsnį nustatytose gairėse. |
| --- | --- |

—

Vamzdynai, kurie yra svarbios nacionalinių arba tarptautinių sujungtų tinklų jungtys, taip pat visuotinės svarbos vamzdynai ir projektai, nurodyti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 straipsnį nustatytose gairėse.

Kariniai vamzdynai ir vamzdynai, kuriais nafta arba jos produktai tiekiami į įrangą, nepatenkančią į 1.2 punkto taikymo sritį, neįtraukiami.

1.4.   Saugojimas

| — | Naftos ir jos produktų saugojimo įrenginiai (įrenginiai, kurių talpa 150 mln. m3 arba didesnė; rezervuarų talpa ne mažesnė kaip 100 000 m3). |
| --- | --- |

—

Naftos ir jos produktų saugojimo įrenginiai (įrenginiai, kurių talpa 150 mln. m3 arba didesnė; rezervuarų talpa ne mažesnė kaip 100 000 m3).

Kariniai rezervuarai ir rezervuarai, iš kurių nafta arba jos produktai tiekiami į įrangą, nepatenkančią į 1.2 punkto taikymo sritį, neįtraukiami.

2.   DUJOS

2.1.
     
  Gamyba

| — | Gavybos įrenginiai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 0,1 mln. cm3 per dieną. |
| --- | --- |

—

Gavybos įrenginiai, kurių pajėgumas ne mažesnis kaip 0,1 mln. cm3 per dieną.

2.2.   Perdavimas

| — | Dujų, įskaitant gamtines dujas ir biodujas, perdavimo vamzdynai; |
| --- | --- |

—

Dujų, įskaitant gamtines dujas ir biodujas, perdavimo vamzdynai;

| — | Vamzdynai,
  kurie yra svarbios nacionalinių arba tarptautinių sujungtų tinklų jungtys, taip pat
  visuotinės svarbos vamzdynai ir projektai, nurodyti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 straipsnį nustatytose gairėse,
  ir projektai, kurie nurodyti 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo (1) priede. |
| --- | --- |

—

Vamzdynai,
  kurie yra svarbios nacionalinių arba tarptautinių sujungtų tinklų jungtys, taip pat
  visuotinės svarbos vamzdynai ir projektai, nurodyti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 straipsnį nustatytose gairėse,
  ir projektai, kurie nurodyti 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 663/2009 dėl ekonomikos gaivinimo, teikiant Bendrijos finansinę paramą energetikos srities projektams, programos sukūrimo (1) priede.

2.3.   
  Suskystintos gamtinės dujos

| — | Suskystintų gamtinių dujų importo
  ir eksporto
  terminalai; |
| --- | --- |

—

Suskystintų gamtinių dujų importo
  ir eksporto
  terminalai;

| — | Pakartotinio dujinimo, saugojimo ir skystinimo pajėgumai. |
| --- | --- |

—

Pakartotinio dujinimo, saugojimo ir skystinimo pajėgumai.

2.4.   Saugojimas

| — | Saugojimo įrenginiai, sujungti su 2.2 punkte nurodytais perdavimo vamzdynais; |
| --- | --- |

—

Saugojimo įrenginiai, sujungti su 2.2 punkte nurodytais perdavimo vamzdynais;

| — | Informacinių technologijų programinė ir techninė įranga, kuri naudojama dujų atsargoms stebėti ir pranešimams, kurie skirti kompetentingoms ES įstaigoms, apie šias atsargas tikruoju laiku teikti. |
| --- | --- |

—

Informacinių technologijų programinė ir techninė įranga, kuri naudojama dujų atsargoms stebėti ir pranešimams, kurie skirti kompetentingoms ES įstaigoms, apie šias atsargas tikruoju laiku teikti.

Kariniai dujų vamzdynai, terminalai ir įrenginiai, taip pat įrenginiai, iš kurių dujos tiekiamos į chemijos produktų gamybos įrangą, kuria energetikos produktai negaminami arba pagaminami kaip šalutiniai produktai, neįtraukiami.

3.
     
  AKMENS ANGLYS, RUSVOSIOS ANGLYS IR NAFTINGIEJI SKALŪNAI

3.1.
     
  Gamyba

| — | Naujos arba išplėstos paviršinės kasyklos, kurių metinės gavybos apimtis ne mažesnė negu 1 mln. tonų; |
| --- | --- |

—

Naujos arba išplėstos paviršinės kasyklos, kurių metinės gavybos apimtis ne mažesnė negu 1 mln. tonų;

| — | Naujos arba išplėstos giluminės kasyklos, kurių metinės gavybos apimtis ne mažesnė negu 1 mln. tonų. |
| --- | --- |

—

Naujos arba išplėstos giluminės kasyklos, kurių metinės gavybos apimtis ne mažesnė negu 1 mln. tonų.

4.   ELEKTROS ENERGIJA

4.1.   Gamyba

| — | Šiluminės ir atominės elektrinės (100 MW ir galingesni generatoriai); |
| --- | --- |

—

Šiluminės ir atominės elektrinės (100 MW ir galingesni generatoriai);

| — | Hidroelektrinės (30 MW ir galingesnės elektrinės); |
| --- | --- |

—

Hidroelektrinės (30 MW ir galingesnės elektrinės);

| — | Vėjo jėgainių parkai (20 MW ir galingesni vėjo jėgainių parkai jūroje arba
  5 MW
  ir galingesni vėjo jėgainių parkai sausumoje); |
| --- | --- |

—

Vėjo jėgainių parkai (20 MW ir galingesni vėjo jėgainių parkai jūroje arba
  5 MW
  ir galingesni vėjo jėgainių parkai sausumoje);

| — | Saulės šilumos telkimo
  ir
  geoterminė ▐ įranga (10 MW arba galingesni generatoriai)
  ir fotovoltinė įranga (5 MW arba galingesnė)
  ; |
| --- | --- |

—

Saulės šilumos telkimo
  ir
  geoterminė ▐ įranga (10 MW arba galingesni generatoriai)
  ir fotovoltinė įranga (5 MW arba galingesnė)
  ;

| — | Energijos gamybos iš biomasės
  ,
  s
  kystųjų bioproduktų
  arba atliekų įranga (
  5 MW
  arba galingesni generatoriai); |
| --- | --- |

—

Energijos gamybos iš biomasės
  ,
  s
  kystųjų bioproduktų
  arba atliekų įranga (
  5 MW
  arba galingesni generatoriai);

| — | Termofikacinės elektrinės (10 MW arba didesnio elektros energijos gamybos pajėgumo generatoriai); |
| --- | --- |

—

Termofikacinės elektrinės (10 MW arba didesnio elektros energijos gamybos pajėgumo generatoriai);

| — | Decentralizuoti energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos šaltinių įrenginiai, sujungti su elektros perdavimo tinklu arba turintys pelno iš sutarties su įmone dėl energijos pirkimo ir kurių galingumas yra didesnis nei 10 MW. |
| --- | --- |

—

Decentralizuoti energijos gamybos iš atsinaujinančių energijos šaltinių įrenginiai, sujungti su elektros perdavimo tinklu arba turintys pelno iš sutarties su įmone dėl energijos pirkimo ir kurių galingumas yra didesnis nei 10 MW.

4.2.   Perdavimas

| — | Oro elektros perdavimo linijos, jei jos suprojektuotos perduoti
  100 kV
  arba didesnės įtampos elektros srovę; |
| --- | --- |

—

Oro elektros perdavimo linijos, jei jos suprojektuotos perduoti
  100 kV
  arba didesnės įtampos elektros srovę;

| — | Požeminiai ir povandeniniai perdavimo kabeliai, jei jie suprojektuoti perduoti 100 kV arba didesnės įtampos elektros srovę; |
| --- | --- |

—

Požeminiai ir povandeniniai perdavimo kabeliai, jei jie suprojektuoti perduoti 100 kV arba didesnės įtampos elektros srovę;

| — | Visuotinės svarbos projektai, nurodyti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 straipsnį nustatytose gairėse
  bei projektai, paminėti Reglamento (EB) Nr. 663/2009 priede; |
| --- | --- |

—

Visuotinės svarbos projektai, nurodyti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 straipsnį nustatytose gairėse
  bei projektai, paminėti Reglamento (EB) Nr. 663/2009 priede;

| — | Centralizuoto šildymo tinklo, kurio vamzdynų diametras yra 300 mm arba daugiau. |
| --- | --- |

—

Centralizuoto šildymo tinklo, kurio vamzdynų diametras yra 300 mm arba daugiau.

4.3.
     
  Saugojimas

| — | Elektros energijos saugyklos. |
| --- | --- |

—

Elektros energijos saugyklos.

5.   BIODEGALAI

5.1.   Gamyba

| — | Biodegalų gamybos įranga (50 000 t per metus arba galingesnė perdirbimo įranga). |
| --- | --- |

—

Biodegalų gamybos įranga (50 000 t per metus arba galingesnė perdirbimo įranga).

6.   ANGLIES DVIDEGINIS

6.1.   Perdavimas

| — | CO2 perdavimo vamzdynai, susiję su 1.2 ir 4.1 punktuose nurodyta gamybos įranga. |
| --- | --- |

—

CO2 perdavimo vamzdynai, susiję su 1.2 ir 4.1 punktuose nurodyta gamybos įranga.

6.2.   Saugojimas

Šis skyrius taikomas ir anglies dioksido saugojimo geologiniuose kloduose projektams, kurie minimi Reglamente (EB) Nr. 663/2009.

| — | Saugojimo įrenginiai (100 kt arba talpesnė saugojimo vieta arba kompleksas). |
| --- | --- |

—

Saugojimo įrenginiai (100 kt arba talpesnė saugojimo vieta arba kompleksas).

Moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skirti saugojimo įrenginiai neįtraukiami.

---

(1)  

  OL L 200, 2009 7 31, p. 31.

---

| 21.12.2010 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | CE 348/50 |
| --- | --- | --- | --- |

21.12.2010

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

CE 348/50

---

2010 m. vasario 25 d., ketvirtadienisParlamento 2010 m. biudžeto taisomoji sąmata

P7_TA(2010)0038

2010 m. vasario 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Taisomojo biudžeto Nr. 1/2010 pajamų ir išlaidų sąmatos (I skirsnis, Europos Parlamentas) (2010/2014(BUD))

2010/C 348 E/07

Europos Parlamentas,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį,

atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas, dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (1),

atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (2),

atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (3) (TIS) ir ypač į I dalyje pateiktą Daugiametę finansinę programą (DFP), pridėtą I priede,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrąjį biudžetą,

atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus Biurui pateiktą pranešimą dėl 2010 finansinių metų taisomojo biudžeto pirminio sąmatos projekto rengimo,

atsižvelgdamas į Biuro 2009 m. gruodžio 14 d. pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 23 straipsnio 6 dalį ir 79 straipsnio 1 dalį parengtą taisomojo biudžeto pirminį sąmatos projektą,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto 2009 m. sausio 27 d. pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių 79 straipsnio 2 dalį parengtą sąmatos projektą,

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 79 straipsnį,

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A7–0017/2010),

| A. | kadangi vykstant 2010 m. biudžeto procedūrai susitarta, kad visos išlaidos, aiškiai susijusios su Lisabonos sutartimi, iš dalies keičiančia Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį, prireikus bus vykdomos naudojant esamas biudžeto priemones, pvz., taisant biudžetą po 2010 m. pradinio biudžeto priėmimo, |
| --- | --- |

A.

kadangi vykstant 2010 m. biudžeto procedūrai susitarta, kad visos išlaidos, aiškiai susijusios su Lisabonos sutartimi, iš dalies keičiančia Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį, prireikus bus vykdomos naudojant esamas biudžeto priemones, pvz., taisant biudžetą po 2010 m. pradinio biudžeto priėmimo,

| B. | kadangi buvo pabrėžta, kad tokiu atveju, prieš prašant skirti papildomų lėšų, reikia kuo geriau visapusiškai ištirti esamų išteklių perorganizavimo galimybes, |
| --- | --- |

B.

kadangi buvo pabrėžta, kad tokiu atveju, prieš prašant skirti papildomų lėšų, reikia kuo geriau visapusiškai ištirti esamų išteklių perorganizavimo galimybes,

| C. | kadangi buvo itin pabrėžta, kad priimant pradinį jo biudžetą, kurio suma siekė 19,87 proc. pagal DFP 5-ąją išlaidų kategoriją (administraciniai asignavimai) leidžiamų išlaidų, nebuvo atsižvelgta į jokius galimus pataisymus pagal Lisabonos sutartį, ypač teisėkūros srityje, |
| --- | --- |

C.

kadangi buvo itin pabrėžta, kad priimant pradinį jo biudžetą, kurio suma siekė 19,87 proc. pagal DFP 5-ąją išlaidų kategoriją (administraciniai asignavimai) leidžiamų išlaidų, nebuvo atsižvelgta į jokius galimus pataisymus pagal Lisabonos sutartį, ypač teisėkūros srityje,

| D. | kadangi taip pat pripažinta, kad dėl to, jog turimos maržos ribotos, siekiant patenkinti papildomus poreikius teks labiau taupyti ir perskirstyti lėšas, |
| --- | --- |

D.

kadangi taip pat pripažinta, kad dėl to, jog turimos maržos ribotos, siekiant patenkinti papildomus poreikius teks labiau taupyti ir perskirstyti lėšas,

| 1. | palankiai vertina Biuro pasiūlymą dėl 2010 m. Europos Parlamento taisomojo biudžeto (ES bendrojo biudžeto I skirsnis) ir primena, kad tai visiškai atitinka susitarimą, kad su papildomais poreikiais, atsiradusiais įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, susijusios problemos bus sprendžiamos atskirai, pasitelkiant esamas biudžeto priemones; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Biuro pasiūlymą dėl 2010 m. Europos Parlamento taisomojo biudžeto (ES bendrojo biudžeto I skirsnis) ir primena, kad tai visiškai atitinka susitarimą, kad su papildomais poreikiais, atsiradusiais įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, susijusios problemos bus sprendžiamos atskirai, pasitelkiant esamas biudžeto priemones;

| 2. | pabrėžia, kad aukšto lygio teisėkūra yra Parlamento prioritetas ir kad norint šį tikslą pasiekti Parlamento nariams, komitetams ir frakcijoms turi būti suteiktos visos būtinos priemonės; pritaria bendrai Biuro pasiūlymo krypčiai ir pagrindiniams pasiūlymams dėl asignavimų padidinimo; be to, mano, kad didelė pasiūlymo apimtis pagrįsta pateiktuose pagrindimuose ir tuo, kad reikės spręsti naujus būsimus uždavinius; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad aukšto lygio teisėkūra yra Parlamento prioritetas ir kad norint šį tikslą pasiekti Parlamento nariams, komitetams ir frakcijoms turi būti suteiktos visos būtinos priemonės; pritaria bendrai Biuro pasiūlymo krypčiai ir pagrindiniams pasiūlymams dėl asignavimų padidinimo; be to, mano, kad didelė pasiūlymo apimtis pagrįsta pateiktuose pagrindimuose ir tuo, kad reikės spręsti naujus būsimus uždavinius;

| 3. | atsižvelgdamas į tikėtiną būsimų uždavinių daugiametį finansinį poveikį ir į kitus su Lisabonos sutartimi susijusius pasiūlymus, ragina įvertinti sekretorių-padėjėjų išmokas; |
| --- | --- |

3.

atsižvelgdamas į tikėtiną būsimų uždavinių daugiametį finansinį poveikį ir į kitus su Lisabonos sutartimi susijusius pasiūlymus, ragina įvertinti sekretorių-padėjėjų išmokas;

| 4. | pažymi, kad bendra Biuro siūlomo biudžeto suma siektų 1 620 760 399 EUR, t. y. 20,04 proc. 5-osios išlaidų kategorijos sumos; atsižvelgdamas į anksčiau nurodytas aplinkybes ir į bendrą biudžeto dydį, pažymi, kad seniai nusistatyta 20 proc. riba Biuro pasiūlyme viršijama 0,04 procentiniais punktais arba 3,2 mln. EUR; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad bendra Biuro siūlomo biudžeto suma siektų 1 620 760 399 EUR, t. y. 20,04 proc. 5-osios išlaidų kategorijos sumos; atsižvelgdamas į anksčiau nurodytas aplinkybes ir į bendrą biudžeto dydį, pažymi, kad seniai nusistatyta 20 proc. riba Biuro pasiūlyme viršijama 0,04 procentiniais punktais arba 3,2 mln. EUR;

| 5. | mano, kad sudarant jo biudžetą toliau turėtų būti visapusiškai remiamasi pradiniu daugiamečiu DFP programos sudarymu, siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugoti jo interesai ir išlaikyta biudžetinė drausmė; |
| --- | --- |

5.

mano, kad sudarant jo biudžetą toliau turėtų būti visapusiškai remiamasi pradiniu daugiamečiu DFP programos sudarymu, siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugoti jo interesai ir išlaikyta biudžetinė drausmė;

| 6. | mano, kad dabartinė 5-osios išlaidų kategorijos 20 proc. bazė dabar yra labiau varžanti negu esant ankstesnei padėčiai, nes reikės padengti 1988 m. pačiam sau skirtame pareiškime nenumatytas išlaidas; primena, kad nuo 2006 m. Parlamentas įtraukė išlaidas, pvz., susijusias su Parlamento narių statutu (dėl kurio valstybės narės gali daugiau sutaupyti), su Padėjėjų statutu, išlaidas, susijusias su jo nauju vaidmeniu įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir su išplėtota pastatų politika siekiant patenkinti jo visapusiškus poreikius, įskaitant poreikius, susijusius su ES plėtra; |
| --- | --- |

6.

mano, kad dabartinė 5-osios išlaidų kategorijos 20 proc. bazė dabar yra labiau varžanti negu esant ankstesnei padėčiai, nes reikės padengti 1988 m. pačiam sau skirtame pareiškime nenumatytas išlaidas; primena, kad nuo 2006 m. Parlamentas įtraukė išlaidas, pvz., susijusias su Parlamento narių statutu (dėl kurio valstybės narės gali daugiau sutaupyti), su Padėjėjų statutu, išlaidas, susijusias su jo nauju vaidmeniu įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ir su išplėtota pastatų politika siekiant patenkinti jo visapusiškus poreikius, įskaitant poreikius, susijusius su ES plėtra;

| 7. | mano, kad remiantis pradinėmis DFP orientaciniais dydžiais, dėl kurių susiderėta 2006 m. ir kurie galioja nuo 2007 m., jo išlaidoms turėtų būti taikoma įprasta 20 proc. orientacinė riba; |
| --- | --- |

7.

mano, kad remiantis pradinėmis DFP orientaciniais dydžiais, dėl kurių susiderėta 2006 m. ir kurie galioja nuo 2007 m., jo išlaidoms turėtų būti taikoma įprasta 20 proc. orientacinė riba;

| 8. | mano, kad, atsižvelgiant į bendrą daugiau kaip 1 600 000 000 EUR sumą, turėtų būti įmanoma neperžengti 20 proc., ribos (t. y. laikytis 19,99 proc. ribos) visiškai atsižvelgiant į Biuro pasiūlyme nurodytus papildomus poreikius; pažymi, kad tai reikštų, jog visas biudžetas sumažėtų 4 mln. EUR; |
| --- | --- |

8.

mano, kad, atsižvelgiant į bendrą daugiau kaip 1 600 000 000 EUR sumą, turėtų būti įmanoma neperžengti 20 proc., ribos (t. y. laikytis 19,99 proc. ribos) visiškai atsižvelgiant į Biuro pasiūlyme nurodytus papildomus poreikius; pažymi, kad tai reikštų, jog visas biudžetas sumažėtų 4 mln. EUR;

| 9. | nusprendžia atlikti šį pataisymą neliečiant Biuro pasiūlymo elementų, ir pastatams skirtą rezervą sumažinant nuo 15 mln. EUR iki 11 mln. EUR; pažymi, kad dėl to bendra biudžeto suma sumažės iki 1 616 760 399 EUR, t. y. iki 19,99 proc. 5-osios išlaidų kategorijos sumos; pabrėžia ilgalaikio savo pastatų politikos planavimo būtinybę; |
| --- | --- |

9.

nusprendžia atlikti šį pataisymą neliečiant Biuro pasiūlymo elementų, ir pastatams skirtą rezervą sumažinant nuo 15 mln. EUR iki 11 mln. EUR; pažymi, kad dėl to bendra biudžeto suma sumažės iki 1 616 760 399 EUR, t. y. iki 19,99 proc. 5-osios išlaidų kategorijos sumos; pabrėžia ilgalaikio savo pastatų politikos planavimo būtinybę;

| 10. | pabrėžia, kad reikėtų imtis veiksmų siekiant ateityje užtikrinti biudžeto tvarumą; dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu plėtoti nulinės bazės biudžeto politiką, kurią taikant būtų užtikrinama drausmė ir skaidrumas; prašo kuo greičiau pateikti aiškią informaciją apie bendrą Parlamento biudžeto fiksuotų išlaidų sumą, kaip nurodyta 2009 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (4); |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad reikėtų imtis veiksmų siekiant ateityje užtikrinti biudžeto tvarumą; dar kartą atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu plėtoti nulinės bazės biudžeto politiką, kurią taikant būtų užtikrinama drausmė ir skaidrumas; prašo kuo greičiau pateikti aiškią informaciją apie bendrą Parlamento biudžeto fiksuotų išlaidų sumą, kaip nurodyta 2009 m. spalio 22 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos 2010 finansinių metų bendrojo biudžeto projekto (4);

| 11. | patvirtina Taisomojo biudžeto Nr. 1/2010 sąmatą; |
| --- | --- |

11.

patvirtina Taisomojo biudžeto Nr. 1/2010 sąmatą;

| 12. | paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją bei sąmatą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

12.

paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją bei sąmatą Tarybai ir Komisijai.

---

(1)  OL L 163, 2007 6 23, p. 17.

(2)  OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(3)  OL C 139, 2006 6 14, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P7_TA(2009)0052.

---