# Az Európai Unió C 274/2010

| | ISSN 1725-518X
  doi:10.3000/1725518X.C_2010.274.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 274 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 53. évfolyam2010. október 9. |

ISSN 1725-518X

doi:10.3000/1725518X.C_2010.274.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 274

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

53. évfolyam2010. október 9.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Az Európai Unió Bírósága |
| 2010/C 274/01 | Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 260., 2010.9.25. | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

2010/C 274/01

Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos LapjábanHL C 260., 2010.9.25.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

1

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK |
| | Bíróság |
| 2010/C 274/02 | C-395/08 és C-396/08. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2010. június 10-i ítélete (a Corte d’appello di Roma (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) kontra Tiziana Bruno, Massimo Pettini (C-395/08), Daniela Lotti, Clara Matteucci (C-396/08) (97/81/EK irányelv — A részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodás — A részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók közötti egyenlő bánásmód — Az öregségi nyugdíjra való jogosultság megszerzéséhez előírt szolgálati idő kiszámítása — A nem munkával töltött időszakok kizárása — Hátrányos megkülönböztetés) | 2 |
| 2010/C 274/03 | C-293/10. sz. ügy: A Landesgericht Innsbruck (Ausztria) által 2010. június 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebhard Stark kontra D.A.S. Österreichische Allgemeine Rechtsschutzversicherung AG | 2 |
| 2010/C 274/04 | C-312/10. sz. ügy: A Landesarbeitsgericht Köln (Németország) által 2010. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Land Nordrhein-Westfalen kontra Melanie Klinz | 3 |
| 2010/C 274/05 | C-313/10. sz. ügy: A Landesarbeitsgericht Köln (Németország) által 2010. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Land Nordrhein-Westfalen kontra Sylvia Jansen | 4 |
| 2010/C 274/06 | C-323/10. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas | 5 |
| 2010/C 274/07 | C-324/10. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas | 6 |
| 2010/C 274/08 | C-325/10. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Doux Geflügel GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas | 6 |
| 2010/C 274/09 | C-326/10. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas | 6 |
| 2010/C 274/10 | C-335/10. sz. ügy: A Curtea de apel Craiova (Románia) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu kontra Claudia Norica Vijulan | 7 |
| 2010/C 274/11 | C-336/10. sz. ügy: A Curtea de apel Craiova (Románia) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu kontra Victor Vinel Ijac | 7 |
| 2010/C 274/12 | C-344/10. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-109/08. sz., Freixenet kontra OHIM ügyben 2010. április 27-én hozott ítélete ellen a Freixenet által 2010. július 8-án benyújtott fellebbezés | 8 |
| 2010/C 274/13 | C-345/10. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-110/08. sz., Freixenet kontra OHIM ügyben 2010. április 27-én hozott ítélete ellen a Freixenet által 2010. július 8-án benyújtott fellebbezés | 9 |
| 2010/C 274/14 | C-351/10. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2010. július 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Zollamt Linz Wels | 10 |
| 2010/C 274/15 | C-361/10. sz. ügy: A Conseil d’État (Belgium) által 2010. július 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Scrl Intercommunale Intermosane, ASBL Fédération de l'industrie et du gaz (Synergrid) kontra État belge | 11 |
| 2010/C 274/16 | C-375/10. sz. ügy: 2010. július 27-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság | 11 |
| 2010/C 274/17 | C-377/10. sz. ügy: A Tribunalul Dolj (Románia) által 2010. július 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Adrian Băilă kontra Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Craiova, Administrația Fondului Pentru Mediu | 12 |
| 2010/C 274/18 | C-381/10. sz. ügy: Az Unabhängiger Verwaltungssenat Wien (Ausztria) által 2010. július 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Astrid Preissl KEG | 12 |
| 2010/C 274/19 | C-382/10. sz. ügy: Az Unabhängiger Verwaltungssenat Wien (Ausztria) által 2010. július 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Erich Albrecht, Thomas Neumann, Van-Ly Sundara, Alexander Svoboda, Stefan Toth | 13 |
| 2010/C 274/20 | C-383/10. sz. ügy: 2010. július 30-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság | 13 |
| 2010/C 274/21 | C-385/10. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2010. július 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Elenca Srl kontra Ministero dell’Interno | 14 |
| 2010/C 274/22 | C-389/10. P. sz. ügy: A T-25/05. sz., KME Germany AG, korábban KM Europa Metal AG, KME France SAS, korábban Tréfimétaux SA, KME Italy SpA, korábban Europa Metalli SpA kontra Európai Bizottság ügyben 2010. május 19-én hozott ítélet ellen a KME Germany AG, korábban KM Europa Metal AG, a KME France SAS, korábban Tréfimétaux SA, a KME Italy SpA, korábban Europa Metalli SpA által 2010. augusztus 3-án benyújtott fellebbezés | 15 |
| 2010/C 274/23 | C-390/10. sz. ügy: 2010. augusztus 3-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség | 16 |
| 2010/C 274/24 | C-391/10. sz. ügy: 2010. augusztus 3-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság | 16 |
| 2010/C 274/25 | C-393/10. sz. ügy: A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2010. augusztus 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dermod Patrick O’Brien kontra Ministry of Justice (korábban Department for Constitutional Affairs) | 17 |
| 2010/C 274/26 | C-394/10. sz. ügy: 2010. augusztus 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség | 17 |
| 2010/C 274/27 | C-395/10. sz. ügy: 2010. augusztus 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Francia Köztársaság | 18 |
| 2010/C 274/28 | C-396/10. sz. ügy: 2010. augusztus 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség | 18 |
| 2010/C 274/29 | C-398/10. sz. ügy: 2010. augusztus 5-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Görög Köztársaság | 19 |
| 2010/C 274/30 | C-404/10 P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-237/05. sz., Éditions Odile Jacob SAS kontra Bizottság ügyben 2010. június 9-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2010. augusztus 10-én benyújtott fellebbezés | 19 |
| 2010/C 274/31 | C-407/10. sz. ügy: 2010. augusztus 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság | 20 |
| 2010/C 274/32 | C-408/10. sz. ügy: 2010. augusztus 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság | 20 |
| 2010/C 274/33 | C-409/10. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2010. augusztus 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Hauptzollamt Hamburg-Hafen kontra Afasia Knits Deutschland GmbH | 21 |
| 2010/C 274/34 | C-411/10. sz. ügy: A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2010. augusztus 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — NS kontra Secretary of State for the Home Department | 21 |
| | Törvényszék |
| 2010/C 274/35 | T-386/09. sz. ügy: A Törvényszék 2010. augusztus 24-i végzése — Grúas Abril Asistencia kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Verseny — Panasz elutasítása — Magánszemélyek által keresettel nem megtámadható aktus — Elfogadhatatlanság) | 23 |
| 2010/C 274/36 | T-261/10. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2010. július 29-i végzése — Brinkmann kontra Németország (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — A hatáskör nyilvánvaló hiánya) | 23 |
| 2010/C 274/37 | T-268/10. sz. ügy: 2010. június 10-én benyújtott kereset — PPG és SNF kontra ECHA | 23 |
| 2010/C 274/38 | T-308/10. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-30/08 sz., Nanopoulos kontra Bizottság ügyben 2010. május 11-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2010. július 20-án benyújtott fellebbezés | 24 |
| 2010/C 274/39 | T-315/10. sz. ügy: 2010. július 23-án benyújtott kereset — Groupe Partouche kontra Bizottság | 25 |
| 2010/C 274/40 | T-316/10. sz. ügy: 2010. július 23-án benyújtott kereset — HIM kontra Bizottság | 25 |
| 2010/C 274/41 | T-324/10. sz. ügy: 2010. augusztus 11-én benyújtott kereset — Van Parys kontra Bizottság | 26 |
| 2010/C 274/42 | T-331/10. sz. ügy: 2010. augusztus 12-én benyújtott kereset — Yoshida Metal Industry kontra OHIM — Pi-Design (fekete körökkel borított felület) | 27 |
| 2010/C 274/43 | T-333/10. sz. ügy: 2010. augusztus 17-én benyújtott kereset — ATC és társai kontra Bizottság | 28 |
| 2010/C 274/44 | T-336/10. sz. ügy: 2010. augusztus 10-én benyújtott kereset — Abercrombie & Fitch Europe kontra OHIM — Gilli (GILLY HICKS) | 29 |
| 2010/C 274/45 | T-272/09. sz. ügy: A Törvényszék 2010. augusztus 24-i végzése — Pineapple Trademarks kontra OHIM — Dalmau Salmons (KUSTOM) | 30 |
| | Közszolgálati Törvényszék |
| 2010/C 274/46 | F-45/07. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (teljes ülés) 2010. július 1-jei ítélete — Mandt kontra Parlament (Közszolgálat — Tisztviselők — Túlélő hozzátartozói nyugdíj — A személyzeti szabályzat 79. cikke — A személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 18. cikke — Túlélő házastárs — Két személy túlélő házastársként való elismerése — 50 %-os csökkentés — Jogos bizalom — Az összhang szabálya) | 31 |
| 2010/C 274/47 | F-116/07., F-13/08. és F-31/08. sz. ügyek: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. július 7-i ítélete — Tomas kontra Európai Parlament (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — A Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének c) pontja — Elbocsátás — Bizalmi viszony — A Parlament személyzeti bizottságával folytatott előzetes konzultáció — Hiány) | 31 |
| 2010/C 274/48 | F-97/08. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. július 1-i ítélete — Füller-Tomlinson kontra Parlament (Közszolgálat — Korábbi ideiglenes alkalmazott — Foglalkozási megbetegedés — A testi és szellemi épség veszélyeztetése — A megbetegedés foglalkozási eredetének elismerése iránti eljárás időtartama) | 32 |
| 2010/C 274/49 | F-40/09. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. július 1-jei ítélete — Časta kontra Bizottság (Közszolgálat — Nyílt versenyvizsga — A szóbeli vizsgára bocsátás megtagadása — Felülvizsgálati kérelem — Indokolási kötelezettség — Megkövetelt szakmai tapasztalat — Igazolás késedelmes benyújtása — Az egyenlő bánásmód elve — Megsemmisítés iránti kereset — Kártérítési kereset) | 32 |
| 2010/C 274/50 | F-47/09. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. május 4-i ítélete — Fries Guggenheim kontra Cedefop (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazott — Szerződés meghosszabbításának elmaradása — A személyzeti szabályzat 11a. cikke — A személyzeti szabályzat II. melléklete 1. cikkének hatodik bekezdése — A személyi állomány képviselete mint feladat — Pártatlanság és függetlenség kötelezettsége) | 33 |
| 2010/C 274/51 | F-64/10. sz. ügy: 2010. augusztus 3-án benyújtott kereset — Mantzouratos kontra Parlament | 33 |

V   Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

2010/C 274/02

C-395/08 és C-396/08. sz. ügy: A Bíróság (második tanács) 2010. június 10-i ítélete (a Corte d’appello di Roma (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) kontra Tiziana Bruno, Massimo Pettini (C-395/08), Daniela Lotti, Clara Matteucci (C-396/08) (97/81/EK irányelv — A részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodás — A részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók közötti egyenlő bánásmód — Az öregségi nyugdíjra való jogosultság megszerzéséhez előírt szolgálati idő kiszámítása — A nem munkával töltött időszakok kizárása — Hátrányos megkülönböztetés)

2

2010/C 274/03

C-293/10. sz. ügy: A Landesgericht Innsbruck (Ausztria) által 2010. június 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebhard Stark kontra D.A.S. Österreichische Allgemeine Rechtsschutzversicherung AG

2

2010/C 274/04

C-312/10. sz. ügy: A Landesarbeitsgericht Köln (Németország) által 2010. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Land Nordrhein-Westfalen kontra Melanie Klinz

3

2010/C 274/05

C-313/10. sz. ügy: A Landesarbeitsgericht Köln (Németország) által 2010. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Land Nordrhein-Westfalen kontra Sylvia Jansen

4

2010/C 274/06

C-323/10. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

5

2010/C 274/07

C-324/10. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

6

2010/C 274/08

C-325/10. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Doux Geflügel GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

6

2010/C 274/09

C-326/10. sz. ügy: A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

6

2010/C 274/10

C-335/10. sz. ügy: A Curtea de apel Craiova (Románia) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu kontra Claudia Norica Vijulan

7

2010/C 274/11

C-336/10. sz. ügy: A Curtea de apel Craiova (Románia) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu kontra Victor Vinel Ijac

7

2010/C 274/12

C-344/10. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-109/08. sz., Freixenet kontra OHIM ügyben 2010. április 27-én hozott ítélete ellen a Freixenet által 2010. július 8-án benyújtott fellebbezés

8

2010/C 274/13

C-345/10. P. sz. ügy: A Törvényszék (harmadik tanács) T-110/08. sz., Freixenet kontra OHIM ügyben 2010. április 27-én hozott ítélete ellen a Freixenet által 2010. július 8-án benyújtott fellebbezés

9

2010/C 274/14

C-351/10. sz. ügy: A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2010. július 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Zollamt Linz Wels

10

2010/C 274/15

C-361/10. sz. ügy: A Conseil d’État (Belgium) által 2010. július 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Scrl Intercommunale Intermosane, ASBL Fédération de l'industrie et du gaz (Synergrid) kontra État belge

11

2010/C 274/16

C-375/10. sz. ügy: 2010. július 27-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

11

2010/C 274/17

C-377/10. sz. ügy: A Tribunalul Dolj (Románia) által 2010. július 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Adrian Băilă kontra Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Craiova, Administrația Fondului Pentru Mediu

12

2010/C 274/18

C-381/10. sz. ügy: Az Unabhängiger Verwaltungssenat Wien (Ausztria) által 2010. július 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Astrid Preissl KEG

12

2010/C 274/19

C-382/10. sz. ügy: Az Unabhängiger Verwaltungssenat Wien (Ausztria) által 2010. július 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Erich Albrecht, Thomas Neumann, Van-Ly Sundara, Alexander Svoboda, Stefan Toth

13

2010/C 274/20

C-383/10. sz. ügy: 2010. július 30-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság

13

2010/C 274/21

C-385/10. sz. ügy: A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2010. július 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Elenca Srl kontra Ministero dell’Interno

14

2010/C 274/22

C-389/10. P. sz. ügy: A T-25/05. sz., KME Germany AG, korábban KM Europa Metal AG, KME France SAS, korábban Tréfimétaux SA, KME Italy SpA, korábban Europa Metalli SpA kontra Európai Bizottság ügyben 2010. május 19-én hozott ítélet ellen a KME Germany AG, korábban KM Europa Metal AG, a KME France SAS, korábban Tréfimétaux SA, a KME Italy SpA, korábban Europa Metalli SpA által 2010. augusztus 3-án benyújtott fellebbezés

15

2010/C 274/23

C-390/10. sz. ügy: 2010. augusztus 3-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

16

2010/C 274/24

C-391/10. sz. ügy: 2010. augusztus 3-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság

16

2010/C 274/25

C-393/10. sz. ügy: A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2010. augusztus 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dermod Patrick O’Brien kontra Ministry of Justice (korábban Department for Constitutional Affairs)

17

2010/C 274/26

C-394/10. sz. ügy: 2010. augusztus 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

17

2010/C 274/27

C-395/10. sz. ügy: 2010. augusztus 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Francia Köztársaság

18

2010/C 274/28

C-396/10. sz. ügy: 2010. augusztus 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

18

2010/C 274/29

C-398/10. sz. ügy: 2010. augusztus 5-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Görög Köztársaság

19

2010/C 274/30

C-404/10 P. sz. ügy: A Törvényszék (hatodik tanács) T-237/05. sz., Éditions Odile Jacob SAS kontra Bizottság ügyben 2010. június 9-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2010. augusztus 10-én benyújtott fellebbezés

19

2010/C 274/31

C-407/10. sz. ügy: 2010. augusztus 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság

20

2010/C 274/32

C-408/10. sz. ügy: 2010. augusztus 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság

20

2010/C 274/33

C-409/10. sz. ügy: A Bundesfinanzhof (Németország) által 2010. augusztus 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Hauptzollamt Hamburg-Hafen kontra Afasia Knits Deutschland GmbH

21

2010/C 274/34

C-411/10. sz. ügy: A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2010. augusztus 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — NS kontra Secretary of State for the Home Department

21

Törvényszék

2010/C 274/35

T-386/09. sz. ügy: A Törvényszék 2010. augusztus 24-i végzése — Grúas Abril Asistencia kontra Bizottság (Megsemmisítés iránti kereset — Verseny — Panasz elutasítása — Magánszemélyek által keresettel nem megtámadható aktus — Elfogadhatatlanság)

23

2010/C 274/36

T-261/10. R. sz. ügy: A Törvényszék elnökének 2010. július 29-i végzése — Brinkmann kontra Németország (Ideiglenes intézkedés iránti kérelem — A hatáskör nyilvánvaló hiánya)

23

2010/C 274/37

T-268/10. sz. ügy: 2010. június 10-én benyújtott kereset — PPG és SNF kontra ECHA

23

2010/C 274/38

T-308/10. P. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék F-30/08 sz., Nanopoulos kontra Bizottság ügyben 2010. május 11-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2010. július 20-án benyújtott fellebbezés

24

2010/C 274/39

T-315/10. sz. ügy: 2010. július 23-án benyújtott kereset — Groupe Partouche kontra Bizottság

25

2010/C 274/40

T-316/10. sz. ügy: 2010. július 23-án benyújtott kereset — HIM kontra Bizottság

25

2010/C 274/41

T-324/10. sz. ügy: 2010. augusztus 11-én benyújtott kereset — Van Parys kontra Bizottság

26

2010/C 274/42

T-331/10. sz. ügy: 2010. augusztus 12-én benyújtott kereset — Yoshida Metal Industry kontra OHIM — Pi-Design (fekete körökkel borított felület)

27

2010/C 274/43

T-333/10. sz. ügy: 2010. augusztus 17-én benyújtott kereset — ATC és társai kontra Bizottság

28

2010/C 274/44

T-336/10. sz. ügy: 2010. augusztus 10-én benyújtott kereset — Abercrombie & Fitch Europe kontra OHIM — Gilli (GILLY HICKS)

29

2010/C 274/45

T-272/09. sz. ügy: A Törvényszék 2010. augusztus 24-i végzése — Pineapple Trademarks kontra OHIM — Dalmau Salmons (KUSTOM)

30

Közszolgálati Törvényszék

2010/C 274/46

F-45/07. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (teljes ülés) 2010. július 1-jei ítélete — Mandt kontra Parlament (Közszolgálat — Tisztviselők — Túlélő hozzátartozói nyugdíj — A személyzeti szabályzat 79. cikke — A személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 18. cikke — Túlélő házastárs — Két személy túlélő házastársként való elismerése — 50 %-os csökkentés — Jogos bizalom — Az összhang szabálya)

31

2010/C 274/47

F-116/07., F-13/08. és F-31/08. sz. ügyek: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. július 7-i ítélete — Tomas kontra Európai Parlament (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazottak — A Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének c) pontja — Elbocsátás — Bizalmi viszony — A Parlament személyzeti bizottságával folytatott előzetes konzultáció — Hiány)

31

2010/C 274/48

F-97/08. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. július 1-i ítélete — Füller-Tomlinson kontra Parlament (Közszolgálat — Korábbi ideiglenes alkalmazott — Foglalkozási megbetegedés — A testi és szellemi épség veszélyeztetése — A megbetegedés foglalkozási eredetének elismerése iránti eljárás időtartama)

32

2010/C 274/49

F-40/09. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. július 1-jei ítélete — Časta kontra Bizottság (Közszolgálat — Nyílt versenyvizsga — A szóbeli vizsgára bocsátás megtagadása — Felülvizsgálati kérelem — Indokolási kötelezettség — Megkövetelt szakmai tapasztalat — Igazolás késedelmes benyújtása — Az egyenlő bánásmód elve — Megsemmisítés iránti kereset — Kártérítési kereset)

32

2010/C 274/50

F-47/09. sz. ügy: A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. május 4-i ítélete — Fries Guggenheim kontra Cedefop (Közszolgálat — Ideiglenes alkalmazott — Szerződés meghosszabbításának elmaradása — A személyzeti szabályzat 11a. cikke — A személyzeti szabályzat II. melléklete 1. cikkének hatodik bekezdése — A személyi állomány képviselete mint feladat — Pártatlanság és függetlenség kötelezettsége)

33

2010/C 274/51

F-64/10. sz. ügy: 2010. augusztus 3-án benyújtott kereset — Mantzouratos kontra Parlament

33

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Az Európai Unió Bírósága

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/1

---

2010/C 274/01

Az Európai Unió Bíróságá utolsó kiadványa az Európai Unió Hivatalos Lapjában

HL C 260., 2010.9.25.

Korábbi közzétételek

HL C 246., 2010.9.11.

HL C 234., 2010.8.28.

HL C 221., 2010.8.14.

HL C 209., 2010.7.31.

HL C 195., 2010.7.17.

HL C 179., 2010.7.3.

Ezek a következő helyeken hozzáférhetők:

EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

V Hirdetmények

BÍRÓSÁGI ELJÁRÁSOK

Bíróság

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/2

---

A Bíróság (második tanács) 2010. június 10-i ítélete (a Corte d’appello di Roma (Olaszország) előzetes döntéshozatal iránti kérelme) — Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS) kontra Tiziana Bruno, Massimo Pettini (C-395/08), Daniela Lotti, Clara Matteucci (C-396/08)

(C-395/08 és C-396/08. sz. ügy) (1)

(97/81/EK irányelv - A részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodás - A részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók és a teljes munkaidőben foglalkoztatott munkavállalók közötti egyenlő bánásmód - Az öregségi nyugdíjra való jogosultság megszerzéséhez előírt szolgálati idő kiszámítása - A nem munkával töltött időszakok kizárása - Hátrányos megkülönböztetés)

2010/C 274/02

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Corte d’appello di Roma

Az alapeljárás felei

Felperes: Istituto nazionale della previdenza sociale (INPS)

Alperesek: Tiziana Bruno, Massimo Pettini (C-395/08), Daniela Lotti, Clara Matteucci (C-396/08)

Tárgy

Előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Corte d’appello di Roma — Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv — Melléklet: A részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodás (HL L 14., 9. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 267. o.) értelmezése — Részmunkaidős munkavállalók, akik az év néhány hónapjában dolgoznak, többi hónapjában pihennek — Az inaktív időszakok kizárása az öregségi nyugdíj kiszámítása szempontjából

Rendelkező rész

| 1. | Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv mellékletét képező, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás 4. szakaszát az öregségi nyugdíjak vonatkozásában akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a vertikális-ciklikus részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók esetében kizárja a nem munkavégzéssel töltött időszakokat az ilyen nyugdíjra való jogosultság megszerzéséhez előírt szolgálati idő számítása során, kivéve ha ezen eltérő bánásmód objektív alapon igazolható. |
| --- | --- |

1.

Az UNICE, a CEEP és az ESZSZ által a részmunkaidős foglalkoztatásról kötött keretmegállapodásról szóló, 1997. december 15-i 97/81/EK tanácsi irányelv mellékletét képező, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás 4. szakaszát az öregségi nyugdíjak vonatkozásában akként kell értelmezni, hogy azzal ellentétes az olyan nemzeti szabályozás, amely a vertikális-ciklikus részmunkaidőben foglalkoztatott munkavállalók esetében kizárja a nem munkavégzéssel töltött időszakokat az ilyen nyugdíjra való jogosultság megszerzéséhez előírt szolgálati idő számítása során, kivéve ha ezen eltérő bánásmód objektív alapon igazolható.

| 2. | Abban az esetben, ha a kérdést előterjesztő bíróság arra a következtetésre jut, hogy az alapügy tárgyát képező nemzeti szabályozás nem egyeztethető össze a 97/81 irányelv mellékletét képező, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás 4. szakaszával, a keretmegállapodás 1. szakaszát, valamint 5. szakaszának (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azokkal ugyancsak ellentétes egy ilyen szabályozás. |
| --- | --- |

2.

Abban az esetben, ha a kérdést előterjesztő bíróság arra a következtetésre jut, hogy az alapügy tárgyát képező nemzeti szabályozás nem egyeztethető össze a 97/81 irányelv mellékletét képező, a részmunkaidős foglalkoztatásról szóló keretmegállapodás 4. szakaszával, a keretmegállapodás 1. szakaszát, valamint 5. szakaszának (1) bekezdését akként kell értelmezni, hogy azokkal ugyancsak ellentétes egy ilyen szabályozás.

---

(1)  HL C 327., 2008.12.20.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/2

---

A Landesgericht Innsbruck (Ausztria) által 2010. június 14-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebhard Stark kontra D.A.S. Österreichische Allgemeine Rechtsschutzversicherung AG

(C-293/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/03

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesgericht Innsbruck

Az alapeljárás felei

Felperes: Gebhard Stark

Alperes: D.A.S. Österreichische Allgemeine Rechtsschutzversicherung AG

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Úgy kell-e értelmezni a 87/344/EGK irányelv (1) 4. cikkének (1) bekezdését, hogy azzal ellentétes a Versicherungsvertragsgesetz (a biztosítási szerződésekről szóló osztrák törvény, a továbbiakban: VersVG) 158k. §-ának (2) bekezdése, illetve az azon alapuló, a jogvédelmi biztosítást nyújtó biztosító általános biztosítási feltételeiben foglalt kikötés, amely szerint a biztosítási szerződésben kiköthető, hogy a biztosított bírósági vagy közigazgatási eljárásban történő képviseletére csak olyan képviseletre hivatásszerűen jogosult személyeket választhat, akik a lefolytatandó bírósági vagy közigazgatási eljárásra első fokon illetékességgel rendelkező bíróság vagy közigazgatási hatóság székhelyén rendelkeznek irodával?

---

(1)  A jogvédelmi biztosítással kapcsolatos törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1987. június 22-i 87/344/EGK tanácsi irányelv (HL L 185, 77. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 1. kötet, 187. o.)

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/3

---

A Landesarbeitsgericht Köln (Németország) által 2010. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Land Nordrhein-Westfalen kontra Melanie Klinz

(C-312/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/04

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesarbeitsgericht Köln

Az alapeljárás felei

Felperes: Land Nordrhein-Westfalen

Alperes: Melanie Klinz

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Első kérdés

| a) | Összeegyeztethető-e az 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (1) mellékletében foglalt, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának értelmével és céljával, hogy ha annak jogi vizsgálata során, hogy egyedi esetekben egy határozott idejű megújításról szóló szerződés indokolható-e a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontja értelmében vett objektív okokkal, kizárólag az e megújításról szóló szerződés megkötésének időpontjában fennálló körülményeket veszik figyelembe, tekintet nélkül arra, hogy hány határozott idejű szerződés előzte meg ezt a szerződést, vagy |
| --- | --- |

a)

Összeegyeztethető-e az 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (1) mellékletében foglalt, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának értelmével és céljával, hogy ha annak jogi vizsgálata során, hogy egyedi esetekben egy határozott idejű megújításról szóló szerződés indokolható-e a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontja értelmében vett objektív okokkal, kizárólag az e megújításról szóló szerződés megkötésének időpontjában fennálló körülményeket veszik figyelembe, tekintet nélkül arra, hogy hány határozott idejű szerződés előzte meg ezt a szerződést, vagy

| b) | megköveteli-e a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontja a) alpontjának a visszaélésszerű lánc-munkaszerződések megakadályozásában rejlő értelme és célja, hogy annál szigorúbb feltételeket támasszanak az „objektív okkal” szemben, minél több egymást követő határozott idejű munkaszerződés előzte meg a jelen vizsgálat tárgyát képező szerződést, illetve minél hosszabb volt az az időszak, amely alatt az érintett munkavállalót előzőleg több egymást követő határozott idejű szerződés alapján foglalkoztatták? |
| --- | --- |

b)

megköveteli-e a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontja a) alpontjának a visszaélésszerű lánc-munkaszerződések megakadályozásában rejlő értelme és célja, hogy annál szigorúbb feltételeket támasszanak az „objektív okkal” szemben, minél több egymást követő határozott idejű munkaszerződés előzte meg a jelen vizsgálat tárgyát képező szerződést, illetve minél hosszabb volt az az időszak, amely alatt az érintett munkavállalót előzőleg több egymást követő határozott idejű szerződés alapján foglalkoztatták?

Második kérdés

Ellentétes-e a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás 5. szakaszának 1. pontjával egy olyan nemzeti jogi rendelkezés alkalmazása, mint a TzBfG (a részmunkaidős és a határozott idejű foglalkoztatásról szóló német törvény) 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja, amely az egymást követő határozott idejű munkaszerződéseket csak a közszolgálatban indokolja azzal az „objektív okkal”, hogy a munkavállalót határozott ideig tartó munkára szánt költségvetési forrásból javadalmazzák, míg a magánszektor munkáltatói esetében az ilyen gazdasági okokat nem ismerik el „objektív okként”?

Harmadik kérdés

| a) | Összhangban áll-e a második kérdésben említett, határozott időtartamra vonatkozó rendelkezés (jelen esetben a TzBfG 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja) a keretmegállapodással akkor, ha az a költségvetési jogi szabály, amelyre a TzBfG 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja hivatkozik, kellő pontossággal meghatározza a határozott idő kikötésének célját, amely elsősorban a szóban forgó tevékenységtől és gyakorlásának feltételeitől függ (lásd a Bíróság C-212/04. sz. Adelener-ügyben 2006. július 4-én hozott ítélete összefoglalásának 2. pontját)? |
| --- | --- |

a)

Összhangban áll-e a második kérdésben említett, határozott időtartamra vonatkozó rendelkezés (jelen esetben a TzBfG 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja) a keretmegállapodással akkor, ha az a költségvetési jogi szabály, amelyre a TzBfG 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja hivatkozik, kellő pontossággal meghatározza a határozott idő kikötésének célját, amely elsősorban a szóban forgó tevékenységtől és gyakorlásának feltételeitől függ (lásd a Bíróság C-212/04. sz. Adelener-ügyben 2006. július 4-én hozott ítélete összefoglalásának 2. pontját)?

Ha a harmadik kérdés a) pontjában foglalt kérdésre igenlő válasz adandó:

| b) | Ilyen kellően pontos célnak tekinthető-e az, ha a költségvetési törvény — mint jelen esetben a 2004/05. HG NRW (Nordrhein-Westfalen tartomány 2004/05-ös évre vonatkozó költségvetési törvénye) 7. §-ának (3) bekezdése — pusztán azt rögzíti, hogy a költségvetési forrásokat a „kisegítő munkaerőként” végzett határozott idejű tevékenységre kell fordítani? |
| --- | --- |

b)

Ilyen kellően pontos célnak tekinthető-e az, ha a költségvetési törvény — mint jelen esetben a 2004/05. HG NRW (Nordrhein-Westfalen tartomány 2004/05-ös évre vonatkozó költségvetési törvénye) 7. §-ának (3) bekezdése — pusztán azt rögzíti, hogy a költségvetési forrásokat a „kisegítő munkaerőként” végzett határozott idejű tevékenységre kell fordítani?

Ha a harmadik kérdés b) pontjában foglalt kérdésre igenlő válasz adandó:

| c) | Arra az esetre is vonatkozik-e ez, ha a „kisegítő munkaerő” által végzett tevékenység alatt ebben az értelemben nemcsak azt a tevékenységet kell érteni, amelyet vagy az átmenetileg megnövekedett munkamennyiség ellátására fordítanak, vagy amellyel az átmenetileg kieső állandó munkaerő-állományt helyettesítik, hanem a „kisegítő munkaerő” fogalmát már az az eset is kimeríti, amikor a munkavállalót abból a költségvetési forrásból díjazzák, amely az ugyanazon a munkahelyen dolgozó állandó munkaerő-állomány átmeneti kiesésével szabadult fel, jóllehet a „kisegítő munkaerő” a munkáltató folyamatosan jelentkező tartós szükségletét kielégítő és a kieső állandó munkaerő-állomány tevékenységével tartalmi kapcsolatban nem álló tevékenységet végez, vagy |
| --- | --- |

c)

Arra az esetre is vonatkozik-e ez, ha a „kisegítő munkaerő” által végzett tevékenység alatt ebben az értelemben nemcsak azt a tevékenységet kell érteni, amelyet vagy az átmenetileg megnövekedett munkamennyiség ellátására fordítanak, vagy amellyel az átmenetileg kieső állandó munkaerő-állományt helyettesítik, hanem a „kisegítő munkaerő” fogalmát már az az eset is kimeríti, amikor a munkavállalót abból a költségvetési forrásból díjazzák, amely az ugyanazon a munkahelyen dolgozó állandó munkaerő-állomány átmeneti kiesésével szabadult fel, jóllehet a „kisegítő munkaerő” a munkáltató folyamatosan jelentkező tartós szükségletét kielégítő és a kieső állandó munkaerő-állomány tevékenységével tartalmi kapcsolatban nem álló tevékenységet végez, vagy

| d) | a „kisegítő munkaerő” fogalmának a harmadik kérdés c) pontjában foglalt kérdésben ismertetett értelmezése ellentmond a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás visszaélésszerű lánc-munkaszerződések megakadályozásában rejlő értelmének és céljának, illetve az Angelidaki-ügyben felállított azon alapelvnek (a Bíróság C-378/07-C-380/07. sz. egyesített ügyekben 2009. április 23-án hozott ítélete összefoglalásának 2. pontja), mely szerint a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontjával ellentétes, ha valamely nemzeti szabályozást oly módon alkalmaznak, „hogy a közszektorban az egymást követő, határozott idejű munkaszerződések megújítása az említett szakasz értelmében vett »objektív okokkal« igazoltnak tekintendő csupán azért, mert e szerződések olyan jogi rendelkezéseken alapulnak, amelyek megengedik azok megújítását bizonyos átmeneti szükségletek kielégítése céljából, valójában azonban az említett szükségletek állandóak és tartósak”? |
| --- | --- |

d)

a „kisegítő munkaerő” fogalmának a harmadik kérdés c) pontjában foglalt kérdésben ismertetett értelmezése ellentmond a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás visszaélésszerű lánc-munkaszerződések megakadályozásában rejlő értelmének és céljának, illetve az Angelidaki-ügyben felállított azon alapelvnek (a Bíróság C-378/07-C-380/07. sz. egyesített ügyekben 2009. április 23-án hozott ítélete összefoglalásának 2. pontja), mely szerint a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontjával ellentétes, ha valamely nemzeti szabályozást oly módon alkalmaznak, „hogy a közszektorban az egymást követő, határozott idejű munkaszerződések megújítása az említett szakasz értelmében vett »objektív okokkal« igazoltnak tekintendő csupán azért, mert e szerződések olyan jogi rendelkezéseken alapulnak, amelyek megengedik azok megújítását bizonyos átmeneti szükségletek kielégítése céljából, valójában azonban az említett szükségletek állandóak és tartósak”?

Negyedik kérdés

Megsérti-e a tagállam a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás 8. szakaszának 3. pontját, ha az 1999/70/EK irányelvet a nemzeti jogba átültető törvényben általánosságban az egész közszolgálat vonatkozásában a határozott idő megállapítására vonatkozó — a második kérdésben ismertetetthez hasonló — olyan költségvetési jogi okot vezet be, amely a nemzeti jogban hasonló formában a 1999/70/EK irányelv elfogadása előtt csak a közszolgálat egy kisebb részterülete (a felsőfokú oktatás) vonatkozásában létezett? Azzal az eredménnyel jár-e az ilyen jogsértés, hogy a nemzeti rendelkezés a továbbiakban nem alkalmazható?

---

(1)  HL L 175, 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/4

---

A Landesarbeitsgericht Köln (Németország) által 2010. június 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Land Nordrhein-Westfalen kontra Sylvia Jansen

(C-313/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/05

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Landesarbeitsgericht Köln

Az alapeljárás felei

Felperes: Land Nordrhein-Westfalen

Alperes: Sylvia Jansen

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

Első kérdés

| a) | Összeegyeztethető-e az 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (1) mellékletében foglalt, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának értelmével és céljával, hogy ha annak jogi vizsgálata során, hogy egyedi esetekben egy határozott idejű megújításról szóló szerződés indokolható-e a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontja értelmében vett objektív okokkal, kizárólag az e megújításról szóló szerződés megkötésének időpontjában fennálló körülményeket veszik figyelembe, tekintet nélkül arra, hogy hány határozott idejű szerződés előzte meg ezt a szerződést, vagy |
| --- | --- |

a)

Összeegyeztethető-e az 1999. június 28-i 1999/70/EK tanácsi irányelv (1) mellékletében foglalt, a határozott ideig tartó munkaviszonyról szóló keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának értelmével és céljával, hogy ha annak jogi vizsgálata során, hogy egyedi esetekben egy határozott idejű megújításról szóló szerződés indokolható-e a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontja értelmében vett objektív okokkal, kizárólag az e megújításról szóló szerződés megkötésének időpontjában fennálló körülményeket veszik figyelembe, tekintet nélkül arra, hogy hány határozott idejű szerződés előzte meg ezt a szerződést, vagy

| b) | megköveteli-e a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontja a) alpontjának a visszaélésszerű lánc-munkaszerződések megakadályozásában rejlő értelme és célja, hogy annál szigorúbb feltételeket támasszanak az „objektív okkal” szemben, minél több egymást követő határozott idejű munkaszerződés előzte meg a jelen vizsgálat tárgyát képező szerződést, illetve minél hosszabb volt az az időszak, amely alatt az érintett munkavállalót előzőleg több egymást követő határozott idejű szerződés alapján foglalkoztatták? |
| --- | --- |

b)

megköveteli-e a keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontja a) alpontjának a visszaélésszerű lánc-munkaszerződések megakadályozásában rejlő értelme és célja, hogy annál szigorúbb feltételeket támasszanak az „objektív okkal” szemben, minél több egymást követő határozott idejű munkaszerződés előzte meg a jelen vizsgálat tárgyát képező szerződést, illetve minél hosszabb volt az az időszak, amely alatt az érintett munkavállalót előzőleg több egymást követő határozott idejű szerződés alapján foglalkoztatták?

Második kérdés

Ellentétes-e a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás 5. szakaszának 1. pontjával egy olyan nemzeti jogi rendelkezés alkalmazása, mint a TzBfG (a részmunkaidős és a határozott idejű foglalkoztatásról szóló német törvény) 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja, amely az egymást követő határozott idejű munkaszerződéseket csak a közszolgálatban indokolja azzal az „objektív okkal”, hogy a munkavállalót határozott ideig tartó munkára szánt költségvetési forrásból javadalmazzák, míg a magánszektor munkáltatói esetében az ilyen gazdasági okokat nem ismerik el „objektív okként”?

Harmadik kérdés

| a) | Összhangban áll-e a második kérdésben említett, határozott időtartamra vonatkozó rendelkezés (jelen esetben a TzBfG 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja) a keretmegállapodással akkor, ha az a költségvetési jogi szabály, amelyre a TzBfG 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja hivatkozik, kellő pontossággal meghatározza a határozott idő kikötésének célját, amely elsősorban a szóban forgó tevékenységtől és gyakorlásának feltételeitől függ (lásd a Bíróság C-212/04. sz. Adelener-ügyben 2006. július 4-én hozott ítélete összefoglalásának 2. pontját)? |
| --- | --- |

a)

Összhangban áll-e a második kérdésben említett, határozott időtartamra vonatkozó rendelkezés (jelen esetben a TzBfG 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja) a keretmegállapodással akkor, ha az a költségvetési jogi szabály, amelyre a TzBfG 14. §-a (1) bekezdése második mondatának 7. pontja hivatkozik, kellő pontossággal meghatározza a határozott idő kikötésének célját, amely elsősorban a szóban forgó tevékenységtől és gyakorlásának feltételeitől függ (lásd a Bíróság C-212/04. sz. Adelener-ügyben 2006. július 4-én hozott ítélete összefoglalásának 2. pontját)?

Ha a harmadik kérdés a) pontjában foglalt kérdésre igenlő válasz adandó:

| b) | Ilyen kellően pontos célnak tekinthető-e az, ha a költségvetési törvény — mint jelen esetben a 2004/05. HG NRW (Nordrhein-Westfalen tartomány 2004/05-ös évre vonatkozó költségvetési törvénye) 7. §-ának (3) bekezdése — pusztán azt rögzíti, hogy a költségvetési forrásokat a „kisegítő munkaerőként” végzett határozott idejű tevékenységre kell fordítani? |
| --- | --- |

b)

Ilyen kellően pontos célnak tekinthető-e az, ha a költségvetési törvény — mint jelen esetben a 2004/05. HG NRW (Nordrhein-Westfalen tartomány 2004/05-ös évre vonatkozó költségvetési törvénye) 7. §-ának (3) bekezdése — pusztán azt rögzíti, hogy a költségvetési forrásokat a „kisegítő munkaerőként” végzett határozott idejű tevékenységre kell fordítani?

Ha a harmadik kérdés b) pontjában foglalt kérdésre igenlő válasz adandó:

| c) | Arra az esetre is vonatkozik-e ez, ha a „kisegítő munkaerő” által végzett tevékenység alatt ebben az értelemben nem csak azt a tevékenységet kell érteni, amelyet vagy az átmenetileg megnövekedett munkamennyiség ellátására fordítanak, vagy amellyel az átmenetileg kieső állandó munkaerő-állományt helyettesítik, hanem a „kisegítő munkaerő” fogalmát már az az eset is kimeríti, amikor a munkavállalót abból a költségvetési forrásból díjazzák, amely az ugyanazon a munkahelyen dolgozó állandó munkaerő-állomány átmeneti kiesésével szabadult fel, jóllehet a „kisegítő munkaerő” a munkáltató folyamatosan jelentkező tartós szükségletét kielégítő és a kieső állandó munkaerő-állomány tevékenységével tartalmi kapcsolatban nem álló tevékenységet végez, vagy |
| --- | --- |

c)

Arra az esetre is vonatkozik-e ez, ha a „kisegítő munkaerő” által végzett tevékenység alatt ebben az értelemben nem csak azt a tevékenységet kell érteni, amelyet vagy az átmenetileg megnövekedett munkamennyiség ellátására fordítanak, vagy amellyel az átmenetileg kieső állandó munkaerő-állományt helyettesítik, hanem a „kisegítő munkaerő” fogalmát már az az eset is kimeríti, amikor a munkavállalót abból a költségvetési forrásból díjazzák, amely az ugyanazon a munkahelyen dolgozó állandó munkaerő-állomány átmeneti kiesésével szabadult fel, jóllehet a „kisegítő munkaerő” a munkáltató folyamatosan jelentkező tartós szükségletét kielégítő és a kieső állandó munkaerő-állomány tevékenységével tartalmi kapcsolatban nem álló tevékenységet végez, vagy

| d) | a „kisegítő munkaerő” fogalmának a harmadik kérdés c) pontjában foglalt kérdésben ismertetett értelmezése ellentmond a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás visszaélésszerű lánc-munkaszerződések megakadályozásában rejlő értelmének és céljának, illetve az Angelidaki-ügyben felállított azon alapelvnek (a Bíróság C-378/07-C-380/07. sz. egyesített ügyekben 2009. április 23-án hozott ítélete összefoglalásának 2. pontja), mely szerint a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontjával ellentétes, ha valamely nemzeti szabályozást oly módon alkalmaznak, „hogy a közszektorban az egymást követő, határozott idejű munkaszerződések megújítása az említett szakasz értelmében vett »objektív okokkal« igazoltnak tekintendő csupán azért, mert e szerződések olyan jogi rendelkezéseken alapulnak, amelyek megengedik azok megújítását bizonyos átmeneti szükségletek kielégítése céljából, valójában azonban az említett szükségletek állandóak és tartósak”? |
| --- | --- |

d)

a „kisegítő munkaerő” fogalmának a harmadik kérdés c) pontjában foglalt kérdésben ismertetett értelmezése ellentmond a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás visszaélésszerű lánc-munkaszerződések megakadályozásában rejlő értelmének és céljának, illetve az Angelidaki-ügyben felállított azon alapelvnek (a Bíróság C-378/07-C-380/07. sz. egyesített ügyekben 2009. április 23-án hozott ítélete összefoglalásának 2. pontja), mely szerint a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás 5. szakasza 1. pontjának a) alpontjával ellentétes, ha valamely nemzeti szabályozást oly módon alkalmaznak, „hogy a közszektorban az egymást követő, határozott idejű munkaszerződések megújítása az említett szakasz értelmében vett »objektív okokkal« igazoltnak tekintendő csupán azért, mert e szerződések olyan jogi rendelkezéseken alapulnak, amelyek megengedik azok megújítását bizonyos átmeneti szükségletek kielégítése céljából, valójában azonban az említett szükségletek állandóak és tartósak”?

Negyedik kérdés

Megsérti-e a tagállam a határozott idejű munkaszerződésekről szóló keretmegállapodás 8. szakaszának 3. pontját, ha az 1999/70/EK irányelvet a nemzeti jogba átültető törvényben általánosságban az egész közszolgálat vonatkozásában a határozott idő megállapítására vonatkozó — a második kérdésben ismertetetthez hasonló — olyan költségvetési jogi okot vezet be, amely a nemzeti jogban hasonló formában a 1999/70/EK irányelv elfogadása előtt csak a közszolgálat egy kisebb részterülete (a felsőfokú oktatás) vonatkozásában létezett? Azzal az eredménnyel jár-e az ilyen jogsértés, hogy a nemzeti rendelkezés a továbbiakban nem alkalmazható?

---

(1)  HL L 175, 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet, 3. kötet, 368. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/5

---

A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(C-323/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/06

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Hamburg

Az alapeljárás felei

Felperes: Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra

Alperes: Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Teljesen (= maradéktalanul) ki kell-e zsigerelni a 0207 12 90 vámtarifa-alszám (1) alá tartozó hasított testet azzal, hogy tarifális jogi szempontból hátrányos, ha a gépi zsigerelési eljárást követően például a belek vagy a légcső egy része még a hasított testhez tapad?

---

(1)  HL L 338., 1999.12.30., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 28. kötet, 108. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/6

---

A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(C-324/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/07

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Hamburg

Az alapeljárás felei

Felperes: Gebr. Stolle GmbH & Co. KG

Alperes: Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az jellemzi-e a 0207 12 90 9990 termékkód (1) értelmében vett „szabálytalan összetételt”, hogy a hasított testhez az ott megjelölt belsőségek közül — egyesével vagy többszörösen — összesen legfeljebb 4 adható hozzá? |
| --- | --- |

1.

Az jellemzi-e a 0207 12 90 9990 termékkód (1) értelmében vett „szabálytalan összetételt”, hogy a hasított testhez az ott megjelölt belsőségek közül — egyesével vagy többszörösen — összesen legfeljebb 4 adható hozzá?

| 2. | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: azokat a hasított testeket is felöleli-e a 0207 12 10 vámtarifa-alszám, amelyekhez az e vámtarifa-alszámban említett belsőségeket többszörösen adják hozzá? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: azokat a hasított testeket is felöleli-e a 0207 12 10 vámtarifa-alszám, amelyekhez az e vámtarifa-alszámban említett belsőségeket többszörösen adják hozzá?

---

(1)  HL L 322., 1998.12.1., 31. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/6

---

A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Doux Geflügel GmbH kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(C-325/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/08

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Hamburg

Az alapeljárás felei

Felperes: Doux Geflügel GmbH

Alperes: Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Maradéktalanul meg kell-e tisztítani a Kombinált Nómenklatúra 0207 12 10 vámtarifa-alszáma (1) alá tartozó csirkéket, vagy a gépi tisztítási eljárást követően a hasított testhez még néhány kis evezőtoll, toll, tollvég és pihe is tapadhat?

---

(1)  HL L 338., 1999.12.30., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 28. kötet, 108. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/6

---

A Finanzgericht Hamburg (Németország) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Gebr. Stolle GmbH & Co. KG kontra Hauptzollamt Hamburg-Jonas

(C-326/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/09

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Finanzgericht Hamburg

Az alapeljárás felei

Felperes: Gebr. Stolle GmbH & Co. KG

Alperes: Hauptzollamt Hamburg-Jonas

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Akkor is a közös piacszervezés visszatérítései céljából használt nómenklatúra 0207 12 90 9990 kódja (1) alá tartozik-e a hasított baromfitest, ha az e termékkód szerint megengedett belsőséghez a baromfi valamely nem megengedett része tapad? |
| --- | --- |

1.

Akkor is a közös piacszervezés visszatérítései céljából használt nómenklatúra 0207 12 90 9990 kódja (1) alá tartozik-e a hasított baromfitest, ha az e termékkód szerint megengedett belsőséghez a baromfi valamely nem megengedett része tapad?

| 2. | Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: azon kérdés vámhivatali vizsgálata során, hogy az exportált termékek megfelelnek-e a közös piacszervezés visszatérítései céljából használt nómenklatúra kiviteli nyilatkozatban feltüntetett kódjának, kell-e tűréshatárt biztosítani olyan értelemben, hogy egy úgynevezett kiugró eset nem befolyásolja hátrányosan a visszatérítést? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó nemleges válasz esetén: azon kérdés vámhivatali vizsgálata során, hogy az exportált termékek megfelelnek-e a közös piacszervezés visszatérítései céljából használt nómenklatúra kiviteli nyilatkozatban feltüntetett kódjának, kell-e tűréshatárt biztosítani olyan értelemben, hogy egy úgynevezett kiugró eset nem befolyásolja hátrányosan a visszatérítést?

---

(1)  HL L 322., 1998.12.1., 31. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/7

---

A Curtea de apel Craiova (Románia) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu kontra Claudia Norica Vijulan

(C-335/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/10

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de apel Craiova

Az alapeljárás felei

Felperesek: Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu

Alperes: Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az EUMSZ 110. cikk (korábban EK 90. cikk) első bekezdését akként kell-e értelmezni, hogy az tiltja valamely tagállam számára, hogy a 218/2008. sz. sürgősségi kormányrendelettel módosított 50/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet által szabályozott környezetszennyezési adóéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkező adót vezessen be, amely alól mentesülnek az M1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó olyan gépjárművek, amelyek hengerűrtartalma nem haladja meg a 2 000 köbcentimétert, valamint minden olyan N1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó gépjármű, amelyet első alkalommal Romániában vagy az Európai Unió más tagállamában vettek nyilvántartásba a 2008. december 15. és 2009. december 31. közötti időszakban, amely adót ugyanakkor alkalmazni kell más tagállamból származó, hasonló vagy versenyhelyzetben lévő, 2008. december 15-ét megelőzően nyilvántartásba vett, használt gépjárművek tekintetében, és egy ilyen adó a más tagállamokból származó árukra kivetett olyan belső adónak tekinthető-e, amely közvetett hátrányos megkülönböztetést valósít meg a nemzeti termékek adóztatásához képest az új gépjárművek nemzeti termelésének védelme céljából? |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 110. cikk (korábban EK 90. cikk) első bekezdését akként kell-e értelmezni, hogy az tiltja valamely tagállam számára, hogy a 218/2008. sz. sürgősségi kormányrendelettel módosított 50/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet által szabályozott környezetszennyezési adóéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkező adót vezessen be, amely alól mentesülnek az M1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó olyan gépjárművek, amelyek hengerűrtartalma nem haladja meg a 2 000 köbcentimétert, valamint minden olyan N1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó gépjármű, amelyet első alkalommal Romániában vagy az Európai Unió más tagállamában vettek nyilvántartásba a 2008. december 15. és 2009. december 31. közötti időszakban, amely adót ugyanakkor alkalmazni kell más tagállamból származó, hasonló vagy versenyhelyzetben lévő, 2008. december 15-ét megelőzően nyilvántartásba vett, használt gépjárművek tekintetében, és egy ilyen adó a más tagállamokból származó árukra kivetett olyan belső adónak tekinthető-e, amely közvetett hátrányos megkülönböztetést valósít meg a nemzeti termékek adóztatásához képest az új gépjárművek nemzeti termelésének védelme céljából?

| 2. | Az EUMSZ 110. cikk (korábban EK 90. cikk) első bekezdését akként kell-e értelmezni, hogy az tiltja valamely tagállam számára, hogy a 218/2008. sz. sürgősségi kormányrendelettel módosított 50/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet által szabályozott környezetszennyezési adóéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkező adót vezessen be, amely alól mentesülnek az M1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó olyan gépjárművek, amelyek hengerűrtartalma nem haladja meg a 2 000 köbcentimétert, valamint minden olyan N1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó gépjármű, amelyet első alkalommal Romániában vagy az Európai Unió más tagállamában vettek nyilvántartásba a 2008. december 15. és 2009. december 31. közötti időszakban, amely adót ugyanakkor alkalmazni kell a jelzett műszaki jellemzőktől eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező, ugyanazon időszak folyamán más tagállamban nyilvántartásba vett gépjárművek tekintetében, és egy ilyen adó a más tagállamokból származó árukra kivetett olyan belső adónak tekinthető-e, amely közvetett hátrányos megkülönböztetést valósít meg a nemzeti termékek adóztatásához képest az új gépjárművek nemzeti termelésének védelme céljából? |
| --- | --- |

2.

Az EUMSZ 110. cikk (korábban EK 90. cikk) első bekezdését akként kell-e értelmezni, hogy az tiltja valamely tagállam számára, hogy a 218/2008. sz. sürgősségi kormányrendelettel módosított 50/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet által szabályozott környezetszennyezési adóéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkező adót vezessen be, amely alól mentesülnek az M1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó olyan gépjárművek, amelyek hengerűrtartalma nem haladja meg a 2 000 köbcentimétert, valamint minden olyan N1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó gépjármű, amelyet első alkalommal Romániában vagy az Európai Unió más tagállamában vettek nyilvántartásba a 2008. december 15. és 2009. december 31. közötti időszakban, amely adót ugyanakkor alkalmazni kell a jelzett műszaki jellemzőktől eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező, ugyanazon időszak folyamán más tagállamban nyilvántartásba vett gépjárművek tekintetében, és egy ilyen adó a más tagállamokból származó árukra kivetett olyan belső adónak tekinthető-e, amely közvetett hátrányos megkülönböztetést valósít meg a nemzeti termékek adóztatásához képest az új gépjárművek nemzeti termelésének védelme céljából?

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/7

---

A Curtea de apel Craiova (Románia) által 2010. július 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu kontra Victor Vinel Ijac

(C-336/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/11

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Curtea de apel Craiova

Az alapeljárás felei

Felperesek: Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu

Alperes: Victor Vinel Ijac

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdés

Az EUMSZ 110. cikk (korábban EK 90. cikk) első bekezdését akként kell-e értelmezni, hogy az tiltja valamely tagállam számára, hogy az 50/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet által szabályozott környezetszennyezési adóéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkező adót vezessen be, amely kormányrendelet értelmében a korábbiakban az Európai Unió más tagállamában nyilvántartásba vett és importált, használt gépjárművek Romániában történő nyilvántartásba vételéhez környezetszennyezési adót kell megfizetni, amely adót ugyanakkor nem kell alkalmazni a Romániában már nyilvántartásba vett, használt gépjárművek újbóli eladása, ezzel újbóli nyilvántartásba vétele alkalmával, és tekinthető-e az említett adó olyan, a más tagállamokból származó árukra kivetett belső adónak, amely közvetett hátrányos megkülönböztetést valósít meg a nemzeti termékek adóztatásához képest?

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/8

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-109/08. sz., Freixenet kontra OHIM ügyben 2010. április 27-én hozott ítélete ellen a Freixenet által 2010. július 8-án benyújtott fellebbezés

(C-344/10. P. sz. ügy)

()

2010/C 274/12

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Freixenet, SA (képviselők: F. de Visscher, E. Cornu és D. Moreau ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A fellebbező kérelmei

| — | elsődlegesen: a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2010. április 27-i ítéletét, valamint az OHIM első fellebbezési tanácsának 2007. október 30-i határozatát, és mondja ki, hogy a 32 532. sz. védjegybejelentés teljesíti a feltételeket ahhoz, hogy a 40/94 rendelet 40. cikkének [helyébe lépett a 207/2009 rendelet 39. cikke] megfelelően közzé lehessen tenni; |
| --- | --- |

—

elsődlegesen: a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2010. április 27-i ítéletét, valamint az OHIM első fellebbezési tanácsának 2007. október 30-i határozatát, és mondja ki, hogy a 32 532. sz. védjegybejelentés teljesíti a feltételeket ahhoz, hogy a 40/94 rendelet 40. cikkének [helyébe lépett a 207/2009 rendelet 39. cikke] megfelelően közzé lehessen tenni;

| — | másodlagosan: a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2010. április 27-i határozatát; |
| --- | --- |

—

másodlagosan: a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2010. április 27-i határozatát;

| — | a Bíróság minden esetben az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság minden esetben az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező három jogalapra hivatkozik fellebbezése alátámasztásául.

Első jogalapjával a fellebbező lényegben a védelemhez való jognak és a tisztességes eljáráshoz való jognak, az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. cikkének, a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet (1) 73. cikkének (második mondat) és 38. cikke (3) bekezdésének [helyükbe lépett a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (2) 75. cikke (második mondat) és a 37. cikk (3) bekezdése] megsértésére hivatkozik.

E jogalap első része a kontradiktórius eljárás szabályának megsértéséből ered. A fellebbező szerint, ellentétben a Törvényszék megtámadott ítéletben foglalt álláspontjával, az OHIM fellebbezési tanácsa a Törvényszék előtt megtámadott határozatában a fellebbező védjegye megkülönböztető képességének új értékelését végezte el, anélkül, hogy lehetővé tette volna a fellebbező számára észrevételeinek megtételét ezen új megközelítés vonatkozásában. E tekintetben a Törvényszék által az első fellebbezési tanács határozatával kapcsolatban nyújtott indokolás pontatlan és nem kielégítő az eljárási együttműködés elvének és a védelemhez való jog tiszteletben tartásának fényében. A megtámadott ítélet a védelemhez való jog elvét és az eljárási együttműködést is sérti azzal, hogy megállapítja, az OHIM a fellebbezővel számos tényelemet közölhet, és rámutathat, hogy elutasító határozatát ezen elemekre alapozza, majd, a fellebbezőnek ezen elemekre vonatkozó írásbeli észrevételeinek kézhezvételét követően határozhat úgy, hogy a kérelmet legalábbis részben elutasítja, és határozatát ténybelileg és fogalmilag eltérő értékelésre alapozza, anélkül, hogy a fellebbezőnek lehetőséget nyújtana bármiféle észrevétel megtételére.

A jogalap második részével a fellebbező elsősorban az indokolási követelmény Törvényszék részéről történt megsértésére hivatkozik, mivel a megtámadott ítélet nem tekinthette volna kellően indokoltnak az első fellebbezési tanácsnak a 7. cikk (1) bekezdése b) pontjának alkalmazására vonatkozó indokolását, amely nem nevezett meg egyetlen olyan bizonyítékot sem, amelyből kiindul, és nem ítélhette meg úgy, hogy az ezen bizonyítékokra történő hivatkozás felesleges, mert az első fellebbezési tanács állítólagosan „a gyakorlati tapasztalatból levont következtetésekre” alapozta álláspontját. Ezen túl az OHIM és a Törvényszék határozatainak alapját képező tények és bizonyítékok bizonytalan jellege sérti úgy a védelemhez való jogot, mint a fent hivatkozott 40/94 rendelet 73 cikkében foglalt indokolási követelményt.

Második jogalapjával a fellebbező arra hivatkozik, hogy a Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontját. Noha megállapította bizonyítékok alapján, hogy a bejelentett védjegy jellegzetes alkotóelemek összetételéből áll, amelyek jelentős mértékben megkülönböztetik azt a piacon megtalálható más kiszerelésektől, a Törvényszék pusztán megismételte az OHIM tág és általános ellenérveit, miszerint a bejelentett védjegy egyáltalában nem rendelkezik megkülönböztető képességgel. A Törvényszék szigorúbban értékelte a védjegy megkülönböztető képességét, mint a többi, hagyományosabb védjegy esetében. A megtámadott ítélet így megsértette azt a szabályt, hogy valamely védjegy megkülönböztető képességét konkrétan kell értékelni. Másrészt azzal, hogy úgy ítélte meg, a fogyasztók számottevő többsége nem úgy észleli a védjegy eredeti megjelenését, mint amely hasznos elem az érintett habzóbor eredetének meghatározása során, inkább a címkére hagyatkozik, a Törvényszék kizárta az oltalom alól egy áru csomagolásának formáját, noha ezt a fent hivatkozott rendelet 4. cikke kifejezetten lehetővé teszi.

Harmadik jogalapjával a fellebbező társaság arra hivatkozik, hogy a Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet 7. cikkének (3) bekezdését, amennyiben a megtámadott ítélet előírja azt a követelményt, hogy a bejelentett védjegy rendelkezzen az Unió minden tagállamában történő használat folytán szerzett megkülönböztető képességgel. Ugyanis azzal, hogy megtagadta annak elismerését, hogy a védjegy megszerezte a megkülönböztető képességet az érdekeltek körének jelentős részében történő használat révén, ugyanakkor elismerte, hogy a fellebbező védjegye e megkülönböztető képességet megszerezte legalábbis Spanyolország területén, a Törvényszék túlzó és pontatlan szabályt fogalmazott meg a fent hivatkozott rendelettel szemben.

---

(1)  HL 1994., L 11., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 146. o.

(2)  HL L 78., 1. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/9

---

A Törvényszék (harmadik tanács) T-110/08. sz., Freixenet kontra OHIM ügyben 2010. április 27-én hozott ítélete ellen a Freixenet által 2010. július 8-án benyújtott fellebbezés

(C-345/10. P. sz. ügy)

()

2010/C 274/13

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Freixenet, SA (képviselők: F. de Visscher, E. Cornu és D. Moreau ügyvédek)

A másik fél az eljárásban: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A fellebbező kérelmei

| — | elsődlegesen: a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2010. április 27-i ítéletét, valamint az OHIM első fellebbezési tanácsának 2007. november 20-i határozatát, és mondja ki, hogy a 32 540. sz. védjegybejelentés teljesíti a feltételeket ahhoz, hogy a 40/94 rendelet 40. cikkének [helyébe lépett a 207/2009 rendelet 39. cikke] megfelelően közzé lehessen tenni; |
| --- | --- |

—

elsődlegesen: a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2010. április 27-i ítéletét, valamint az OHIM első fellebbezési tanácsának 2007. november 20-i határozatát, és mondja ki, hogy a 32 540. sz. védjegybejelentés teljesíti a feltételeket ahhoz, hogy a 40/94 rendelet 40. cikkének [helyébe lépett a 207/2009 rendelet 39. cikke] megfelelően közzé lehessen tenni;

| — | másodlagosan: a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2010. április 27-i ítéletét; |
| --- | --- |

—

másodlagosan: a Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék 2010. április 27-i ítéletét;

| — | a Bíróság minden esetben az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság minden esetben az OHIM-ot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A fellebbező három jogalapra hivatkozik fellebbezése alátámasztásául.

Első jogalapjával a fellebbező lényegben a védelemhez való jognak és a tisztességes eljáráshoz való jognak, az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény 6. cikkének, a közösségi védjegyről szóló, 1993. december 20-i 40/94/EK tanácsi rendelet (1) (HL 1994., L 11., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 146. o.) 73. cikkének (második mondat) és 38. cikke (3) bekezdésének [helyükbe lépett a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (2) 75. cikke (második mondat) és a 37. cikk (3) bekezdése] megsértésére hivatkozik.

E jogalap első része a kontradiktórius eljárás szabályának megsértéséből ered. A fellebbező szerint, ellentétben a Törvényszék megtámadott ítéletben foglalt álláspontjával, az OHIM fellebbezési tanácsa a Törvényszék előtt megtámadott határozatában a fellebbező védjegye megkülönböztető képességének új értékelését végezte el, anélkül, hogy lehetővé tette volna a fellebbező számára észrevételeinek megtételét ezen új megközelítés vonatkozásában. E tekintetben a Törvényszék által az első fellebbezési tanács határozatával kapcsolatban nyújtott indokolás pontatlan és nem kielégítő az eljárási együttműködés elvének és a védelemhez való jog tiszteletben tartásának fényében. A megtámadott ítélet a védelemhez való jog elvét és az eljárási együttműködést is sérti azzal, hogy megállapítja, az OHIM a fellebbezővel számos tényelemet közölhet, és rámutathat, hogy elutasító határozatát ezen elemekre alapozza, majd, a fellebbezőnek ezen elemekre vonatkozó írásbeli észrevételeinek kézhezvételét követően határozhat úgy, hogy a kérelmet legalábbis részben elutasítja, és határozatát ténybelileg és fogalmilag eltérő értékelésre alapozza, anélkül, hogy a fellebbezőnek lehetőséget nyújtana bármiféle észrevétel megtételére.

A jogalap második részével a fellebbező elsősorban az indokolási követelmény Törvényszék részéről történt megsértésére hivatkozik, mivel a megtámadott ítélet nem tekinthette volna kellően indokoltnak az első fellebbezési tanácsnak a 7. cikk (1) bekezdése b) pontjának alkalmazására vonatkozó indokolását, amely nem nevezett meg egyetlen olyan bizonyítékot sem, amelyből kiindul, és nem ítélhette meg úgy, hogy az ezen bizonyítékokra történő hivatkozás felesleges, mert az első fellebbezési tanács állítólagosan „a gyakorlati tapasztalatból levont következtetésekre” alapozta álláspontját. Ezen túl az OHIM és a Törvényszék határozatainak alapját képező tények és bizonyítékok bizonytalan jellege sérti úgy a védelemhez való jogot, mint a fent hivatkozott 40/94 rendelet 73 cikkében foglalt indokolási követelményt.

Második jogalapjával a fellebbező arra hivatkozik, hogy a Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet 7. cikke (1) bekezdésének b) pontját. Noha megállapította bizonyítékok alapján, hogy a bejelentett védjegy jellegzetes alkotóelemek összetételéből áll, amelyek jelentős mértékben megkülönböztetik azt a piacon megtalálható más kiszerelésektől, a Törvényszék pusztán megismételte az OHIM tág és általános ellenérveit, miszerint a bejelentett védjegy egyáltalában nem rendelkezik megkülönböztető képességgel. A Törvényszék szigorúbban értékelte a védjegy megkülönböztető képességét, mint a többi, hagyományosabb védjegy esetében. A megtámadott ítélet így megsértette azt a szabályt, hogy valamely védjegy megkülönböztető képességét konkrétan kell értékelni. Másrészt azzal, hogy úgy ítélte meg, a fogyasztók számottevő többsége nem úgy észleli a védjegy eredeti megjelenését, mint amely hasznos elem az érintett habzóbor eredetének meghatározása során, inkább a címkére hagyatkozik, a Törvényszék kizárta az oltalom alól egy áru csomagolásának formáját, noha ezt a fent hivatkozott rendelet 4. cikke kifejezetten lehetővé teszi.

Harmadik jogalapjával a fellebbező társaság arra hivatkozik, hogy a Törvényszék megsértette a 40/94 rendelet 7. cikkének (3) bekezdését, amennyiben a megtámadott ítélet előírja azt a követelményt, hogy a bejelentett védjegy rendelkezzen az Unió minden tagállamában történő használat folytán szerzett megkülönböztető képességgel. Ugyanis azzal, hogy megtagadta annak elismerését, hogy a védjegy megszerezte a megkülönböztető képességet az érdekeltek körének jelentős részében történő használat révén, ugyanakkor elismerte, hogy a fellebbező védjegye e megkülönböztető képességet megszerezte legalábbis Spanyolország területén, a Törvényszék túlzó és pontatlan szabályt fogalmazott meg a fent hivatkozott rendelettel szemben.

---

(1)  HL 1994., L 11., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 17. fejezet, 1. kötet, 146. o.

(2)  HL L 78., 1. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/10

---

A Verwaltungsgerichtshof (Ausztria) által 2010. július 12-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Zollamt Linz Wels

(C-351/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/14

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Verwaltungsgerichtshof

Az alapeljárás felei

Felperes: Zollamt Linz Wels

Alperes: Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Salzburg

Beavatkozó: LAKI D.O.O.E.L.

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 2001. május 4-i 993/2001/EK bizottsági rendelettel módosított 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (1) (a továbbiakban: a Vámkódex végrehajtási rendelete) 555. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezett 558. cikkének (1) bekezdését, hogy a szállítóeszköz belső forgalomban történő, meg nem engedett használata már a berakodásakor és a szállítás megkezdésekor megvalósul, ha a kereskedelmi célra felhasznált jármű tekintetében két tagállam közötti belső forgalomra vonatkozó engedélyt adtak ki, amelyek egyikében a berakodás történik, a rendeltetési hely (a kirakodás tervezett helye) azonban e két tagállamtól eltérő másik tagállamban van, és e másik tagállam vonatkozásában nem adtak ki engedélyt? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 2001. május 4-i 993/2001/EK bizottsági rendelettel módosított 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (1) (a továbbiakban: a Vámkódex végrehajtási rendelete) 555. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összefüggésben értelmezett 558. cikkének (1) bekezdését, hogy a szállítóeszköz belső forgalomban történő, meg nem engedett használata már a berakodásakor és a szállítás megkezdésekor megvalósul, ha a kereskedelmi célra felhasznált jármű tekintetében két tagállam közötti belső forgalomra vonatkozó engedélyt adtak ki, amelyek egyikében a berakodás történik, a rendeltetési hely (a kirakodás tervezett helye) azonban e két tagállamtól eltérő másik tagállamban van, és e másik tagállam vonatkozásában nem adtak ki engedélyt?

| 2. | Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: Vámkódex) 215. cikkével összefüggésben értelmezett 204. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy ebben az esetben a vámtartozás a berakodás helye szerinti tagállamban keletkezik, és ez a tagállam illetékes a behozatali vámok beszedésére, jóllehet csak a kirakodásnál derül ki, hogy a szállítás olyan tagállamba történt, amelynek vonatkozásában nem adtak ki a belső forgalomra vonatkozó engedélyt? |
| --- | --- |

2.

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni az 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) (a továbbiakban: Vámkódex) 215. cikkével összefüggésben értelmezett 204. cikke (1) bekezdésének a) pontját, hogy ebben az esetben a vámtartozás a berakodás helye szerinti tagállamban keletkezik, és ez a tagállam illetékes a behozatali vámok beszedésére, jóllehet csak a kirakodásnál derül ki, hogy a szállítás olyan tagállamba történt, amelynek vonatkozásában nem adtak ki a belső forgalomra vonatkozó engedélyt?

| 3. | Ezenfelül az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (3) 61. cikkét, hogy az adott tényállás mellett a behozatalra a berakodás helye szerinti tagállamban kerül sor, és ez a tagállam illetékes a behozatalt terhelő forgalmi adó beszedésére, jóllehet csak a kirakodásnál derül ki, hogy a szállítás olyan tagállamba történt, amelynek vonatkozásában nem adtak ki a belső forgalomra vonatkozó engedélyt? |
| --- | --- |

3.

Ezenfelül az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (3) 61. cikkét, hogy az adott tényállás mellett a behozatalra a berakodás helye szerinti tagállamban kerül sor, és ez a tagállam illetékes a behozatalt terhelő forgalmi adó beszedésére, jóllehet csak a kirakodásnál derül ki, hogy a szállítás olyan tagállamba történt, amelynek vonatkozásában nem adtak ki a belső forgalomra vonatkozó engedélyt?

---

(1)  HL L 253., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 6. kötet, 3. o.

(2)  HL L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o.

(3)  HL L 347., 1. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/11

---

A Conseil d’État (Belgium) által 2010. július 19-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Scrl Intercommunale Intermosane, ASBL Fédération de l'industrie et du gaz (Synergrid) kontra État belge

(C-361/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/15

Az eljárás nyelve: francia

A kérdést előterjesztő bíróság

Conseil d’État

Az alapeljárás felei

Felperes: Scrl Intercommunale Intermosane, ASBL Fédération de l'industrie et du gaz (Synergrid)

Alperes: État belge

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az olyan nemzeti rendelkezések, mint a bizonyos régi, munkahelyi elektromos létesítményekre vonatkozó minimális biztonsági követelményekről szóló, 2008. június 2-i királyi rendelet 8-13. cikke, amelyek a munkavállalók biztonságának biztosítása érdekében követelményeket írnak elő az elektromos létesítmények létrehozására, az elektromos eszközök gyártására és ezen eszközök biztonságára vonatkozóan, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 1. cikkének 11. pontja értelmében vett olyan műszaki szabályoknak minősülnek-e, amelyek tervezeteit ugyanezen irányelv 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében be kell jelenteni? |
| --- | --- |

1.

Az olyan nemzeti rendelkezések, mint a bizonyos régi, munkahelyi elektromos létesítményekre vonatkozó minimális biztonsági követelményekről szóló, 2008. június 2-i királyi rendelet 8-13. cikke, amelyek a munkavállalók biztonságának biztosítása érdekében követelményeket írnak elő az elektromos létesítmények létrehozására, az elektromos eszközök gyártására és ezen eszközök biztonságára vonatkozóan, a műszaki szabványok és szabályok terén történő információszolgáltatási eljárás és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 1998. június 22-i 98/34/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 1. cikkének 11. pontja értelmében vett olyan műszaki szabályoknak minősülnek-e, amelyek tervezeteit ugyanezen irányelv 8. cikke (1) bekezdésének első albekezdése értelmében be kell jelenteni?

| 2. | Az olyan nemzeti rendelkezések, mint a fent hivatkozott 2008. június 2-i királyi rendelet 8-13. cikke, a fent hivatkozott 98/34/EK irányelv 1. cikkének vége értelmében olyan intézkedéseknek minősülnek-e, amelyeket a tagállamok a termékeket használó személyek, különösen a munkavállalók védelme szempontjából szükségesnek ítélnek, és amelyek nincsenek hatással a termékekre? |
| --- | --- |

2.

Az olyan nemzeti rendelkezések, mint a fent hivatkozott 2008. június 2-i királyi rendelet 8-13. cikke, a fent hivatkozott 98/34/EK irányelv 1. cikkének vége értelmében olyan intézkedéseknek minősülnek-e, amelyeket a tagállamok a termékeket használó személyek, különösen a munkavállalók védelme szempontjából szükségesnek ítélnek, és amelyek nincsenek hatással a termékekre?

---

(1)  HL L 204., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 20. kötet, 337. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/11

---

2010. július 27-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Spanyol Királyság

(C-375/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/16

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Braun és E. Adsrea Ribera meghatalmazottak)

Alperes: Spanyol Királyság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a tőzsdén jegyzett társaságokban az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis a kérdéses rendelkezéseket a Bizottsággal nem közölte — nem teljesítette a szóban forgó irányelv 15. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Spanyol Királyság — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a tőzsdén jegyzett társaságokban az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis a kérdéses rendelkezéseket a Bizottsággal nem közölte — nem teljesítette a szóban forgó irányelv 15. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Spanyol Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2007/36/EK irányelv belső jogba való átültetésére előírt határidő 2009. augusztus 3-án lejárt.

---

(1)  HL L 184., 17. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/12

---

A Tribunalul Dolj (Románia) által 2010. július 26-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Adrian Băilă kontra Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Craiova, Administrația Fondului Pentru Mediu

(C-377/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/17

Az eljárás nyelve: román

A kérdést előterjesztő bíróság

Tribunalul Dolj

Az alapeljárás felei

Felperes: Adrian Băilă

Alperesek: Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Craiova, Administrația Fondului Pentru Mediu

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az EUMSZ 110. cikk (korábban EK 90. cikk) első bekezdését akként kell-e értelmezni, hogy az tiltja valamely tagállam számára, hogy a 218/2008. sz. sürgősségi kormányrendelettel módosított 50/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet által szabályozott környezetszennyezési adóéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkező adót vezessen be, amely alól mentesülnek az M1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó olyan gépjárművek, amelyek hengerűrtartalma nem haladja meg a 2 000 köbcentimétert, valamint minden olyan N1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó gépjármű, amelyet első alkalommal Romániában vagy az Európai Unió más tagállamában vettek nyilvántartásba a 2008. december 15. és 2009. december 31. közötti időszakban, amely adót ugyanakkor alkalmazni kell más tagállamból származó, hasonló vagy versenyhelyzetben lévő, 2008. december 15-ét megelőzően nyilvántartásba vett, használt gépjárművek tekintetében, és egy ilyen adó a más tagállamokból származó árukra kivetett olyan belső adónak tekinthető, amely közvetett hátrányos megkülönböztetést valósít meg a nemzeti termékek adóztatásához képest az új gépjárművek nemzeti termelésének védelme céljából? |
| --- | --- |

1.

Az EUMSZ 110. cikk (korábban EK 90. cikk) első bekezdését akként kell-e értelmezni, hogy az tiltja valamely tagállam számára, hogy a 218/2008. sz. sürgősségi kormányrendelettel módosított 50/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet által szabályozott környezetszennyezési adóéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkező adót vezessen be, amely alól mentesülnek az M1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó olyan gépjárművek, amelyek hengerűrtartalma nem haladja meg a 2 000 köbcentimétert, valamint minden olyan N1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó gépjármű, amelyet első alkalommal Romániában vagy az Európai Unió más tagállamában vettek nyilvántartásba a 2008. december 15. és 2009. december 31. közötti időszakban, amely adót ugyanakkor alkalmazni kell más tagállamból származó, hasonló vagy versenyhelyzetben lévő, 2008. december 15-ét megelőzően nyilvántartásba vett, használt gépjárművek tekintetében, és egy ilyen adó a más tagállamokból származó árukra kivetett olyan belső adónak tekinthető, amely közvetett hátrányos megkülönböztetést valósít meg a nemzeti termékek adóztatásához képest az új gépjárművek nemzeti termelésének védelme céljából?

| 2. | Az EUMSZ 110. cikk (korábban EK 90. cikk) első bekezdését akként kell-e értelmezni, hogy az tiltja valamely tagállam számára, hogy a 218/2008. sz. sürgősségi kormányrendelettel módosított 50/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet által szabályozott környezetszennyezési adóéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkező adót vezessen be, amely alól mentesülnek az M1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó olyan gépjárművek, amelyek hengerűrtartalma nem haladja meg a 2 000 köbcentimétert, valamint minden olyan N1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó gépjármű, amelyet első alkalommal Romániában vagy az Európai Unió más tagállamában vettek nyilvántartásba a 2008. december 15. és 2009. december 31. közötti időszakban, amely adót ugyanakkor alkalmazni kell a jelzett műszaki jellemzőktől eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező, ugyanazon időszak folyamán más tagállamban nyilvántartásba vett gépjárművek tekintetében, és egy ilyen adó a más tagállamokból származó árukra kivetett olyan belső adónak tekinthető, amely közvetett hátrányos megkülönböztetést valósít meg a nemzeti termékek adóztatásához képest az új gépjárművek nemzeti termelésének védelme céljából? |
| --- | --- |

2.

Az EUMSZ 110. cikk (korábban EK 90. cikk) első bekezdését akként kell-e értelmezni, hogy az tiltja valamely tagállam számára, hogy a 218/2008. sz. sürgősségi kormányrendelettel módosított 50/2008. sz. sürgősségi kormányrendelet által szabályozott környezetszennyezési adóéhoz hasonló jellemzőkkel rendelkező adót vezessen be, amely alól mentesülnek az M1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó olyan gépjárművek, amelyek hengerűrtartalma nem haladja meg a 2 000 köbcentimétert, valamint minden olyan N1 kategóriájú, Euro 4 környezetszennyezési osztályba tartozó gépjármű, amelyet első alkalommal Romániában vagy az Európai Unió más tagállamában vettek nyilvántartásba a 2008. december 15. és 2009. december 31. közötti időszakban, amely adót ugyanakkor alkalmazni kell a jelzett műszaki jellemzőktől eltérő műszaki jellemzőkkel rendelkező, ugyanazon időszak folyamán más tagállamban nyilvántartásba vett gépjárművek tekintetében, és egy ilyen adó a más tagállamokból származó árukra kivetett olyan belső adónak tekinthető, amely közvetett hátrányos megkülönböztetést valósít meg a nemzeti termékek adóztatásához képest az új gépjárművek nemzeti termelésének védelme céljából?

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/12

---

Az Unabhängiger Verwaltungssenat Wien (Ausztria) által 2010. július 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Astrid Preissl KEG

(C-381/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/18

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Unabhängiger Verwaltungssenat Wien

Az alapeljárás felei

Felperes: Astrid Preissl KEG

Alperes hatóság: Landeshauptmann von Wien

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Úgy kell-e értelmezni a 852/2004/EK rendelet (1) II. melléklete I. fejezetének (4) bekezdésében foglalt előírást, amely szerint „kellő számú és kézmosásra kialakított mosdókagylónak kell rendelkezésre állnia, és a kézmosásra szolgáló mosdókagylókat hideg és meleg folyóvízzel kell üzemeltetni”, hogy a német nyelvi változatban használt „Handwaschbecken” [„kézmosásra kialakított mosdókagyló”] fogalom alatt minden (melegvizes) kézmosási lehetőséget érteni kell, vagy a „Handwaschbecken” fogalma alatt csak olyan mosdókagyló érthető, amely kizárólag kézmosásra szolgál? |
| --- | --- |

1.

Úgy kell-e értelmezni a 852/2004/EK rendelet (1) II. melléklete I. fejezetének (4) bekezdésében foglalt előírást, amely szerint „kellő számú és kézmosásra kialakított mosdókagylónak kell rendelkezésre állnia, és a kézmosásra szolgáló mosdókagylókat hideg és meleg folyóvízzel kell üzemeltetni”, hogy a német nyelvi változatban használt „Handwaschbecken” [„kézmosásra kialakított mosdókagyló”] fogalom alatt minden (melegvizes) kézmosási lehetőséget érteni kell, vagy a „Handwaschbecken” fogalma alatt csak olyan mosdókagyló érthető, amely kizárólag kézmosásra szolgál?

| 2. | Milyen szempontok alapján vizsgálandó, hogy teljesül-e a 852/2004/EK rendelet II. melléklete I. fejezetének (4) bekezdésében szabályozott, a szükséges higiéniára vonatkozó — például a „megfelelő tisztítóanyagokkal és higiénikus kézszárítási lehetőséggel is el kell azokat látni” fordulat útján kifejezésre jutó — előírás? Esetleg úgy kell-e értelmezni a melléklet e rendelkezését, hogy a kézszárító készülék, illetve a vízcsap csak akkor felel meg a higiénia tekintetében a 852/2004/EK rendelet II. melléklete I. fejezetének (4) bekezdése által támasztott követelményeknek, ha e kézszárító készülék, illetve vízcsap anélkül használható, hogy e kézszárító készüléket, illetve vízcsapot kézzel meg kellene érinteni? |
| --- | --- |

2.

Milyen szempontok alapján vizsgálandó, hogy teljesül-e a 852/2004/EK rendelet II. melléklete I. fejezetének (4) bekezdésében szabályozott, a szükséges higiéniára vonatkozó — például a „megfelelő tisztítóanyagokkal és higiénikus kézszárítási lehetőséggel is el kell azokat látni” fordulat útján kifejezésre jutó — előírás? Esetleg úgy kell-e értelmezni a melléklet e rendelkezését, hogy a kézszárító készülék, illetve a vízcsap csak akkor felel meg a higiénia tekintetében a 852/2004/EK rendelet II. melléklete I. fejezetének (4) bekezdése által támasztott követelményeknek, ha e kézszárító készülék, illetve vízcsap anélkül használható, hogy e kézszárító készüléket, illetve vízcsapot kézzel meg kellene érinteni?

---

(1)  Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 139., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 319. o.)

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/13

---

Az Unabhängiger Verwaltungssenat Wien (Ausztria) által 2010. július 29-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Erich Albrecht, Thomas Neumann, Van-Ly Sundara, Alexander Svoboda, Stefan Toth

(C-382/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/19

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Unabhängiger Verwaltungssenat Wien

Az alapeljárás felei

Felperesek: Erich Albrecht, Thomas Neumann, Van-Ly Sundara, Alexander Svoboda, Stefan Toth

Alperes: Landeshauptmann von Wien

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Milyen szempontok alapján vizsgálandó, hogy mikor áll fenn a 852/2004/EK rendelet (1) II. melléklete IX. fejezetének (3) bekezdése szerinti emberi fogyasztásra való alkalmatlanság? Már akkor fennáll-e az effajta alkalmatlanság, ha a megvásárlásra felkínált élelmiszert a potenciális vásárló alkalmasint megérintheti, illetve letüsszentheti? |
| --- | --- |

1.

Milyen szempontok alapján vizsgálandó, hogy mikor áll fenn a 852/2004/EK rendelet (1) II. melléklete IX. fejezetének (3) bekezdése szerinti emberi fogyasztásra való alkalmatlanság? Már akkor fennáll-e az effajta alkalmatlanság, ha a megvásárlásra felkínált élelmiszert a potenciális vásárló alkalmasint megérintheti, illetve letüsszentheti?

| 2. | Milyen szempontok alapján vizsgálandó, hogy mikor áll fenn a 852/2004/EK rendelet II. melléklete IX. fejezetének (3) bekezdése szerinti egészségre való ártalmasság? Már akkor fennáll-e az effajta egészségre való ártalmasság, ha a megvásárlásra felkínált élelmiszert a potenciális vásárló alkalmasint megérintheti, illetve letüsszentheti? |
| --- | --- |

2.

Milyen szempontok alapján vizsgálandó, hogy mikor áll fenn a 852/2004/EK rendelet II. melléklete IX. fejezetének (3) bekezdése szerinti egészségre való ártalmasság? Már akkor fennáll-e az effajta egészségre való ártalmasság, ha a megvásárlásra felkínált élelmiszert a potenciális vásárló alkalmasint megérintheti, illetve letüsszentheti?

| 3. | Milyen szempontok alapján vizsgálandó, hogy mikor áll fenn a 852/2004/EK rendelet II. melléklete IX. fejezetének (3) bekezdése szerinti olyan szennyeződés, amelyre tekintettel egy meghatározott élelmiszer fogyasztását már ésszerűtlen elvárni? Már akkor fennáll-e az effajta szennyeződés, ha a megvásárlásra felkínált élelmiszert a potenciális vásárló alkalmasint megérintheti, illetve letüsszentheti? |
| --- | --- |

3.

Milyen szempontok alapján vizsgálandó, hogy mikor áll fenn a 852/2004/EK rendelet II. melléklete IX. fejezetének (3) bekezdése szerinti olyan szennyeződés, amelyre tekintettel egy meghatározott élelmiszer fogyasztását már ésszerűtlen elvárni? Már akkor fennáll-e az effajta szennyeződés, ha a megvásárlásra felkínált élelmiszert a potenciális vásárló alkalmasint megérintheti, illetve letüsszentheti?

---

(1)  Az élelmiszer-higiéniáról szóló, 2004. április 29-i 852/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 139., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 319. o.)

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/13

---

2010. július 30-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság

(C-383/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/20

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: R. Lyal és F. Dintilhac meghatalmazottak)

Alperes: Belga Királyság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Belga Királyság — mivel olyan adószabályozást vezetett be és tartott fenn hatályában, amely alapján a kizárólag a belga bankok által fizetett kamatokra vonatkozó adómentesség alkalmazásával a Belgiumon kívül letelepedett bankok által fizetett kamatokat hátrányosan megkülönböztető módon adóztatták — nem teljesítette az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 56. cikkéből és 63. cikkéből (korábban az EK-Szerződés 49., illetve 56. cikke), valamint az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás 36. és 40. cikkéből eredő kötelezettségeit; és |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Belga Királyság — mivel olyan adószabályozást vezetett be és tartott fenn hatályában, amely alapján a kizárólag a belga bankok által fizetett kamatokra vonatkozó adómentesség alkalmazásával a Belgiumon kívül letelepedett bankok által fizetett kamatokat hátrányosan megkülönböztető módon adóztatták — nem teljesítette az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 56. cikkéből és 63. cikkéből (korábban az EK-Szerződés 49., illetve 56. cikke), valamint az Európai Gazdasági Térség létrehozásáról szóló megállapodás 36. és 40. cikkéből eredő kötelezettségeit; és

| — | a Belga Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Belga Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság a szóban forgó nemzeti rendelkezéseket annyiban kifogásolja, amennyiben azok hatása az, hogy visszatartják a belgiumi illetőségű személyeket attól, hogy az Európai Unió más tagállamaiban letelepedett bankok szolgáltatásait vegyék igénybe, mivel az ez utóbbiak által fizetett kamatok nem részesülhetnek a kizárólag a belga bankok által fizetett kamatokra alkalmazandó adómentességben.

Először is a Bizottság elutasítja többek között az alperes azon érvelését, miszerint a közvetlen adóztatás a tagállamok kizárólagos hatásköre, és arra hivatkozik, hogy e terület hallgatólagosan, ám szükségképpen benne foglaltatik a belső piaccal kapcsolatos hatáskörben, amely az Unió és a tagállamok megosztott hatáskörét képezi.

A belga hatóságok által felhozott ellenérvekre válaszul a Bizottság először is hangsúlyozza, hogy nem bír relevanciával az, hogy a pénzügyi szektortól e téren nem érkezett panasz, mivel a kötelezettségszegés megállapítására irányuló kereset objektív jellegű, ezért az nem köthető ahhoz a feltételhez, hogy előzetesen panaszt tegyenek. Másodszor és harmadszor a Bizottság vitatja egyfelől azt az érvelést, miszerint a fent hivatkozott intézkedéseket az adóellenőrzések hatékonyságának biztosításában álló nyomós közérdek igazolja, másfelől azt az állítást, miszerint a szóban forgó szabályozás szociálpolitikai jellegű intézkedés, amely a közérdek védelmére irányul. Negyedszer a felperes nem tartja elfogadhatónak a belga hatóságok arra alapított igazolását, hogy e mentesség kiterjesztésének elenyésző lenne a hatékonysága, és azzal érvel, hogy az ezen intézkedés által címzett adóalanyokat a más tagállamokban letelepedett bankok szolgáltatásai is érdekelhetik. Ötödször a Bizottság vitatja az alperes azon érvelését, amely az Unióban a fogyasztóknak a bankok fizetésképtelensége esetén történő védelme terén meglévő eltérésekre utal, és megállapítja, hogy e terület Európai Uniós harmonizáció tárgyát képezi. Végül a Bizottság azzal érvel, hogy Belgiumban három hivatalos nyelv van (holland, francia és német), ezért álláspontja szerint nem elfogadhatók az arra alapított ellenérvek, hogy a Belgiumon kívül letelepedett bankok esetén megnő az információhiány kockázata a Belgiumban nem beszélt nyelvek használata miatt.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/14 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/14

---

A Consiglio di Stato (Olaszország) által 2010. július 30-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Elenca Srl kontra Ministero dell’Interno

(C-385/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/21

Az eljárás nyelve: olasz

A kérdést előterjesztő bíróság

Consiglio di Stato

Az alapeljárás felei

Felperes: Elenca Srl

Alperes: Ministero dell’Interno

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Összeegyeztethető-e az első fokon megtámadott utasítás és az abban hivatkozott belső szabályozás (azaz a 2009. május 18-i 4853. sz. belügyminisztériumi utasítás és különösen a 2006. április 2-i 152. sz. törvényerejű rendelet) a közösségi joggal és [az alább] kifejezetten hivatkozott szabályozással; különösen sértik-e az építési termékekről szóló 89/106/EGK irányelvben (1) előírt elveket és szabályokat, amely irányelv semmilyen módon nem ír elő CE-jelölést, sőt, amely (6. cikkének (1) és (2) bekezdésében) azt írja elő, hogy „[a] tagállamok nem akadályozhatják területükön azoknak a termékeknek a szabad mozgását, forgalomba hozatalát és felhasználását, amelyek megfelelnek” az irányelv rendelkezéseinek, valamint hogy „a tagállamok biztosítják, hogy ezeknek a termékeknek a rendeltetésszerű felhasználását ne akadályozzák olyan előírások vagy feltételek, amelyeket monopolhelyzetben levő közjogi szervek, vagy közszolgáltatásokat ellátó vállalkozásként, illetve közjogi szervként működő magánjogi szervek szabnak meg”, továbbá hogy „a tagállamok azonban engedélyezik területükön a 4. cikk (2) bekezdésében nem szereplő termékek forgalomba hozatalát abban az esetben, ha ezek megfelelnek a Szerződéssel összhangban levő nemzeti előírásoknak, amíg a II. és III. fejezetben meghatározott európai műszaki előírások másként nem rendelkeznek”? |
| --- | --- |

1.

Összeegyeztethető-e az első fokon megtámadott utasítás és az abban hivatkozott belső szabályozás (azaz a 2009. május 18-i 4853. sz. belügyminisztériumi utasítás és különösen a 2006. április 2-i 152. sz. törvényerejű rendelet) a közösségi joggal és [az alább] kifejezetten hivatkozott szabályozással; különösen sértik-e az építési termékekről szóló 89/106/EGK irányelvben (1) előírt elveket és szabályokat, amely irányelv semmilyen módon nem ír elő CE-jelölést, sőt, amely (6. cikkének (1) és (2) bekezdésében) azt írja elő, hogy „[a] tagállamok nem akadályozhatják területükön azoknak a termékeknek a szabad mozgását, forgalomba hozatalát és felhasználását, amelyek megfelelnek” az irányelv rendelkezéseinek, valamint hogy „a tagállamok biztosítják, hogy ezeknek a termékeknek a rendeltetésszerű felhasználását ne akadályozzák olyan előírások vagy feltételek, amelyeket monopolhelyzetben levő közjogi szervek, vagy közszolgáltatásokat ellátó vállalkozásként, illetve közjogi szervként működő magánjogi szervek szabnak meg”, továbbá hogy „a tagállamok azonban engedélyezik területükön a 4. cikk (2) bekezdésében nem szereplő termékek forgalomba hozatalát abban az esetben, ha ezek megfelelnek a Szerződéssel összhangban levő nemzeti előírásoknak, amíg a II. és III. fejezetben meghatározott európai műszaki előírások másként nem rendelkeznek”?

| 2. | Sérti-e a megtámadott utasítás és az abban hivatkozott belső szabályozás különösen az EK-Szerződés 28–31. cikkét, amely cikkek tiltják a behozatalra vonatkozó korlátozásokat és az azokkal azonos hatású intézkedéseket; sértik-e azokat különösen amiatt, hogy — mint a jelen esetben — a valamely másik tagállamból származó termék forgalmazásának műszaki feltételtől, azaz CE-jelölés elhelyezésétől való függővé tétele — amely jelölés elhelyezése kizárólag megfelelő, harmonizált szabvány megléte esetén volna lehetséges és jogszerű — megakadályozza a szóban forgó terméknek az olasz állam területére történő behozatalát és ottani értékesítését, az EK-Szerződés és a közösségi jog hivatkozott rendelkezéseiben rögzített azon elvekkel ellentétben, amelyek biztosítják a szabadságot és a versenyt, mivel e rendelkezések a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, az egyenlő bánásmódot, az átláthatóságot, az arányosságot és az egyes vállalkozások jogainak tiszteletben tartását biztosítani képes elvek alkalmazását írják elő? |
| --- | --- |

2.

Sérti-e a megtámadott utasítás és az abban hivatkozott belső szabályozás különösen az EK-Szerződés 28–31. cikkét, amely cikkek tiltják a behozatalra vonatkozó korlátozásokat és az azokkal azonos hatású intézkedéseket; sértik-e azokat különösen amiatt, hogy — mint a jelen esetben — a valamely másik tagállamból származó termék forgalmazásának műszaki feltételtől, azaz CE-jelölés elhelyezésétől való függővé tétele — amely jelölés elhelyezése kizárólag megfelelő, harmonizált szabvány megléte esetén volna lehetséges és jogszerű — megakadályozza a szóban forgó terméknek az olasz állam területére történő behozatalát és ottani értékesítését, az EK-Szerződés és a közösségi jog hivatkozott rendelkezéseiben rögzített azon elvekkel ellentétben, amelyek biztosítják a szabadságot és a versenyt, mivel e rendelkezések a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, az egyenlő bánásmódot, az átláthatóságot, az arányosságot és az egyes vállalkozások jogainak tiszteletben tartását biztosítani képes elvek alkalmazását írják elő?

| 3. | A közösségi jogból származó jogszabályi keretnek — amelynek célja a tényleges verseny biztosítása abban az ágazatban is, amelybe a szóban forgó jogvita illeszkedik — nem kellett volna-e a fent említett utasításban és a 152/2006. sz. törvényerejű rendeletben szereplő jogszabályi intézkedések elfogadásának elkerülésére köteleznie a nemzeti jogalkotót és közigazgatást? |
| --- | --- |

3.

A közösségi jogból származó jogszabályi keretnek — amelynek célja a tényleges verseny biztosítása abban az ágazatban is, amelybe a szóban forgó jogvita illeszkedik — nem kellett volna-e a fent említett utasításban és a 152/2006. sz. törvényerejű rendeletben szereplő jogszabályi intézkedések elfogadásának elkerülésére köteleznie a nemzeti jogalkotót és közigazgatást?

| 4. | Végül az ágazatban a pluralizmus és a verseny közösségi jog által előírt védelmét biztosítja-e a fent meghatározott korlátozásokat előíró és megkövetelő olyan nemzeti szabályozás, mint a 152/2006. sz. törvényerejű rendelet (különösen annak 285. cikke, valamint IX. melléklete II. részének 2.7. és 3.4. pontja)? |
| --- | --- |

4.

Végül az ágazatban a pluralizmus és a verseny közösségi jog által előírt védelmét biztosítja-e a fent meghatározott korlátozásokat előíró és megkövetelő olyan nemzeti szabályozás, mint a 152/2006. sz. törvényerejű rendelet (különösen annak 285. cikke, valamint IX. melléklete II. részének 2.7. és 3.4. pontja)?

---

(1)  HL L 40., 1989., 12. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 9. kötet, 296. o.)

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/15

---

A T-25/05. sz., KME Germany AG, korábban KM Europa Metal AG, KME France SAS, korábban Tréfimétaux SA, KME Italy SpA, korábban Europa Metalli SpA kontra Európai Bizottság ügyben 2010. május 19-én hozott ítélet ellen a KME Germany AG, korábban KM Europa Metal AG, a KME France SAS, korábban Tréfimétaux SA, a KME Italy SpA, korábban Europa Metalli SpA által 2010. augusztus 3-án benyújtott fellebbezés

(C-389/10. P. sz. ügy)

()

2010/C 274/22

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Fellebbezők: KME Germany AG, korábban KM Europa Metal AG, KME France SAS, korábban Tréfimétaux SA, KME Italy SpA, korábban Europa Metalli SpA (képviselők: M. Siragusa avvocato, A. Winckler avocat, G. Rizza avvocato, T. Graf Rechtsanwalt, M. Piergiovanni avvocato, R. Elderkin barrister)

A másik fél az eljárásban: az Európai Bizottság

A fellebbezők kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül az ítéletet; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül az ítéletet;

| — | amennyiben lehetséges, a Bíróság a rendelkezésére álló tények alapján részlegesen semmisítse meg a Bizottság határozatát és csökkentse a KME-vel szemben kiszabott bírság összegét, és |
| --- | --- |

—

amennyiben lehetséges, a Bíróság a rendelkezésére álló tények alapján részlegesen semmisítse meg a Bizottság határozatát és csökkentse a KME-vel szemben kiszabott bírság összegét, és

| — | a Bíróság a Bizottságot kötelezze az ezen eljárás és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére; |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Bizottságot kötelezze az ezen eljárás és a Törvényszék előtti eljárás költségeinek viselésére;

másodlagosan, amennyiben a jogvita állása nem teszi lehetővé:

| — | a Bíróság helyezze hatályon kívül az ítéletet, beleértve a Törvényszék azon rendelkezését, amely a KME-t kötelezi a költségek viselésére, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé. |
| --- | --- |

—

a Bíróság helyezze hatályon kívül az ítéletet, beleértve a Törvényszék azon rendelkezését, amely a KME-t kötelezi a költségek viselésére, és utalja vissza az ügyet a Törvényszék elé.

Jogalapok és fontosabb érvek

Első jogalapjukban a fellebbezők vitatják a Törvényszék azon megállapítását, miszerint a Bizottságnak nem kellett bizonyítania, hogy a megállapodások hatást gyakoroltak a piacra. Függetlenül attól, hogy a Bizottság mentesülhet a piacra gyakorolt hatás fennállásának kifejezett bizonyítása alól a jogsértés „különösen súlyosnak” minősítése céljából, a Bizottság mindenesetre kétségtelenül köteles e hatást bizonyítani és számszerűsíteni, amennyiben — mint a határozatban is —, a kartell piacra gyakorolt tényleges hatására alapítva állapítja meg — a súlyosságra tekintettel — a vállalkozással szemben kiszabandó bírság kiindulási összegét. A Törvényszék tévesen állapította meg, hogy a Bizottság a jogilag megkövetelt módon bizonyította, hogy a megállapodások hatást gyakoroltak a piacra, valamint hogy a Bizottság jogosan állapította meg a piacra gyakorolt hatás fennállását egyszerű mutatókra hivatkozva. E hiba annál is inkább súlyos volt, mivel a jelen esetben a KME szolgáltatott bizonyítékot, beleértve a gazdasági jellegű bizonyítékokat is, amely alátámasztja, hogy a jogsértés egészének nem volt semmilyen kihatása a piacra. Így érvelve, és a KME első jogalapjának elutasítása mellett döntve, a Törvényszék elferdítette az eléterjesztett tényeket és bizonyítékokat, és ezzel megsértette az uniós jogot, és logikátlan és nem megfelelő indokolást nyújtott.

Második jogalapjukban a fellebbezők azt kifogásolják, hogy a Törvényszék megfelelőnek ítélte, hogy a Bizottság — a jogsértéssel érintett piac méretének meghatározása érdekében, melyre a KME-vel szemben kiszabott bírság kapcsán a jogsértés súlyosságával kapcsolatos tényező megállapítása céljából került sor — olyan piaci értékre hivatkozott, amely magában foglalta a félkész termékek (rézből készült vívezetékcsövek) piacáról származó jövedelmeket is. Csak a „kartellel érintett” piac, azaz az átalakítási szolgáltatások (a vízvezetékcsövek árának csupán 30-40 %-át képviselő) piacának értékét kellett volna figyelembe venni. A Törvényszék, a KME keresetében kifejtett második jogalap elutasításával megsértette az arányosság és az egyenlő bánásmód uniós alapelvét, és nem megfelelő indokolást adott.

Harmadik jogalapjukban a fellebbezők azt kifogásolják, hogy a Törvényszék elutasította a keresetben kifejtett negyedik jogalapot, mely szerint a Bizottság tévesen alkalmazta a bírság megállapításának módszeréről szóló 1998. évi bírságkiszabási iránymutatást, valamint megsértette az arányosság és az egyenlő bánásmód elvét, amennyiben a jogsértés időtartama alapján a KME-vel szemben kiszabott bírság kiindulási összegét a lehetséges legmagasabb százalékos mértékkel növelte, annak ellenére, hogy megállapítást nyert, hogy a kartell három éven át nyugodott és nem gyakorolt semmilyen káros hatást. A fellebbezők szerint a Törvényszék megsértette az uniós jogot, valamint homályos, logikátlan és nem megfelelő indokolást adott, amennyiben helybenhagyta a határozat vonatkozó részét.

Negyedik jogalapjukban a fellebbezők azt kifogásolják, hogy a Törvényszék elutasította a keresetben kifejtett ötödik jogalapot, és helybenhagyta a határozat vonatkozó részét, amelyben a Bizottság megtagadta, hogy a számos enyhítő körülmény alapján a KME-t a bírság csökkentésének kedvezményében részesítse. A fellebbezők többek között úgy érvelnek, hogy a Törvényszék i) hibás jogi szempontot annak értékelésekor, hogy a KME esetében alkalmazható-e bírság mérséklés amiért a megállapodásokat csak korlátozott mértékben teljesítette; ii) tévedett a KME kérelmének elutasításakor, amely szerint a KME-vel szemben kiszabott bírságot a rézből készült vízvezetékcső ágazat válsága okán; és iii) nem orvosolta azt, hogy a Bizottság jogellenes tagadta meg a KME bírságcsökkentési kedvezményben részesítését annak ellenére, hogy a KME az engedékenységi közlemény hatókörén kívül együttműködött a szélesebb körű európai megállapodásokat illetően, azon indokkal, hogy az Outokumpu volt az első vállalkozás, amely ezen megállapodások teljes időtartamával kapcsolatos információkat szolgáltatott a Bizottságnak.

Ötödik jogalapjukban a fellebbezők azt kifogásolják, hogy a Törvényszék elutasította a keresetben kifejtett hetedik jogalapot, és helybenhagyta, hogy a Bizottság megtagadta, hogy a KME-t a bírság csökkentésének kedvezményében részesítse fizetésképtelensége okán. A fellebbezők arra hivatkoznak, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot a fizetésképtelenség miatti bírságcsökkentéssel kapcsolatban a bírságkiszabási iránymutatás S szakasza b) pontjában meghatározott teszt értelmezésekor, valamint nem orvosolta a speciális grafit és elektrotechnikai és mechanikai szén- és grafit ügyekben a Bizottság által a KME-vel szemben — az SGL Carbonhoz képest — elkövetett jogellenes hátrányos megkülönböztetést. A Törvényszék továbbá logikátlan és nem megfelelő indokolást adott a KME kérelmeinek elutasítását illetően.

Hatodik jogalapjukban a fellebbezők azt állítják, hogy a Törvényszék megsértette az uniós jogot és a fellebbezők fellebbezőknek a teljes körű és hatékony bírósági felülvizsgálathoz való alapvető jogát, amennyiben elmulasztotta a KME érveinek alapos és körültekintő vizsgálatát, a Bizottság irányában pedig elfogultságot tanúsított.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/16

---

2010. augusztus 3-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

(C-390/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/23

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Braun és L. de Schietere de Lophem meghatalmazottak)

Alperes: Luxemburgi Nagyhercegség

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a tőzsdén jegyzett társaságokban az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezéseket a Bizottsággal nem közölte — nem teljesítette a szóban forgó irányelvből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a tőzsdén jegyzett társaságokban az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezéseket a Bizottsággal nem közölte — nem teljesítette a szóban forgó irányelvből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2007/36/EK irányelv átültetésére előírt határidő 2009. augusztus 3-án lejárt. Márpedig a jelen kereset indításakor az alperes még nem fogadta el az irányelv átültetéséhez szükséges intézkedéseket, vagy legalábbis arról nem értesítette a Bizottságot.

---

(1)  HL L 184., 17. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/16

---

2010. augusztus 3-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Belga Királyság

(C-391/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/24

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: G. Braun és L. de Schietere de Lophem meghatalmazottak)

Alperes: Belga Királyság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Belga Királyság — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a tőzsdén jegyzett társaságokban az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezéseket a Bizottsággal nem közölte — nem teljesítette a szóban forgó irányelvből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Belga Királyság — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a tőzsdén jegyzett társaságokban az egyes részvényesi jogok gyakorlásáról szóló, 2007. július 11-i 2007/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezéseket a Bizottsággal nem közölte — nem teljesítette a szóban forgó irányelvből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság a Belga Királyságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Belga Királyságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2007/36/EK irányelv átültetésére előírt határidő 2009. augusztus 3-án lejárt. Márpedig a jelen kereset indításakor az alperes még nem fogadta el az irányelv átültetéséhez szükséges intézkedéseket, vagy legalábbis arról nem értesítette a Bizottságot.

---

(1)  HL L 184., 17. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/17

---

A Supreme Court of the United Kingdom (Egyesült Királyság) által 2010. augusztus 4-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Dermod Patrick O’Brien kontra Ministry of Justice (korábban Department for Constitutional Affairs)

(C-393/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/25

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Supreme Court of the United Kingdom

Az alapeljárás felei

Felperes: Dermod Patrick O’Brien

Alperes: Ministry of Justice (korábban Department for Constitutional Affairs)

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | A nemzeti jogra hárul-e annak meghatározása, hogy a bírói kar mint egész tagjai a Keretmegállapodás 2. szakasza 1. bekezdésének hatálya alá tartozó olyan munkavállalóknak minősülnek-e vagy sem, akik munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkeznek, vagy létezik olyan közösségi szabály, amely alapján ezt a kérdést el kell dönteni? |
| --- | --- |

1.

A nemzeti jogra hárul-e annak meghatározása, hogy a bírói kar mint egész tagjai a Keretmegállapodás 2. szakasza 1. bekezdésének hatálya alá tartozó olyan munkavállalóknak minősülnek-e vagy sem, akik munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkeznek, vagy létezik olyan közösségi szabály, amely alapján ezt a kérdést el kell dönteni?

| 2. | Amennyiben a bírói kar mint egész tagjai olyan, a Keretmegállapodás 2. szakasza 1. bekezdésének hatálya alá tartozó munkavállalók, akik munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkeznek, megengedhető-e, hogy a nemzeti jog hátrányosan megkülönböztesse a) a teljes munkaidőben és a részmunkaidőben foglalkoztatott bírákat vagy b) a különböző fajtájú részmunkaidőben foglalkoztatott bírákat a nyugdíjjáradék biztosítása tekintetében? |
| --- | --- |

2.

Amennyiben a bírói kar mint egész tagjai olyan, a Keretmegállapodás 2. szakasza 1. bekezdésének hatálya alá tartozó munkavállalók, akik munkaszerződéssel vagy munkaviszonnyal rendelkeznek, megengedhető-e, hogy a nemzeti jog hátrányosan megkülönböztesse a) a teljes munkaidőben és a részmunkaidőben foglalkoztatott bírákat vagy b) a különböző fajtájú részmunkaidőben foglalkoztatott bírákat a nyugdíjjáradék biztosítása tekintetében?

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/17 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/17

---

2010. augusztus 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

(C-394/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/26

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: R. Troosters és J. Sénéchal meghatalmazottak)

Alperes: Luxemburgi Nagyhercegség

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezéseket nem közölte a Bizottsággal — nem teljesítette az ezen irányelv 15. cikkéből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről és a 2002/58/EK irányelv módosításáról szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezéseket nem közölte a Bizottsággal — nem teljesítette az ezen irányelv 15. cikkéből eredő kötelezettségeit;

| — | a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2006/24/EK irányelv átültetésére előírt határidő 2007. szeptember 15-én lejárt. Márpedig a jelen kereset benyújtásának időpontjáig az alperes nem tett meg minden, az irányelv átültetéséhez szükséges intézkedést, vagy legalábbis arról nem tájékoztatta a Bizottságot.

---

(1)  HL L 105., 54. o.; helyesbítés: HL L 50., 2009.2.21., 52. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/18

---

2010. augusztus 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Francia Köztársaság

(C-395/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/27

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Alcover San Pedro és V. Peere meghatalmazottak)

Alperes: Francia Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy Franciaország — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy Franciaország — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság a Francia Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Francia Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2007/2/EK irányelv átültetésére előírt határidő 2009. május 14-én lejárt. Márpedig e kereset megindításának időpontjáig az alperes még nem tette meg az átültető intézkedéseket, vagy legalábbis azokról nem értesítette a Bizottságot.

---

(1)  HL L 108., 1. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/18 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/18

---

2010. augusztus 4-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Luxemburgi Nagyhercegség

(C-396/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/28

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: A. Alcover San Pedro és V. Peere meghatalmazottak)

Alperes: Luxemburgi Nagyhercegség

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Luxemburgi Nagyhercegség — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis e rendelkezésekről nem értesítette a Bizottságot — nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit;

| — | a Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a Luxemburgi Nagyhercegséget kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2007/2/EK irányelv átültetésére előírt határidő 2009. május 14-én lejárt. Márpedig e kereset megindításának időpontjáig az alperes még nem tette meg az átültető intézkedéseket, vagy legalábbis azokról nem értesítette a Bizottságot.

---

(1)  HL L 108., 1. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/19

---

2010. augusztus 5-én benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Görög Köztársaság

(C-398/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/29

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: M. Karanasou-Apostolopoulou és A. Alcover San Pedro meghatalmazottak)

Alperes: Görög Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy a Görög Köztársaság — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, vagy legalábbis nem közölte e rendelkezéseket a Bizottsággal — nem teljesítette az irányelvből eredő kötelezettségeit; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy a Görög Köztársaság — mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek, vagy legalábbis nem közölte e rendelkezéseket a Bizottsággal — nem teljesítette az irányelvből eredő kötelezettségeit;

| — | a Görög Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Görög Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A 2007/2/EK irányelv belső jogba való átültetésének határideje 2009. május 15-én lejárt.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/19 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/19

---

A Törvényszék (hatodik tanács) T-237/05. sz., Éditions Odile Jacob SAS kontra Bizottság ügyben 2010. június 9-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2010. augusztus 10-én benyújtott fellebbezés

(C-404/10 P. sz. ügy)

()

2010/C 274/30

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: B. Smulders, O. Beynet és P. Costa de Oliveira meghatalmazottak)

A többi fél az eljárásban: Éditions Odile Jacob SAS, Lagardère SCA

A fellebbező kérelmei

| — | A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-237/05. sz., Éditions Odile Jacob SAS kontra Bizottság ügyben 2010. június 9-én hozott ítéletét abban a részében, amelyben az ítélet megsemmisíti a Bizottság 2005. április 7-i határozatát, amellyel a Bizottság megtagadta a vállalkozások összefonódását érintő, COMP/M.2978. sz. eljárásra vonatkozó egyes dokumentumokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

—

A Bíróság helyezze hatályon kívül a Törvényszék T-237/05. sz., Éditions Odile Jacob SAS kontra Bizottság ügyben 2010. június 9-én hozott ítéletét abban a részében, amelyben az ítélet megsemmisíti a Bizottság 2005. április 7-i határozatát, amellyel a Bizottság megtagadta a vállalkozások összefonódását érintő, COMP/M.2978. sz. eljárásra vonatkozó egyes dokumentumokhoz való hozzáférést;

| — | a Bíróság utasítsa el a fellebbezési eljárásban ellenérdekű fél által a Törvényszékhez benyújtott megsemmisítés iránti keresetet, és hozzon végleges határozatot a jelen fellebbezés tárgyát képező kérdésekben; |
| --- | --- |

—

a Bíróság utasítsa el a fellebbezési eljárásban ellenérdekű fél által a Törvényszékhez benyújtott megsemmisítés iránti keresetet, és hozzon végleges határozatot a jelen fellebbezés tárgyát képező kérdésekben;

| — | a Bíróság a felperest kötelezze a Bizottság részéről az elsőfokú eljárás során, valamint a jelen fellebbezési eljárás során felmerülő költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság a felperest kötelezze a Bizottság részéről az elsőfokú eljárás során, valamint a jelen fellebbezési eljárás során felmerülő költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A Bizottság a fellebbezési kérelmének alátámasztása érdekében két jogalapra hivatkozik.

A fellebbező az általa előterjesztett első jogalap keretében azzal érvel, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte az 1049/2001/EK rendeletet (1), mivel a dokumentumokhoz való hozzáférés joga alóli kivételek értelmezése során nem vette figyelembe a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89 tanácsi rendelet (2) rendelkezéseit. A hozzáférés jogára vonatkozó általános szabályoknak ugyanis figyelembe kellene venniük a versenyjogi eljárások sajátosságait, és a bizalmasságnak az összefonódási eljárás által érintett vállalkozások számára biztosított garanciáit.

A Bizottság az öt részből álló második jogalapja keretében arra hivatkozik, hogy a Törvényszék tévesen értelmezte a fent említett 1049/2001 rendelet 4. cikkének (2) és (3) bekezdését, mivel azt állapította meg, hogy a fellebbező köteles volt a hozzáférés iránti kérelem által érintett valamennyi dokumentumot konkrétan és egyenként vizsgálni, még a nyilvánvalóan kivétel hatálya alá tartozó dokumentumok esetében is (első rész). A Bizottság az ellenőrzések, vizsgálatok és könyvvizsgálatok céljának védelmére vonatkozó kivételt érintően a Törvényszék által alkalmazott megszorító értelmezést is vitatja, mely szerint e kivétel nem alkalmazható azt követően, hogy a Bizottság elfogadta az összefonódás-ellenőrzésre vonatkozó igazgatási eljárást befejező határozatát (második rész). A fellebbező ezenfelül azzal érvel, hogy a Törvényszék nyilvánvalóan tévesen alkalmazta a jogot, amikor megkövetelte egyrészt azt, hogy a Bizottság minden dokumentumot konkrétan és egyenként vizsgáljon, és minden egyes dokumentum tartalmát foglalja össze, másrészt azt, hogy a Bizottság harmadik személyekkel egyeztessen a kereskedelmi érdekek védelmére vonatkozó kivétel nyilvánvaló alkalmazhatósága ellenére (harmadik rész). A Bizottság továbbá azt állítja, hogy a Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, mivel megsemmisítette a belső dokumentumokhoz való hozzáférést megtagadó határozatát, pedig e dokumentumok a 4. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett, a „döntéshozatali eljárás” védelmére vonatkozó kivétel hatálya alá tartoznak (negyedik rész). Végezetül a fellebbező a fent említett rendelet 4. cikke (6) bekezdésének a téves értelmezésére hivatkozik (ötödik rész).

---

(1)  Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2001. L 145., 43. o.; magyar nyelvű különkiadás 1. fejezet, 3. kötet, 331. o.)

(2)  A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EGK tanácsi rendelet (HL 1989. L 395., 1. o., magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 1. kötet, 31. o.; helyesbítés: HL 1990. L 257., 13. o., magyar nyelvű különkiadás 8. fejezet, 4. kötet, 137. o.)

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/20

---

2010. augusztus 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság

(C-407/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/31

Az eljárás nyelve: észt

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: Sipos A. és E. Randvere)

Alperes: Észt Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy az Észt Köztársaság nem közölte az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 90/385/EGK tanácsi irányelv, az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK tanácsi irányelv, valamint a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelv módosításáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) átültetéséhez szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy az Észt Köztársaság nem közölte az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 90/385/EGK tanácsi irányelv, az orvostechnikai eszközökről szóló 93/42/EGK tanácsi irányelv, valamint a biocid termékek forgalomba hozataláról szóló 98/8/EK irányelv módosításáról szóló, 2007. szeptember 5-i 2007/47/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) átültetéséhez szükséges intézkedéseket;

| — | a Bíróság az Észt Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság az Észt Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az irányelv belső jogrendbe való átültetésének határideje 2008. december 21-én lejárt.

---

(1)  HL L 247., 21. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/20

---

2010. augusztus 16-án benyújtott kereset — Európai Bizottság kontra Észt Köztársaság

(C-408/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/32

Az eljárás nyelve: észt

Felek

Felperes: Európai Bizottság (képviselők: Sipos A. és E. Randvere)

Alperes: Észt Köztársaság

Kereseti kérelmek

| — | A Bíróság állapítsa meg, hogy az Észt Köztársaság nem közölte az állatorvos-tudományban használt elektromos orvosi készülékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 84/539/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 2008/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) átültetéséhez szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

—

A Bíróság állapítsa meg, hogy az Észt Köztársaság nem közölte az állatorvos-tudományban használt elektromos orvosi készülékekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 84/539/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. március 11-i 2008/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) átültetéséhez szükséges intézkedéseket;

| — | a Bíróság az Észt Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bíróság az Észt Köztársaságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Az irányelv belső jogrendbe való átültetésének határideje 2008. december 31-én lejárt.

---

(1)  HL L 76., 41. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/21

---

A Bundesfinanzhof (Németország) által 2010. augusztus 16-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Hauptzollamt Hamburg-Hafen kontra Afasia Knits Deutschland GmbH

(C-409/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/33

Az eljárás nyelve: német

A kérdést előterjesztő bíróság

Bundesfinanzhof

Az alapeljárás felei

Felperes: Hauptzollamt Hamburg-Hafen

Alperes: Afasia Knits Deutschland GmbH

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Összhangban áll-e az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség között létrejött partnerségi megállapodáshoz (1) csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv 32. cikkével, ha az Európai Bizottság a származási igazolás utólagos ellenőrzését az exportáló országban lényegében — még ha az ottani hatóságok támogatásával is — maga végzi, és az e rendelkezés értelmében vett vizsgálati eredményről van-e szó, ha a Bizottság ily módon nyert vizsgálati eredményeiről jegyzőkönyv készül, amelyet az exportáló ország kormányának képviselője is aláír?
  Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén: |
| --- | --- |

1.

Összhangban áll-e az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség között létrejött partnerségi megállapodáshoz (1) csatolt, a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló 1. jegyzőkönyv 32. cikkével, ha az Európai Bizottság a származási igazolás utólagos ellenőrzését az exportáló országban lényegében — még ha az ottani hatóságok támogatásával is — maga végzi, és az e rendelkezés értelmében vett vizsgálati eredményről van-e szó, ha a Bizottság ily módon nyert vizsgálati eredményeiről jegyzőkönyv készül, amelyet az exportáló ország kormányának képviselője is aláír?

Az első kérdésre adandó igenlő válasz esetén:

| 2. | Hivatkozhat-e a kötelezett a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 220. cikke (2) bekezdése b) pontjának második és harmadik bekezdésére történő hivatkozás mellett a bizalomvédelemre az alapeljárásbelivel egyező olyan esetben, amelyben a preferenciális elbánásra vonatkozóan az exportáló ország által egy meghatározott időszakban kiállított igazolásokat semmisnek nyilvánították, mert az áruk eredete az utólagos ellenőrzés alapján nem volt megállapítható, mindazonáltal nem zárható ki, hogy az exportált áruk némelyike teljesítette a származási feltételeket, arra utalva, hogy az esetében benyújtott preferenciális elbánásra vonatkozó igazolások alkalmasint helyesek voltak, és így az exportőr által szolgáltatott adatok helyes feltüntetésén alapultak? |
| --- | --- |

2.

Hivatkozhat-e a kötelezett a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 220. cikke (2) bekezdése b) pontjának második és harmadik bekezdésére történő hivatkozás mellett a bizalomvédelemre az alapeljárásbelivel egyező olyan esetben, amelyben a preferenciális elbánásra vonatkozóan az exportáló ország által egy meghatározott időszakban kiállított igazolásokat semmisnek nyilvánították, mert az áruk eredete az utólagos ellenőrzés alapján nem volt megállapítható, mindazonáltal nem zárható ki, hogy az exportált áruk némelyike teljesítette a származási feltételeket, arra utalva, hogy az esetében benyújtott preferenciális elbánásra vonatkozó igazolások alkalmasint helyesek voltak, és így az exportőr által szolgáltatott adatok helyes feltüntetésén alapultak?

---

(1)  Az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött, Cotonou-ban 2000. június 23-án aláírt 2000/483/EK partnerségi megállapodás (HL L 317., 3. o.; magyar nyelvű különkiadás 11. fejezet, 35. kötet, 3. o.)

(2)  (HL L 302, 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o.)

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/21

---

A Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) (Egyesült Királyság) által 2010. augusztus 18-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — NS kontra Secretary of State for the Home Department

(C-411/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/34

Az eljárás nyelve: angol

A kérdést előterjesztő bíróság

Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)

Az alapeljárás felei

Felperes: NS

Alperes: Secretary of State for the Home Department

Érdekelt felek: 1) Amnesty International Limited és az AIRE Centre (Advice on Individual Rights in Europe), 2) United Nations High Commissioner for Refugees, 3) Equality and Human Rights Commission

Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések

| 1. | Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke és/vagy az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 51. cikke értelmében az uniós jog hatálya alá tartozik-e valamely tagállamnak a 343/2003 tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: Rendelet) 3. cikkének (2) bekezdése alapján arról hozott határozata, hogy megvizsgál-e egy olyan menedékjog iránti kérelmet, amelynek megvizsgálásáért a Rendelet III. fejezetében szereplő feltételek alapján nem felelős?
  Az 1. kérdésre adott igenlő válasz esetén: |
| --- | --- |

1.

Az Európai Unióról szóló szerződés 6. cikke és/vagy az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: Charta) 51. cikke értelmében az uniós jog hatálya alá tartozik-e valamely tagállamnak a 343/2003 tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: Rendelet) 3. cikkének (2) bekezdése alapján arról hozott határozata, hogy megvizsgál-e egy olyan menedékjog iránti kérelmet, amelynek megvizsgálásáért a Rendelet III. fejezetében szereplő feltételek alapján nem felelős?

Az 1. kérdésre adott igenlő válasz esetén:

| 2. | A tagállam teljesíti-e az alapvető uniós jogok (beleértve a Charta 1., 4., 18. cikkében, 19. cikkének (2) bekezdésében és 47. cikkében szereplő jogokat is) tiszteletben tartására irányuló kötelezettségét, amennyiben abba a tagállamba küldi a menedékkérőt, amelyet a 3. cikk (1) bekezdése a Rendelet III. fejezetében szereplő feltételekkel összhangban felelős államként jelöl ki (a továbbiakban: Felelős Állam), tekintet nélkül a Felelős Államban fennálló helyzetre? |
| --- | --- |

2.

A tagállam teljesíti-e az alapvető uniós jogok (beleértve a Charta 1., 4., 18. cikkében, 19. cikkének (2) bekezdésében és 47. cikkében szereplő jogokat is) tiszteletben tartására irányuló kötelezettségét, amennyiben abba a tagállamba küldi a menedékkérőt, amelyet a 3. cikk (1) bekezdése a Rendelet III. fejezetében szereplő feltételekkel összhangban felelős államként jelöl ki (a továbbiakban: Felelős Állam), tekintet nélkül a Felelős Államban fennálló helyzetre?

| 3. | Különösen, kizárja-e az alapvető uniós jogok tiszteletben tartásának kötelezettsége annak a megdönthetetlen vélelemnek az alkalmazását, mely szerint a Felelős Állam tiszteletben fogja tartani (i) a kérelmező uniós jogon alapuló alapvető jogait; és/vagy (ii) a 2003/9/EK irányelv (2) (a továbbiakban: befogadási irányelv), a 2004/83/EK irányelv (3) (a továbbiakban: elismerési irányelv) és/vagy a 2005/85/EK irányelv (4) (a továbbiakban: eljárási irányelv) (a továbbiakban együtt: Irányelvek) által előírt minimumszabályokat? |
| --- | --- |

3.

Különösen, kizárja-e az alapvető uniós jogok tiszteletben tartásának kötelezettsége annak a megdönthetetlen vélelemnek az alkalmazását, mely szerint a Felelős Állam tiszteletben fogja tartani (i) a kérelmező uniós jogon alapuló alapvető jogait; és/vagy (ii) a 2003/9/EK irányelv (2) (a továbbiakban: befogadási irányelv), a 2004/83/EK irányelv (3) (a továbbiakban: elismerési irányelv) és/vagy a 2005/85/EK irányelv (4) (a továbbiakban: eljárási irányelv) (a továbbiakban együtt: Irányelvek) által előírt minimumszabályokat?

| 4. | Másodlagosan, a tagállam az uniós jog alapján köteles-e, és ha igen, milyen körülmények között köteles, a Rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálni egy kérelmet és felelősséget vállalni azért, amennyiben a Felelős Államnak való átadás esetén a kérelmezőt alapvető jogainak megsértése fenyegeti, különösen a Charta 1., 4., 18. cikkében, 19. cikkének (2) bekezdésében, és/vagy 47. cikkében szereplő jogok tekintetében, és/vagy fennáll a veszély, hogy rá nézve nem fogják alkalmazni az Irányelvek által előírt minimumszabályokat? |
| --- | --- |

4.

Másodlagosan, a tagállam az uniós jog alapján köteles-e, és ha igen, milyen körülmények között köteles, a Rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerint megvizsgálni egy kérelmet és felelősséget vállalni azért, amennyiben a Felelős Államnak való átadás esetén a kérelmezőt alapvető jogainak megsértése fenyegeti, különösen a Charta 1., 4., 18. cikkében, 19. cikkének (2) bekezdésében, és/vagy 47. cikkében szereplő jogok tekintetében, és/vagy fennáll a veszély, hogy rá nézve nem fogják alkalmazni az Irányelvek által előírt minimumszabályokat?

| 5. | Szélesebb körű-e az azon személyek számára biztosított védelem hatálya, akikre a Rendeletet az uniós jog általános elvei, és különösen a Charta 1., 18. és 47. cikkében szereplő jogok alapján kell alkalmazni, mint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 3. cikke által biztosított védelem? |
| --- | --- |

5.

Szélesebb körű-e az azon személyek számára biztosított védelem hatálya, akikre a Rendeletet az uniós jog általános elvei, és különösen a Charta 1., 18. és 47. cikkében szereplő jogok alapján kell alkalmazni, mint az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezmény (a továbbiakban: Egyezmény) 3. cikke által biztosított védelem?

| 6. | Összeegyeztethető-e a Charta 47. cikkében szereplő jogokkal a nemzeti jog valamely olyan rendelkezése, amely arra kötelezi a bíróságot, hogy annak megítélése során, hogy valamely személy a Rendelet alapján jogszerűen kiutasítható-e egy másik tagállamba, úgy kezelje ezt a tagállamot, mint olyan államot, amelyből nem küldik tovább a szóban forgó személyt az 1951. évi Egyezmény, valamint a 1967. évi, a menekültek jogállásáról szóló jegyzőkönyv szerinti jogainak megsértésével másik államba? |
| --- | --- |

6.

Összeegyeztethető-e a Charta 47. cikkében szereplő jogokkal a nemzeti jog valamely olyan rendelkezése, amely arra kötelezi a bíróságot, hogy annak megítélése során, hogy valamely személy a Rendelet alapján jogszerűen kiutasítható-e egy másik tagállamba, úgy kezelje ezt a tagállamot, mint olyan államot, amelyből nem küldik tovább a szóban forgó személyt az 1951. évi Egyezmény, valamint a 1967. évi, a menekültek jogállásáról szóló jegyzőkönyv szerinti jogainak megsértésével másik államba?

| 7. | Amennyiben az előző kérdések az Egyesült Királyság kötelezettségei kapcsán merülnek fel, a Charta Lengyelországra és az Egyesült Királyságra történő alkalmazásáról szóló (30.) jegyzőkönyv figyelembevétele befolyásolja-e a 2-6. kérdésre adott válaszokat? |
| --- | --- |

7.

Amennyiben az előző kérdések az Egyesült Királyság kötelezettségei kapcsán merülnek fel, a Charta Lengyelországra és az Egyesült Királyságra történő alkalmazásáról szóló (30.) jegyzőkönyv figyelembevétele befolyásolja-e a 2-6. kérdésre adott válaszokat?

---

(1)  Az egy harmadik ország állampolgára által a tagállamok egyikében benyújtott menedékjog iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról szóló, 2003. február 18-i 343/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 50., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 109. o.)

(2)  A menedékkérők befogadása minimumszabályainak megállapításáról szóló, 2003. január 27-i 2003/9/EK tanácsi irányelv (HL L 31., 18. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 6. kötet, 101. o.)

(3)  A harmadik országok állampolgárainak, illetve a hontalan személyeknek menekültként vagy a más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és az e státuszok tartalmára vonatkozó minimumszabályokról szóló, 2004. április 29-i 2004/83/EK tanácsi irányelv (HL L 304., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 19. fejezet, 7. kötet, 96. o.)

(4)  A menekültstátusz megadására és visszavonására vonatkozó tagállami eljárások minimumszabályairól szóló, 2005. december 1-jei 2005/85/EK tanácsi irányelv (HL L 326., 13. o.)

---

Törvényszék

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/23

---

A Törvényszék 2010. augusztus 24-i végzése — Grúas Abril Asistencia kontra Bizottság

(T-386/09. sz. ügy) (1)

(Megsemmisítés iránti kereset - Verseny - Panasz elutasítása - Magánszemélyek által keresettel nem megtámadható aktus - Elfogadhatatlanság)

2010/C 274/35

Az eljárás nyelve: spanyol

Felek

Felperes: Grúas Abril Asistencia, SL (Alicante, Spanyolország) (képviselő: R. L. García García ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: F. Castillo de la Torre és F. Castilla Contreras meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Azon 2009. augusztus 7-i bizottsági levél megsemmisítése iránti kereset, amely arról tájékoztatja a felperest, hogy a tények, amelyek miatt panasz tett a Bizottságnál, nem teszik lehetővé az EK 81., EK 82., és EK 86. cikk megsértésének megállapítását, és így panaszának nem lehet eleget tenni.

A végzés rendelkező része

| 1. | A Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a Grúas Abril Asistencia, SL-t kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a Grúas Abril Asistencia, SL-t kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 282., 2009.11.21.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/23

---

A Törvényszék elnökének 2010. július 29-i végzése — Brinkmann kontra Németország

(T-261/10. R. sz. ügy)

(Ideiglenes intézkedés iránti kérelem - A hatáskör nyilvánvaló hiánya)

2010/C 274/36

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Norbert Brinkmann (Rheine, Németország) (képviselő: R. Wiegers ügyvéd)

Alperes: Németországi Szövetségi Köztársaság

Az ügy tárgya

A német közjegyzőkre vonatkozó szövetségi törvény (Bundesnotarordnung) 47. és 48a. §-a alkalmazásának a felperes tekintetében történő felfüggesztése iránti kérelem.

A végzés rendelkező része

| 1. | A Törvényszék az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Törvényszék az ideiglenes intézkedés iránti kérelmet elutasítja.

| 2. | A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz. |
| --- | --- |

2.

A Törvényszék a költségekről jelenleg nem határoz.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/23

---

2010. június 10-én benyújtott kereset — PPG és SNF kontra ECHA

(T-268/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/37

Az eljárás nyelve: angol

Felek

Felperesek: Polyelectrolyte Producers Group GEIE (PPG) (Brüsszel, Belgium) és SNF SAS (Andrézieux Boutheon, Franciaország) (képviselők: K. Van Maldegem és R. Cana ügyvédek, valamint P. Sellar solicitor)

Alperes: Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA)

Kereseti kérelmek

| — | a Törvényszék nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék nyilvánítsa a keresetet elfogadhatónak és megalapozottnak;

| — | a Törvényszék semmisítse meg a megtámadott aktust; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék semmisítse meg a megtámadott aktust;

| — | a Törvényszék az ECHA-t kötelezze az eljárások költségeinek viselésére; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az ECHA-t kötelezze az eljárások költségeinek viselésére;

| — | a Törvényszék tegyen meg minden további szükséges intézkedést. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék tegyen meg minden további szükséges intézkedést.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperesek az Európai Vegyianyag-ügynökség (ECHA) 2009. december 7-i, az akrilamidnak (EC-szám: 201-173-7) (CAS-szám: 79-06-1) az 1907/2006/EK rendelet (1) (a továbbiakban: REACH) 59. cikkével összhangban a REACH 57. cikkében szereplő kritériumoknak megfelelő anyagként való azonosítására vonatkozó határozatának részleges megsemmisítését kérik.

A felperesek azt állítják, hogy a megtámadott aktus jogellenes, mivel az akrilamid tudományosan és jogilag hibás értékelésén alapul, amennyiben ez az értékelés nem kellően megbízható és meggyőző bizonyítékra épül. A felperesek álláspontja szerint az ECHA a megtámadott aktus elfogadásával nyilvánvaló mérlegelési hibát követett el, megsértve a REACH 2. cikkének (8) bekezdését és 59. cikkét, valamint a bizonyítékok alapos és pártatlan vizsgálatára irányuló kötelezettségét.

A felperesek továbbá úgy vélik, hogy a megtámadott aktus sérti az uniós jog számos alapelvét, így például a hátrányos megkülönböztetés tilalma és az arányosság elvét, amennyiben az akrilamidot más hasonló anyagokhoz képest bármilyen objektív indok nélkül hátrányosan megkülönbözteti.

---

(1)  A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL 2006. L 396., 1. o.)

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/24

---

A Közszolgálati Törvényszék F-30/08 sz., Nanopoulos kontra Bizottság ügyben 2010. május 11-én hozott ítélete ellen az Európai Bizottság által 2010. július 20-án benyújtott fellebbezés

(T-308/10. P. sz. ügy)

()

2010/C 274/38

Az eljárás nyelve: görög

Felek

Fellebbező: Európai Bizottság (képviselők: J. Currall, E. Bourtzalas ügyvéd és E. Antypa ügyvéd

A másik fél az eljárásban: Fotios Nanopoulos (Itzig, Luxemburg)

A fellebbező kérelmei

A fellebbező azt kéri, hogy a Törvényszék:

| — | helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-30/08. sz., Nanopoulos kontra Bizottság ügyben 2010. május 11-én hozott ítéletét; |
| --- | --- |

—

helyezze hatályon kívül a Közszolgálati Törvényszék F-30/08. sz., Nanopoulos kontra Bizottság ügyben 2010. május 11-én hozott ítéletét;

| — | ennek hiányában állapítsa meg a kártérítés helyes összegét és |
| --- | --- |

—

ennek hiányában állapítsa meg a kártérítés helyes összegét és

| — | kötelezze az alperest az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeinek viselésére. |
| --- | --- |

—

kötelezze az alperest az elsőfokú eljárás és a fellebbezési eljárás költségeinek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

Jelen fellebbezésében a fellebbező a Közszolgálati Törvényszék F-30/08. sz., Nanopoulos kontra Bizottság ügyben 2010. május 11-én hozott ítéletének hatályon kívül helyezését kéri, amely ítéletben a Bizottságot arra kötelezték, hogy fizessen az alperesnek 90 000 euró kártérítést az alperest ért nem vagyoni károkért, továbbá viselje az összes költséget.

Fellebbezésének alátámasztására a Bizottság a következő jogalapokra hivatkozik:

| — | az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 90. és 91. cikkének, valamint a jogbiztonság elvének megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor bármiféle indokolás nélkül megállapította, hogy az alperes kérelmét kártérítési kérelemnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

—

az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 90. és 91. cikkének, valamint a jogbiztonság elvének megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék tévesen alkalmazta a jogot, amikor bármiféle indokolás nélkül megállapította, hogy az alperes kérelmét kártérítési kérelemnek kell tekinteni;

| — | téves jogalkalmazás és az indokolási kötelezettség megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék megállapította, hogy a kártérítési kérelmet megfelelő időben nyújtották be, és a fegyelmi eljárás megnyitásáról szóló határozat megsértette az ártatlanság vélelmét; |
| --- | --- |

—

téves jogalkalmazás és az indokolási kötelezettség megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék megállapította, hogy a kártérítési kérelmet megfelelő időben nyújtották be, és a fegyelmi eljárás megnyitásáról szóló határozat megsértette az ártatlanság vélelmét;

| — | a közösségi jog megsértése, téves jogalkalmazás és az indokolási kötelezettség megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék nem alkalmazta a „kellően súlyos jogsértés” követelményére vonatkozó jogi szempontot, és nem fejtette ki, hogy a jelen ügyben miért volt szükséges eltérni a fennálló ítélkezési gyakorlattól; |
| --- | --- |

—

a közösségi jog megsértése, téves jogalkalmazás és az indokolási kötelezettség megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék nem alkalmazta a „kellően súlyos jogsértés” követelményére vonatkozó jogi szempontot, és nem fejtette ki, hogy a jelen ügyben miért volt szükséges eltérni a fennálló ítélkezési gyakorlattól;

| — | a személyzeti szabályzat 24. cikkének megsértése, téves jogalkalmazás és az indokolási kötelezettség megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék megállapította, hogy a kinevezésre jogosult hatóság köteles előzetes vizsgálat nélkül és az említett cikkben a kérelemre való válaszadás határidejeként meghatározott négy hónap lejárta előtt gyors segítséget nyújtani az alperesnek; |
| --- | --- |

—

a személyzeti szabályzat 24. cikkének megsértése, téves jogalkalmazás és az indokolási kötelezettség megsértése annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék megállapította, hogy a kinevezésre jogosult hatóság köteles előzetes vizsgálat nélkül és az említett cikkben a kérelemre való válaszadás határidejeként meghatározott négy hónap lejárta előtt gyors segítséget nyújtani az alperesnek;

| — | nyilvánvaló téves jogalkalmazás és téves indokolás annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék kimondta elsősorban, hogy a Bizottság felel a sajtóba állítólag kiszivárogtatott hírekért, másodsorban pedig, hogy a Bizottság hibát követett el a fegyelmi eljárás megindításával; |
| --- | --- |

—

nyilvánvaló téves jogalkalmazás és téves indokolás annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék kimondta elsősorban, hogy a Bizottság felel a sajtóba állítólag kiszivárogtatott hírekért, másodsorban pedig, hogy a Bizottság hibát követett el a fegyelmi eljárás megindításával;

| — | az arányosság elvének megsértése és téves jogalkalmazás annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék 90 000 euró kártérítés megfizetését írta elő az alperest ért nem vagyoni károk megtérítéseként. |
| --- | --- |

—

az arányosság elvének megsértése és téves jogalkalmazás annyiban, amennyiben a Közszolgálati Törvényszék 90 000 euró kártérítés megfizetését írta elő az alperest ért nem vagyoni károk megtérítéseként.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/25

---

2010. július 23-án benyújtott kereset — Groupe Partouche kontra Bizottság

(T-315/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/39

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Groupe Partouche SA (Párizs, Franciaország) (képviselő: J-J. Sebag ügyvéd)

Alperes: az Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék semmisítse meg a bejelentett összefonódást engedélyező bizottsági határozatot; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék semmisítse meg a bejelentett összefonódást engedélyező bizottsági határozatot;

| — | A Törvényszék kötelezze a Bizottságot az összes költség viselésére. |
| --- | --- |

—

A Törvényszék kötelezze a Bizottságot az összes költség viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes a jelen keresettel a 2010. május 21-i C(2010) 3333 bizottsági határozat megsemmisítését kéri, amely határozat a belső piaccal és az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodással összeegyeztethetőnek nyilvánít egy olyan összefonódási tervezetet, amelynek révén a Française des Jeux és a Groupe Lucien Barrière közös irányítást szerezne a Newco vállalkozás felett, amely egy internetes pókeroldal létrehozásáért és üzemeltetéséért felelős.

Keresete alátámasztására a felperes arra hivatkozik, hogy a Bizottságnak a szóban forgó összefonódás vizsgálatát a Francia Köztársaságához kellett volna áttennie, figyelembe véve azt, hogy ezen összefonódás a kérdéses piacon jelentős mértékű befolyással lehet a franciaországi versenyhelyzetre.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/25

---

2010. július 23-án benyújtott kereset — HIM kontra Bizottság

(T-316/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/40

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Health Information Management (HIM) (Brüsszel, Belgium) (képviselő: P. Zeegers ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék állapítsa meg, hogy a jelen kereset elfogadható és megalapozott, következésképpen, |
| --- | --- |

—

A Törvényszék állapítsa meg, hogy a jelen kereset elfogadható és megalapozott, következésképpen,

| — | kötelezze az Európai Bizottságot, hogy fizessen meg 11 821,35 EUR összeget, a Belgiumban hatályos törvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamattal növelve 2010. június 16-tól kezdődően; |
| --- | --- |

—

kötelezze az Európai Bizottságot, hogy fizessen meg 11 821,35 EUR összeget, a Belgiumban hatályos törvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamattal növelve 2010. június 16-tól kezdődően;

| — | az Európai Bizottságot kötelezze az összes felmerült költség és kiadás megfizetésére, amelyek előzetesen megállapított összege 5 000 EUR. |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottságot kötelezze az összes felmerült költség és kiadás megfizetésére, amelyek előzetesen megállapított összege 5 000 EUR.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes jelen keresetével, amely választottbírósági kikötésen alapszik, lényegében annak megállapítását kéri a Törvényszéktől, hogy a felperes azon általános költségeinek számítása szempontjából, amelyeket (az eTen egyedi program alapján kötött szerződések keretében) a Bizottság visel, nevezetesen az általános költségeknek a projekttel érintett személyzet juttatásaihoz köthető része, az alvállalkozók nem számíthatók a felperes személyi állományához, mivel ezen alvállalkozók nem okoznak semmilyen általános költséget a felperesnek. Az alvállalkozók költségei ezért nem számítandók bele a személyzeti költségek teljes összegébe, amellyel az általános költségek teljes összegét el kell osztani azon nevező kiszámítása érdekében, amely a támogatható általános költségek arányának meghatározására szolgál.

Keresete alátámasztására a felperes előadja, hogy mivel az alvállalkozók költségei a támogatható személyzeti költségeknek nem képezik részét, következetlenséghez vezet az, hogy az alvállalkozókat beszámítják a felperes személyi állományába a teljes személyzeti költség azon összegének számítása során, amely a támogatható általános költségek arányának meghatározására szolgál.

Ezentúl kárt okoz a felperesnek az, hogy az alvállalkozókat beszámítják a felperes személyi állományába, mivel e módszerrel magasabb a nevező értéke, és következésképpen arányosan csökkenti a támogatható általános költségek arányát.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/26

---

2010. augusztus 11-én benyújtott kereset — Van Parys kontra Bizottság

(T-324/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/41

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Felperes: Léon Van Parys NV (Antwerpen, Belgium) (képviselők: P. Vlaemminck és A. Hubert ügyvédek)

Alperes: Európai Bizottság

Kereseti kérelmek

| — | a Törvényszék semmisítse meg a REC 07/07. sz. ügyben 2010. május 6-án hozott bizottsági határozatot, amely egy meghatározott esetben megállapította a behozatali vámok utólagos könyvelésbe vételének igazoltságát, és azt, hogy e vámok elengedése valamely adós esetében igazolt, egy másik adós esetében viszont nem igazolt; |
| --- | --- |

—

a Törvényszék semmisítse meg a REC 07/07. sz. ügyben 2010. május 6-án hozott bizottsági határozatot, amely egy meghatározott esetben megállapította a behozatali vámok utólagos könyvelésbe vételének igazoltságát, és azt, hogy e vámok elengedése valamely adós esetében igazolt, egy másik adós esetében viszont nem igazolt;

| — | a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperes és vámügynöke az Ecuadorból történő banánbehozatalra vonatkozóan állítólag hamisított spanyol AGRIM engedélyeket nyújtottak be az antwerpeni vámhatóságokhoz az 1998. június 22-től1999. november 8-ig tartó időszakban.

A felperes a vám utólagos beszedését eredményező valamennyi — állítólagosan hamisított — spanyol engedélyt adójogi képviselőként eljáró azon portugál közvetítőjétől kapta, amellyel a felperes olasz leányvállalata már évek óta spanyol és olasz engedélyek vételében működött együtt.

A belga vám- és fogyasztásiadó-igazgatási szerv az utólagos beszedés mellőzésére és/vagy az utólagosan beszedett vámok elengedésére irányuló kérelmet nyújtott be a Bizottsághoz. Az 1999. évi behozatalra vonatkozóan a Bizottság elutasító határozatot hozott, amely ellen a felperes a jelen megsemmisítés iránti keresetet terjesztette elő.

A felperes az említett határozat megsemmisítésének alátámasztása céljából három jogalapra támaszkodik.

Elsőként a Közösségi Vámkódex 239. cikkének, az 1442/93/EGK rendeletnek és a 2362/98/EK rendeletnek, valamint a WTO által meghatározott, elismert kereskedelmi szokásoknak a megsértését adja elő. A Bizottság — mivel tévesen azt állapította meg, hogy a felperes gondatlanul járt el — megsértette e rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik az engedélyek használati jogának a felperes által alkalmazott kereskedelmi módszer révén való megszerzését.

Másodsorban a Közösségi Vámkódex 239. cikkének és az arányosság elvének megsértésére hivatkozik. A Bizottság úgy határozott, hogy a spanyol engedélyek hamisítása meghaladja a szokásos kereskedelmi kockázatot, és hogy e hamisítást különleges helyzetnek kell tekinteni. A felperes azonban vitatja azon állítást, miszerint nem gondos kereskedőként járt el, és következésképpen a Közösségi Vámkódex 239. cikkének feltételei nem teljesülnek.

Harmadrészt a felperes álláspontja szerint a Bizottság megsértette a Közösségi Vámkódex 239. cikkét, az EK-Szerződés 211. cikkét, a bizalomvédelem elvét és a patere legem quam ipse fecisti általános jogi alapelvét. A Bizottság a felperessel szemben a szabályozás által előírtnál és az ezen ágazatban szokásosnál szigorúbb gondossági kötelezettséget támasztott, jóllehet a Bizottság és a spanyol hatóságok saját jogi kötelezettségeiknek nem tettek eleget.

Negyedrészt a felperes szerint megsértették a Közösségi Vámkódex 239. cikkét és az egyenlő bánásmód elvét, amennyiben a Bizottság — tévesen — az 1999. évi behozataltól eltérően kezelte az 1998. évi behozatalt.

Ötödrészt a felperes állítása szerint megsértették a Közösségi Vámkódex 220. cikke (2) bekezdésének b) pontját. Nem állapítható meg egyértelműen, hogy a spanyol vámhatóságok nem követtek el a 220. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett hibát.

Hatodrészt a felperes szerint lényeges eljárási szabályokat, különösen a felperes védelemhez való jogát sértették meg.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/27

---

2010. augusztus 12-én benyújtott kereset — Yoshida Metal Industry kontra OHIM — Pi-Design (fekete körökkel borított felület)

(T-331/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/42

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Yoshida Metal Industry Co. (Niigata, Japán) (képviselők: S. Verea, K. Muraro és M. Balestriero ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Pi-Design AG (Triengen, Svájc)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2010. május 20-i határozatát (R 1235/2008-1. sz. ügy); |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának 2010. május 20-i határozatát (R 1235/2008-1. sz. ügy);

| — | hagyja helyben a törlési osztálynak az 1 371 244 sz. közösségi védjegybejelentésre vonatkozó 2008. július 21-i határozatát; |
| --- | --- |

—

hagyja helyben a törlési osztálynak az 1 371 244 sz. közösségi védjegybejelentésre vonatkozó 2008. július 21-i határozatát;

| — | tekintse érvényesnek az 1 371 244 sz. közösségi védjegyet; |
| --- | --- |

—

tekintse érvényesnek az 1 371 244 sz. közösségi védjegyet;

| — | az alperest és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

az alperest és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A törlés iránti kérelemmel érintett közösségi védjegy: fekete körökkel borított felületet ábrázoló ábrás védjegy a 8. és a 21. osztályba tartozó áruk vonatkozásában — 1 371 244 sz. védjegybejelentés.

A közösségi védjegy jogosultja: a felperes.

A közösségi védjegy törlését kérelmező fél: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A törlést kérelmező védjegye: a törlést kérelmező kérelmét a 207/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikke szerinti feltétlen kizáró okokra alapította.

A törlési osztály határozata: a törlési osztály a közösségi védjegy törlése iránti kérelmet elutasította.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács hatályon kívül helyezte a megtámadott határozatot, és törölte a közösségi védjegyet.

Jogalapok: a 207/2009/EK tanácsi rendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának és 7. cikke (1) bekezdése e) pontja ii. alpontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács tévedett annak megállapításakor, hogy az említett cikkek rendelkezései a vitatott közösségi védjegyre alkalmazandók.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/28 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/28

---

2010. augusztus 17-én benyújtott kereset — ATC és társai kontra Bizottság

(T-333/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/43

Az eljárás nyelve: holland

Felek

Felperesek: Animal Trading Company (ATC) BV (Loon op Zand, Hollandia), Avicentra NV (Malle, Belgium), Borgstein birds and Zoofood Trading VOF (Wamel, Hollandia), Bird Trading Company Van der Stappen BV (Dongen, Hollandia), New Little Bird’s srl. (Anagni, Olaszország), Vogelhuis Kloeg (Zevenbergen, Hollandia) és Pistone Giovanni (Westerlo, Belgium) (képviselők: M. Osse és J. Houdijk ügyvédek)

Alperesek: az Európai Bizottság és az Európai Unió, az Európai Bizottság által képviselve

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék kötelezze az Európai Uniót és/vagy az Európai Bizottságot azon kár megtérítésére, amely a felpereseket a 2005/760/EK határozat (1) elfogadása és/vagy annak a 2005/862/EK határozat (2) és/vagy a 2006/79/EK határozat (3) és/vagy a 2006/405/EK határozat (4) és/vagy a 2006/522/EK határozat (5) és/vagy a 2007/21/EK határozat (6) és/vagy a 2007/183/EK határozat (7) általi meghosszabbítása, és/vagy a 318/2007/EK rendelet (8) elfogadása miatt érte; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék kötelezze az Európai Uniót és/vagy az Európai Bizottságot azon kár megtérítésére, amely a felpereseket a 2005/760/EK határozat (1) elfogadása és/vagy annak a 2005/862/EK határozat (2) és/vagy a 2006/79/EK határozat (3) és/vagy a 2006/405/EK határozat (4) és/vagy a 2006/522/EK határozat (5) és/vagy a 2007/21/EK határozat (6) és/vagy a 2007/183/EK határozat (7) általi meghosszabbítása, és/vagy a 318/2007/EK rendelet (8) elfogadása miatt érte;

| — | a Törvényszék az Európai Uniót és/vagy az Európai Bizottságot kötelezze a bíróság előtti eljárásban és az azon kívül felmerült költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az Európai Uniót és/vagy az Európai Bizottságot kötelezze a bíróság előtti eljárásban és az azon kívül felmerült költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A felperesek azon kár megtérítését kérik, amely először is a vadon befogott madarak behozatalának 2005 októberében hatályba lépett tilalma, másodszor e tilalom meghosszabbítása, harmadszor pedig a 2007. július 1-jétől a madarak behozatalára vonatkozó, és a vadon befogott madarak behozatalának tilalmát gyakorlatilag továbbra is hatályban tartó rendelkezések miatt érte őket.

Kártérítési keresetüknek a 2005/760/EK határozat elfogadására vonatkozó, első része tekintetében a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

Először is úgy érvelnek, hogy a Bizottság a 91/496 irányelv (9) 18. cikke szerinti hatáskörének gyakorlása során csak nagyon korlátozott mérlegelési mozgástérrel rendelkezett, és e hatáskört túllépte, mivel megtiltotta az azon országokból való behozatalt, ahol nem került sor madárinfluenzával való megfertőződésre, vagy nem lépett fel a betegség terjedésének konkrét veszélye.

Másodszor a felperesek úgy vélik, hogy a Bizottság, még ha szélesebb mérlegelési mozgástérrel is rendelkezett, kellően súlyos jogsértést követett el. Ezzel összefüggésben azt kifogásolják, hogy a Bizottság tévesen ítélte meg a hatáskörét, továbbá az arányosság elvének megsértésére, az egyenlő bánásmód elvének megsértésére, a tulajdonjog és a gazdasági tevékenység szabadságának megsértésére, valamint a bizalomvédelem elvének megsértésére hivatkoznak.

A felperesek továbbá kifejtik, hogy tényleges és biztos kár érte őket, valamint e kár és a Bizottság jogellenes cselekménye között okozati összefüggés van.

Harmadszor a felperesek úgy érvelnek, hogy az őket ért kár rendkívüli és különleges, mivel meghaladja az érintett területen folytatott tevékenységekkel összefüggő gazdasági kockázat határait. A vadon élő madarak behozatalának teljes tilalma nem volt előre látható, és a vadon élő madarakkal foglalkozó kereskedőket különösen hátrányosan érintette.

Kártérítési keresetük második részében a felperesek a vadon élő madarak harmadik országokból való behozatala tilalmának meghosszabbításai miatt őket ért kár megtérítését kérik. Ezzel összefüggésben a kártérítési keresetük első részében előadottakkal azonos jogalapokra hivatkoznak.

Végül a felperesek a 318/2007 rendelet miatt őket ért kár megtérítését kérik, amely rendelet a madarak behozatalát a fogságban tenyésztett és nagyon csekély számú harmadik országból származó madarakra korlátozta. Ezzel összefüggésben a felperesek három jogalapra hivatkoznak.

Először is a felperesek úgy érvelnek, hogy a 318/2007 rendeletnek nincs kellően meghatározott jogalapja. A 91/496 irányelv és a 92/65 irányelv (10) nem tartalmaz jogalapot a 318/2007 rendelet Bizottság általi elfogadásához.

Másodszor a felperesek az egyenlő bánásmód és az arányosság elvének megsértésére, valamint a vállalkozói tevékenység szabadságának és a tulajdon szabadságának megsértésére hivatkoznak.

A felperesek továbbá kifejtik, hogy tényleges és biztos kár érte őket, valamint e kár és a Bizottság jogellenes cselekménye között okozati összefüggés van.

Harmadszor a felperesek — arra az esetre, ha a jogellenes magatartás megállapítást nyer — kérik továbbá a 318/2007 rendelet miatt őket ért kár tekintetében a Bizottság felelősségének megállapítását.

---

(1)  Az egyes harmadik országokban előforduló magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban a fogságban élő madarak behozatalára vonatkozó egyes védekezési intézkedésekről szóló, 2005. október 27-i 2005/760/EK bizottsági határozat (HL L 285., 60. o.).

(2)  A baromfin kívüli egyéb madarak madárinfluenzája elleni küzdelemmel kapcsolatos 2005/759/EK és 2005/760/EK határozat módosításáról szóló, 2005. november 30-i 2005/862/EK bizottsági határozat (HL L 317., 19. o.).

(3)  A 2005/759/EK és 2005/760/EK határozatnak az alkalmazási időszaka meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2006. január 31-i 2006/79/EK bizottsági határozat (HL L 36., 48. o.).

(4)  A 2005/710/EK, 2005/734/EK, 2005/758/EK, 2005/759/EK, 2005/760/EK, 2006/247/EK és 2006/265/EK határozatnak a nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló, 2006. június 7-i 2006/405/EK bizottsági határozat (HL L 158., 14. o.).

(5)  A nagy patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védekezési intézkedések és bizonyos élő madarak Közösségbe való behozatala tekintetében a 2005/759/EK és 2005/760/EK határozatok módosításáról szóló, 2006. július 25-i 2006/522/EK bizottsági határozat (HL L 205., 28. o.).

(6)  A 2005/760/EK határozatnak a magas patogenitású madárinfluenzára vonatkozó egyes védekezési intézkedéseknek és a baromfin kívüli egyéb madárfajok Közösségbe irányuló behozatalának tekintetében történő módosításáról szóló, 2006. december 22-i 2007/21/EK bizottsági határozat (HL L 7., 44. o.).

(7)  Az egyes harmadik országokban előforduló magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatban a fogságban élő madarak behozatalára vonatkozó egyes védekezési intézkedésekről szóló 2005/760/EK határozat módosításáról szóló, 2007. március 23-i 2007/183/EK bizottsági határozat (HL L 84., 44. o.).

(8)  Egyes madarak Közösségbe történő behozatalára vonatkozó állat-egészségügyi feltételek és a karantén alá helyezésükkel kapcsolatos feltételek megállapításáról szóló, 2007. március 23-i 318/2007/EK bizottsági rendelet (HL L 84., 7. o.).

(9)  A harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésére irányadó elvek megállapításáról, valamint a 89/662/EGK, 90/425/EGK és 90/675/EGK irányelvek módosításáról szóló, 1991. július 15-i 91/496/EGK tanácsi irányelv (HL L 268., 56. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 12. kötet, 58. o.).

(10)  A 90/425/EGK irányelv A. mellékletének I. pontjában felsorolt külön közösségi szabályokban megállapított állat-egészségügyi követelmények hatálya alá nem tartozó állatok, spermák, petesejtek és embriók Közösségen belüli kereskedelmére és a Közösségbe történő behozatalára irányadó állat-egészségügyi követelmények megállapításáról szóló, 1992. július 13-i 92/65/EGK tanácsi irányelv (HL L 268., 54. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet, 13. kötet, 154. o.).

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/29

---

2010. augusztus 10-én benyújtott kereset — Abercrombie & Fitch Europe kontra OHIM — Gilli (GILLY HICKS)

(T-336/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/44

A keresetlevél nyelve: angol

Felek

Felperes: Abercrombie & Fitch Europe SA (Mendrisio, Svájc) (képviselők: S. Malynicz, D. Stone és L. Ritchie ügyvédek)

Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)

A másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Gilli Srl (Milánó, Olaszország)

Kereseti kérelmek

| — | A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 832/2008-1. sz. ügyben 2010. május 20-án hozott határozatát; |
| --- | --- |

—

A Törvényszék helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) első fellebbezési tanácsának az R 832/2008-1. sz. ügyben 2010. május 20-án hozott határozatát;

| — | a Törvényszék az alperest és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

a Törvényszék az alperest és a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik felet kötelezze a költségek viselésére.

Jogalapok és fontosabb érvek

A közösségi védjegy bejelentője: a felperes.

Az érintett közösségi védjegy: a GILLY HICKS szóvédjegy a 3., 14., 25. és 35. osztályba tartozó áruk és szolgáltatások tekintetében — 5194543. sz. közösségi védjegybejelentés.

A felszólalási eljárásban hivatkozott védjegy vagy megjelölés jogosultja: a fellebbezési tanács előtti eljárásban részt vevő másik fél.

A hivatkozott védjegy vagy megjelölés: a 3566007. sz. GILLI közösségi ábrás védjegy a 3., 9., 14. és 25. osztályba tartozó áruk tekintetében.

A felszólalási osztály határozata: a felszólalási osztály a felszólalásnak részben helyt adott.

A fellebbezési tanács határozata: a fellebbezési tanács a megtámadott határozatot részben hatályon kívül helyezte.

Jogalapok: a 207/2009 tanácsi rendelet 8. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése, mivel a fellebbezési tanács nem helyesen végezte el a védjegyek vizuális, hangzásbeli és fogalmi összevetését, és így tévedett az összetévesztés veszélyének fennállását illetően.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/30

---

A Törvényszék 2010. augusztus 24-i végzése — Pineapple Trademarks kontra OHIM — Dalmau Salmons (KUSTOM)

(T-272/09. sz. ügy) (1)

()

2010/C 274/45

Az eljárás nyelve: angol

A második tanács elnöke elrendelte az ügy törlését.

---

(1)  HL C 220., 2009.9.12.

---

Közszolgálati Törvényszék

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/31

---

A Közszolgálati Törvényszék (teljes ülés) 2010. július 1-jei ítélete — Mandt kontra Parlament

(F-45/07. sz. ügy) (1)

(Közszolgálat - Tisztviselők - Túlélő hozzátartozói nyugdíj - A személyzeti szabályzat 79. cikke - A személyzeti szabályzat VIII. mellékletének 18. cikke - Túlélő házastárs - Két személy túlélő házastársként való elismerése - 50 %-os csökkentés - Jogos bizalom - Az összhang szabálya)

2010/C 274/46

Az eljárás nyelve: német

Felek

Felperes: Wolfgang Mandt (Kreuztal, Németország) (képviselő: B. Kolb ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők kezdetben: K. Zejdová, J. F. de Wachter és U. Rösslein meghatalmazottak, később: J. F. de Wachter, K. Zejdová és S. Seyr meghatalmazottak)

Az alperest támogató beavatkozó: Kurt-Wolfgang Braun Neumann, elhunyt 2009. október 9-én, egyedüli örököse: Shirley Meyer (Bedburg-Hau, Németország) (képviselő: P. Ames ügyvéd)

Az ügy tárgya

A felperes túlélő hozzátartozói nyugdíjának 50 %-os csökkentése elleni panaszát elutasító 2007. február 8-i európai parlamenti határozat megsemmisítése — Teljes megfizetés iránti kérelem

Az ítélet rendelkező része

| 1. | Nem szükséges határozni az arra irányuló kereseti kérelemről, — e kérelemnek a 2009. október 31-et követő időszakra vonatkozó részében —, hogy a Parlament fizesse meg W. Mandt számára a teljes túlélő hozzátartozói nyugdíjat. |
| --- | --- |

1.

Nem szükséges határozni az arra irányuló kereseti kérelemről, — e kérelemnek a 2009. október 31-et követő időszakra vonatkozó részében —, hogy a Parlament fizesse meg W. Mandt számára a teljes túlélő hozzátartozói nyugdíjat.

| 2. | A Közszolgálati Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

2.

A Közszolgálati Törvényszék a keresetet az ezt meghaladó részében elutasítja.

| 3. | A felek és a beavatkozó maguk viselik a saját költségeiket. |
| --- | --- |

3.

A felek és a beavatkozó maguk viselik a saját költségeiket.

---

(1)  HL C 183., 2007.8.4., 43. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/31 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/31

---

A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. július 7-i ítélete — Tomas kontra Európai Parlament

(F-116/07., F-13/08. és F-31/08. sz. ügyek) (1)

(Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazottak - A Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 2. cikkének c) pontja - Elbocsátás - Bizalmi viszony - A Parlament személyzeti bizottságával folytatott előzetes konzultáció - Hiány)

2010/C 274/47

Az eljárás nyelve: litván

Felek

Felperes: Stanislovas Tomas (Vilnius, Litvánia) (képviselő: M. Michalauskas)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: A. Lukošiūtė és K. Zejdová meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Egyrészt a kinevezésre jogosult hatóság felperest elbocsátó határozatának megsemmisítése, másrészt a keletkezett nem vagyoni és vagyoni kár megtérítése iránti kérelem

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Közszolgálati Törvényszék az F-116/07. és az F-13/08. sz. ügyekben benyújtott kereseteket elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Közszolgálati Törvényszék az F-116/07. és az F-13/08. sz. ügyekben benyújtott kereseteket elutasítja.

| 2. | A Közszolgálati Törvényszék kötelezi az Európai Parlamentet, hogy Stanislovas Tomas részére az őt ért nem vagyoni kár megtérítéseként fizessen meg 1 000 eurót. |
| --- | --- |

2.

A Közszolgálati Törvényszék kötelezi az Európai Parlamentet, hogy Stanislovas Tomas részére az őt ért nem vagyoni kár megtérítéseként fizessen meg 1 000 eurót.

| 3. | A Közszolgálati Törvényszék az F-31/08. sz. ügyben benyújtott keresetet ezt meghaladó részében elutasítja. |
| --- | --- |

3.

A Közszolgálati Törvényszék az F-31/08. sz. ügyben benyújtott keresetet ezt meghaladó részében elutasítja.

| 4. | Valamennyi fél maga viseli az F-116/07., az F-13/08. és az F-31/08. sz. ügyekben benyújtott valamennyi keresettel összefüggésben felmerült saját költségeit. |
| --- | --- |

4.

Valamennyi fél maga viseli az F-116/07., az F-13/08. és az F-31/08. sz. ügyekben benyújtott valamennyi keresettel összefüggésben felmerült saját költségeit.

---

(1)  HL C 64., 2008.3.8., 65. o., HL C 142., 2008.6.7., 39. o. és HL C 158., 2008.6.21., 26. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/32

---

A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. július 1-i ítélete — Füller-Tomlinson kontra Parlament

(F-97/08. sz. ügy) (1)

(Közszolgálat - Korábbi ideiglenes alkalmazott - Foglalkozási megbetegedés - A testi és szellemi épség veszélyeztetése - A megbetegedés foglalkozási eredetének elismerése iránti eljárás időtartama)

2010/C 274/48

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Paulette Füller-Tomlinson (Brüsszel, Belgium) (képviselő: L. Levi ügyvéd)

Alperes: Európai Parlament (képviselők: K. Zejdová és S. Seyr meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

A részleges tartós rokkantságnak a felperes megbetegedése foglalkozási eredetéből fakadó részét 20 %-ban megállapító határozat megsemmisítése, valamint másodlagosan az alperes arra kötelezése, hogy fizessen kártérítést a felperest ért nem vagyoni kár címén.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Közszolgálati Törvényszék P. Füller-Tomlinsont kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Közszolgálati Törvényszék P. Füller-Tomlinsont kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 44., 2009.2.21., 76. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/32 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/32

---

A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. július 1-jei ítélete — Časta kontra Bizottság

(F-40/09. sz. ügy) (1)

(Közszolgálat - Nyílt versenyvizsga - A szóbeli vizsgára bocsátás megtagadása - Felülvizsgálati kérelem - Indokolási kötelezettség - Megkövetelt szakmai tapasztalat - Igazolás késedelmes benyújtása - Az egyenlő bánásmód elve - Megsemmisítés iránti kereset - Kártérítési kereset)

2010/C 274/49

Az eljárás nyelve: cseh

Felek

Felperes: Radek Časta (Brüsszel, Belgium) (képviselő: L. Tahotná ügyvéd)

Alperes: Európai Bizottság (képviselők: B. Eggers és M. L. Jelínek meghatalmazottak)

Az ügy tárgya

Egyrészről az EPSO azon határozatának megsemmisítése iránti kérelem, amely a magasabb vezetői állásban szerzett 3 éves tapasztalatra vonatkozó feltétel nem teljesítése miatt megtagadta a felperestől a EPSO/AD/107/07-LAW nyílt versenyvizsga szóbeli vizsgájára való bocsátást, másrészről a felperest ért vagyoni és nem vagyoni kár megtérítése címén az alperes bizonyos összeg fizetésére való kötelezése

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Közszolgálati Törvényszék Radek Častát kötelezi az eljárás összes költségének viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Közszolgálati Törvényszék Radek Častát kötelezi az eljárás összes költségének viselésére.

---

(1)  HL C 153., 2009.7.4., 51. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/33

---

A Közszolgálati Törvényszék (harmadik tanács) 2010. május 4-i ítélete — Fries Guggenheim kontra Cedefop

(F-47/09. sz. ügy) (1)

(Közszolgálat - Ideiglenes alkalmazott - Szerződés meghosszabbításának elmaradása - A személyzeti szabályzat 11a. cikke - A személyzeti szabályzat II. melléklete 1. cikkének hatodik bekezdése - A személyi állomány képviselete mint feladat - Pártatlanság és függetlenség kötelezettsége)

2010/C 274/50

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Éric Mathias Fries Guggenheim (Strasbourg, Franciaország) (képviselő(k): M.-A. Lucas ügyvéd)

Alperes: Európai Szakképzés-fejlesztési Központ (képviselők: M. Fuchs meghatalmazott, segítője B. Wägenbauer ügyvéd)

Az ügy tárgya

A Cedefop azon határozatának megsemmisítése, amely nem hosszabbította meg ideiglenes alkalmazotti szerződését, és visszahelyezés hiányában az alperes kötelezése a felperest ért nem vagyoni károk megtérítéseként kártérítés és kamatok megfizetésére.

Az ítélet rendelkező része

| 1. | A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja. |
| --- | --- |

1.

A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja.

| 2. | A Közszolgálati Törvényszék É. M. Fries Guggenheimet kötelezi a költségek viselésére. |
| --- | --- |

2.

A Közszolgálati Törvényszék É. M. Fries Guggenheimet kötelezi a költségek viselésére.

---

(1)  HL C 153., 2009.7.4.; 52. o.

---

| 9.10.2010 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 274/33 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2010

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 274/33

---

2010. augusztus 3-án benyújtott kereset — Mantzouratos kontra Parlament

(F-64/10. sz. ügy)

()

2010/C 274/51

Az eljárás nyelve: francia

Felek

Felperes: Andreas Mantzouratos (Brüsszel, Belgium) (képviselők: S. Orlandi, A. Coolen, J.-N. Louis és E. Marchal ügyvédek)

Alperes: Európai Parlament

A jogvita tárgya és leírása

Az Európai Parlament azon határozatának megsemmisítése, amelyben a 2009. évi előléptetési időszakra vonatkozóan mellőzte a felperesnek az AD 13 besorolási fokozatba való előléptetését, valamint azon határozatainak megsemmisítése, amelyekben e besorolási fokozatba a felperes érdempontjainál kevesebb érdemponttal rendelkező tisztviselőket léptetett elő.

Kereseti kérelmek

| — | A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az Európai Parlament azon határozatát, amelyben a 2009. évi előléptetési időszakra vonatkozóan mellőzte a felperesnek az AD 13 besorolási fokozatba való előléptetését, valamint azon határozatait, amelyekben e besorolási fokozatba a felperesénél kevesebb érdemmel (érdemponttal) rendelkező tisztviselőket léptetett elő; |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék semmisítse meg az Európai Parlament azon határozatát, amelyben a 2009. évi előléptetési időszakra vonatkozóan mellőzte a felperesnek az AD 13 besorolási fokozatba való előléptetését, valamint azon határozatait, amelyekben e besorolási fokozatba a felperesénél kevesebb érdemmel (érdemponttal) rendelkező tisztviselőket léptetett elő;

| — | A Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Parlamentet a költségek viselésére. |
| --- | --- |

—

A Közszolgálati Törvényszék kötelezze a Parlamentet a költségek viselésére.

---