# Jurnalul Oficial C 326/2010

| | ISSN 1830-3668
  doi:10.3000/18303668.C_2010.326.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 326 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 533 decembrie 2010 |

ISSN 1830-3668

doi:10.3000/18303668.C_2010.326.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 326

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 533 decembrie 2010

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2010/C 326/01 | Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2010 privind agendele de politici la nivel european și internațional privind copiii, tineretul și drepturile copiilor | 1 |
| 2010/C 326/02 | Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2010 privind accesul tinerilor la cultură | 2 |
| 2010/C 326/03 | Decizia Consiliului din 2 decembrie 2010 de numire a doi membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice | 4 |
| 2010/C 326/04 | Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind rolul sportului ca sursă și forță motrice a incluziunii sociale active | 5 |
| 2010/C 326/05 | Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2010 privind inițiativa Tineretul în mișcare – o abordare integrată ca răspuns la provocările cu care se confruntă tinerii | 9 |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 326/06 | Rata de schimb a monedei euro | 12 |
| 2010/C 326/07 | Decizia Comisiei din 2 noiembrie 2010 de înființare a Forumului european multipartit privind facturarea electronică (e-facturarea) | 13 |
| | Curtea de Conturi |
| 2010/C 326/08 | Raportul special nr. 8/2010 Îmbunătățirea performanței transporturilor pe axele feroviare transeuropene: Investițiile UE în infrastructura feroviară au fost eficace? | 16 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2010/C 326/09 | Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 316, 28.12.2007, p. 1; JO C 134, 31.5.2008, p. 16; JO C 177, 12.7.2008, p. 9; JO C 200, 6.8.2008, p. 10; JO C 331, 31.12.2008, p. 13; JO C 3, 8.1.2009, p. 10; JO C 37, 14.2.2009, p. 10; JO C 64, 19.3.2009, p. 20; JO C 99, 30.4.2009, p. 7; JO C 229, 23.9.2009, p. 28; JO C 263, 5.11.2009, p. 22; JO C 298, 8.12.2009, p. 17; JO C 74, 24.3.2010, p. 13) | 17 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2010/C 326/01

Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2010 privind agendele de politici la nivel european și internațional privind copiii, tineretul și drepturile copiilor

1

2010/C 326/02

Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2010 privind accesul tinerilor la cultură

2

2010/C 326/03

Decizia Consiliului din 2 decembrie 2010 de numire a doi membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice

4

2010/C 326/04

Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind rolul sportului ca sursă și forță motrice a incluziunii sociale active

5

2010/C 326/05

Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2010 privind inițiativa Tineretul în mișcare – o abordare integrată ca răspuns la provocările cu care se confruntă tinerii

9

Comisia Europeană

2010/C 326/06

Rata de schimb a monedei euro

12

2010/C 326/07

Decizia Comisiei din 2 noiembrie 2010 de înființare a Forumului european multipartit privind facturarea electronică (e-facturarea)

13

Curtea de Conturi

2010/C 326/08

Raportul special nr. 8/2010 Îmbunătățirea performanței transporturilor pe axele feroviare transeuropene: Investițiile UE în infrastructura feroviară au fost eficace?

16

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2010/C 326/09

Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 316, 28.12.2007, p. 1; JO C 134, 31.5.2008, p. 16; JO C 177, 12.7.2008, p. 9; JO C 200, 6.8.2008, p. 10; JO C 331, 31.12.2008, p. 13; JO C 3, 8.1.2009, p. 10; JO C 37, 14.2.2009, p. 10; JO C 64, 19.3.2009, p. 20; JO C 99, 30.4.2009, p. 7; JO C 229, 23.9.2009, p. 28; JO C 263, 5.11.2009, p. 22; JO C 298, 8.12.2009, p. 17; JO C 74, 24.3.2010, p. 13)

17

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2010/C 326/10 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  ) | 21 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2010/C 326/10

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power) (
  1
  )

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/1

---

Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2010 privind agendele de politici la nivel european și internațional privind copiii, tineretul și drepturile copiilor

2010/C 326/01

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

1.   REAMINTIND:

| — | articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

—

articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| — | Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), care afirmă că ar trebui luată în considerare, acolo unde este cazul, o dimensiune de politică referitoare la copii, cu privire la drepturile și protecția acestora, ținând seama de faptul că viața și perspectivele de viitor ale tinerilor sunt influențate în mod semnificativ de oportunitățile, sprijinul și protecția primite în copilărie; |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), care afirmă că ar trebui luată în considerare, acolo unde este cazul, o dimensiune de politică referitoare la copii, cu privire la drepturile și protecția acestora, ținând seama de faptul că viața și perspectivele de viitor ale tinerilor sunt influențate în mod semnificativ de oportunitățile, sprijinul și protecția primite în copilărie;

| — | Comunicarea Comisiei Europene din 4 iulie 2006, „Către o strategie a UE privind drepturile copilului” (1). |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei Europene din 4 iulie 2006, „Către o strategie a UE privind drepturile copilului” (1).

2.   IA ACT:

| — | de informarea Președinției privind agendele de politici la nivel european și internațional privind copiii, tineretul și drepturile copiilor (2); |
| --- | --- |

—

de informarea Președinției privind agendele de politici la nivel european și internațional privind copiii, tineretul și drepturile copiilor (2);

| — | de măsurile luate în domeniul tineretului pentru a promova dreptul copiilor și tinerilor de a participa la procesul decizional care le afectează viețile. |
| --- | --- |

—

de măsurile luate în domeniul tineretului pentru a promova dreptul copiilor și tinerilor de a participa la procesul decizional care le afectează viețile.

3.   SUBLINIAZĂ:

| — | importanța crucială a eforturilor depuse în privința copiilor, tineretului și drepturilor copiilor. |
| --- | --- |

—

importanța crucială a eforturilor depuse în privința copiilor, tineretului și drepturilor copiilor.

4.   SALUTĂ:

| — | intenția Comisiei Europene de a adopta o nouă comunicare în acest domeniu de lansare a unei strategii pentru UE privind drepturile copilului. |
| --- | --- |

—

intenția Comisiei Europene de a adopta o nouă comunicare în acest domeniu de lansare a unei strategii pentru UE privind drepturile copilului.

5.   ÎN CONSECINȚĂ, ÎNCURAJEAZĂ:

| — | statele membre să coopereze și să își asume un rol activ în acest domeniu și în cadrul viitoarelor reuniuni internaționale având ca temă drepturile copilului, atât la nivel de experți, cât și la nivel de miniștri. |
| --- | --- |

—

statele membre să coopereze și să își asume un rol activ în acest domeniu și în cadrul viitoarelor reuniuni internaționale având ca temă drepturile copilului, atât la nivel de experți, cât și la nivel de miniștri.

---

(1)  COM(2006) 367 final.

(2)  Documentul 14855/10.

---

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/2 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/2

---

Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2010 privind accesul tinerilor la cultură

2010/C 326/02

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

1.   REAMINTIND:

| — | Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 cu privire la competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul vieții, în vederea integrării culturii în toate activitățile de învățare din școli, organizații de tineret și instituții de formare; |
| --- | --- |

—

Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 cu privire la competențele-cheie pentru învățarea de-a lungul vieții, în vederea integrării culturii în toate activitățile de învățare din școli, organizații de tineret și instituții de formare;

| — | Rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 privind o agendă europeană pentru cultură (1) și obiectivele strategice ale acesteia, precum și Concluziile Consiliului privind planul de lucru pentru cultură 2011-2014 (2); |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 privind o agendă europeană pentru cultură (1) și obiectivele strategice ale acesteia, precum și Concluziile Consiliului privind planul de lucru pentru cultură 2011-2014 (2);

| — | Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), în care se afirmă că creativitatea și capacitatea de inovare a tinerilor ar trebui susținute printr-un acces de o mai bună calitate și prin participarea la cultură și la formele de expresie culturală de la o vârstă timpurie, promovându-se astfel dezvoltarea personală, capacități de învățare mai bune, competențe interculturale, înțelegerea și respectul pentru diversitatea culturală și dezvoltarea unor competențe noi și flexibile pentru viitoare oportunități de locuri de muncă; |
| --- | --- |

—

Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (2010-2018), în care se afirmă că creativitatea și capacitatea de inovare a tinerilor ar trebui susținute printr-un acces de o mai bună calitate și prin participarea la cultură și la formele de expresie culturală de la o vârstă timpurie, promovându-se astfel dezvoltarea personală, capacități de învățare mai bune, competențe interculturale, înțelegerea și respectul pentru diversitatea culturală și dezvoltarea unor competențe noi și flexibile pentru viitoare oportunități de locuri de muncă;

| — | Concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind promovarea unei generații creative: dezvoltarea creativității și a capacității de inovare a copiilor și a tinerilor prin intermediul formelor de expresie culturală și al accesului la cultură, care includ 6 priorități. |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind promovarea unei generații creative: dezvoltarea creativității și a capacității de inovare a copiilor și a tinerilor prin intermediul formelor de expresie culturală și al accesului la cultură, care includ 6 priorități.

2.   SALUTĂ:

| — | aprofundarea cunoașterii privind tineretul și cultura, de exemplu prin studiul comandat de Comisia Europeană referitor la accesul tinerilor la cultură (3). |
| --- | --- |

—

aprofundarea cunoașterii privind tineretul și cultura, de exemplu prin studiul comandat de Comisia Europeană referitor la accesul tinerilor la cultură (3).

3.   SUBLINIAZĂ:

| — | faptul că accesul tinerilor la cultură cuprinde două aspecte principale: tinerii ca utilizatori, cumpărători, consumatori și audiență; și tinerii implicați în mod activ ca participanți activi și creatori de artă și cultură; |
| --- | --- |

—

faptul că accesul tinerilor la cultură cuprinde două aspecte principale: tinerii ca utilizatori, cumpărători, consumatori și audiență; și tinerii implicați în mod activ ca participanți activi și creatori de artă și cultură;

| — | importanța acestei chestiuni pentru buna cooperare între domeniul tineretului și domeniul culturii; |
| --- | --- |

—

importanța acestei chestiuni pentru buna cooperare între domeniul tineretului și domeniul culturii;

| — | importanța cunoașterii, promovării, vizibilității și utilizării noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor, inclusiv digitalizarea conținutului cultural, în scopul de a intensifica accesul tinerilor la cultură; |
| --- | --- |

—

importanța cunoașterii, promovării, vizibilității și utilizării noilor tehnologii ale informației și comunicațiilor, inclusiv digitalizarea conținutului cultural, în scopul de a intensifica accesul tinerilor la cultură;

| — | faptul că accesul tinerilor la cultură se referă la o experiență a exprimării de sine, a dezvoltării și a încrederii personale, a inovării și a creativității, a calității vieții, precum și la deschiderea față de alte culturi, inclusiv în ceea ce privește patrimoniul cultural al Europei; |
| --- | --- |

—

faptul că accesul tinerilor la cultură se referă la o experiență a exprimării de sine, a dezvoltării și a încrederii personale, a inovării și a creativității, a calității vieții, precum și la deschiderea față de alte culturi, inclusiv în ceea ce privește patrimoniul cultural al Europei;

| — | importanța dezvoltării de-a lungul vieții a competențelor culturale ale tinerilor și a tuturor părților implicate interesate, datorită suprapunerilor acesteia cu alte competențe-cheie; |
| --- | --- |

—

importanța dezvoltării de-a lungul vieții a competențelor culturale ale tinerilor și a tuturor părților implicate interesate, datorită suprapunerilor acesteia cu alte competențe-cheie;

| — | relevanța culturii ca mijloc de promovare a incluziunii sociale, a egalității și a participării active a tinerilor, precum și de combatere a discriminării și a sărăciei. |
| --- | --- |

—

relevanța culturii ca mijloc de promovare a incluziunii sociale, a egalității și a participării active a tinerilor, precum și de combatere a discriminării și a sărăciei.

4.   INVITĂ ȘI ÎNCURAJEAZĂ ÎN CONSECINȚĂ COMISIA ȘI STATELE MEMBRE ÎN CADRUL SFERELOR LOR RESPECTIVE DE COMPETENȚĂ:

| — | să ia în considerare toate recomandările studiului menționat anterior; |
| --- | --- |

—

să ia în considerare toate recomandările studiului menționat anterior;

| — | să faciliteze accesul tuturor tinerilor la cultură, reducând obstacolele în acest sens, astfel cum sunt prezentate în studiu (de exemplu, constrângeri financiare, lingvistice, temporale și geografice), ținând seama de rolul educației și formării culturale și artistice pentru toți tinerii începând de la o vârstă timpurie, într-o perspectivă a învățării de-a lungul vieții și prin utilizarea programelor cu public-țintă; |
| --- | --- |

—

să faciliteze accesul tuturor tinerilor la cultură, reducând obstacolele în acest sens, astfel cum sunt prezentate în studiu (de exemplu, constrângeri financiare, lingvistice, temporale și geografice), ținând seama de rolul educației și formării culturale și artistice pentru toți tinerii începând de la o vârstă timpurie, într-o perspectivă a învățării de-a lungul vieții și prin utilizarea programelor cu public-țintă;

| — | să promoveze dezvoltarea unor politici coordonate pe termen lung privind accesul tinerilor la cultură la toate nivelurile, cu o perspectivă de tineret clară, de exemplu, prin stimularea parteneriatelor și contactelor între sectorul creației și părțile interesate din domeniul tineretului, cel al educației și din alte domenii relevante; |
| --- | --- |

—

să promoveze dezvoltarea unor politici coordonate pe termen lung privind accesul tinerilor la cultură la toate nivelurile, cu o perspectivă de tineret clară, de exemplu, prin stimularea parteneriatelor și contactelor între sectorul creației și părțile interesate din domeniul tineretului, cel al educației și din alte domenii relevante;

| — | să aprofundeze cunoașterea privind accesul tinerilor la cultură (de exemplu prin intermediul Eurobarometer în raportul UE privind tineretul) și să sprijine cercetarea în domeniul formelor de cultură, creativității și cetățeniei culturale ale tineretului. În acest context, este important să se definească nevoile tinerilor în ceea ce privește accesul lor la cultură și să se identifice evoluția practicilor culturale ale tineretului; |
| --- | --- |

—

să aprofundeze cunoașterea privind accesul tinerilor la cultură (de exemplu prin intermediul Eurobarometer în raportul UE privind tineretul) și să sprijine cercetarea în domeniul formelor de cultură, creativității și cetățeniei culturale ale tineretului. În acest context, este important să se definească nevoile tinerilor în ceea ce privește accesul lor la cultură și să se identifice evoluția practicilor culturale ale tineretului;

| — | să facă schimb și să promoveze experiențe, practici și informații ale tuturor părților interesate relevante, la toate nivelurile, cu privire la accesul tinerilor la cultură, de exemplu, prin stimularea mobilității în scopul învățării pentru toți tinerii și toate persoanele care lucrează cu tinerii și liderii de tineret și prin utilizarea TIC și media; |
| --- | --- |

—

să facă schimb și să promoveze experiențe, practici și informații ale tuturor părților interesate relevante, la toate nivelurile, cu privire la accesul tinerilor la cultură, de exemplu, prin stimularea mobilității în scopul învățării pentru toți tinerii și toate persoanele care lucrează cu tinerii și liderii de tineret și prin utilizarea TIC și media;

| — | să sprijine o educație, o formare și o consolidare a capacităților de calitate pentru persoanele care lucrează cu tinerii și liderii de tineret, artiști și alte persoane care lucrează în domeniul culturii, cadre didactice și toate celelalte părți interesate relevante implicate în accesul tinerilor la cultură; |
| --- | --- |

—

să sprijine o educație, o formare și o consolidare a capacităților de calitate pentru persoanele care lucrează cu tinerii și liderii de tineret, artiști și alte persoane care lucrează în domeniul culturii, cadre didactice și toate celelalte părți interesate relevante implicate în accesul tinerilor la cultură;

| — | să promoveze accesul tinerilor la cultură ca mijloc de promovare a incluziunii sociale, a egalității și a participării active a tinerilor, precum și de combatere a discriminării și a sărăciei; |
| --- | --- |

—

să promoveze accesul tinerilor la cultură ca mijloc de promovare a incluziunii sociale, a egalității și a participării active a tinerilor, precum și de combatere a discriminării și a sărăciei;

| — | să promoveze cele 6 priorități prevăzute în Concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind promovarea unei generații creative; |
| --- | --- |

—

să promoveze cele 6 priorități prevăzute în Concluziile Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind promovarea unei generații creative;

| — | să valorifice optim programele relevante existente, instrumentele și rețelele europene (de exemplu, Asociația Europeană a Cardurilor de Tineret), inclusiv fondurile structurale europene, pentru a promova obiectivele menționate anterior. |
| --- | --- |

—

să valorifice optim programele relevante existente, instrumentele și rețelele europene (de exemplu, Asociația Europeană a Cardurilor de Tineret), inclusiv fondurile structurale europene, pentru a promova obiectivele menționate anterior.

---

(1)  JO C 287, 29.11.2007, p. 1.

(2)  Urmează să fie adoptate la 18 noiembrie 2010.

(3)  Interarts EACEA/2008/01 (JO 2008/S 91-122802).

---

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/4 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/4

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 2 decembrie 2010

de numire a doi membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice

2010/C 326/03

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) și de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (1), în special articolul 79,

întrucât:

| (1) | Articolul 79 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 prevede numirea de către Consiliu, în calitate de membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice, a câte unui reprezentant din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 79 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 prevede numirea de către Consiliu, în calitate de membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice, a câte unui reprezentant din fiecare stat membru.

| (2) | Prin decizia sa din 7 iunie 2007 (2), Consiliul a numit 27 de membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice. |
| --- | --- |

(2)

Prin decizia sa din 7 iunie 2007 (2), Consiliul a numit 27 de membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice.

| (3) | Guvernul suedez a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Suediei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2013. |
| --- | --- |

(3)

Guvernul suedez a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Suediei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2013.

| (4) | Guvernul sloven a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Sloveniei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2013, |
| --- | --- |

(4)

Guvernul sloven a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Sloveniei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2013,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Dna Nina CROMNIER, cetățean suedez, născută la 14 octombrie 1966, este numită în calitate de membru al Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice, în locul dnei Ethel FORSBERG, pentru perioada cuprinsă între 4 decembrie 2010 și 31 mai 2013.

Articolul 2

Dna Simona FAJFAR, cetățean sloven, născută la 17 noiembrie 1970, este numită în calitate de membru al Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice, în locul dnei Marta CIRAJ, pentru perioada cuprinsă între 4 decembrie 2010 și 31 mai 2013.

Articolul 3

Prezenta decizie întră în vigoare la data adoptării.

Adoptată la Bruxelles, 2 decembrie 2010

Pentru Consiliu

Președintele

E. SCHOUPPE

---

(1)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

1

(2)  JO C 134, 16.6.2007, p. 6.

2

---

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/5

---

Concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind rolul sportului ca sursă și forță motrice a incluziunii sociale active

2010/C 326/04

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

1.   REAMINTIND:

Contextul politic în această privință, astfel cum figurează în anexă, în special:

| — | declarația anexată Concluziilor Consiliului European din 7-9 decembrie 2000, care afirmă că sportul este o activitate umană care se bazează pe valori sociale, educaționale și culturale fundamentale, precum și un factor care favorizează integrarea, implicarea în viața socială, toleranța, acceptarea diferențelor și respectarea regulilor (1); |
| --- | --- |

—

declarația anexată Concluziilor Consiliului European din 7-9 decembrie 2000, care afirmă că sportul este o activitate umană care se bazează pe valori sociale, educaționale și culturale fundamentale, precum și un factor care favorizează integrarea, implicarea în viața socială, toleranța, acceptarea diferențelor și respectarea regulilor (1);

| — | Decizia nr. 291/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 februarie 2003 de declarare a anului 2004 ca An European al Educației prin Sport (2); |
| --- | --- |

—

Decizia nr. 291/2003/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 februarie 2003 de declarare a anului 2004 ca An European al Educației prin Sport (2);

| — | Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (3). |
| --- | --- |

—

Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (3).

2.   SALUTÂND:

| — | faptul că, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (4) la 1 decembrie 2009, sportul a devenit o competență a Uniunii Europene și că, prin urmare, dimensiunea europeană a sportului trebuie să fie dezvoltată în continuare, ținând seama în special de funcția socială și educațională a sportului; |
| --- | --- |

—

faptul că, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (4) la 1 decembrie 2009, sportul a devenit o competență a Uniunii Europene și că, prin urmare, dimensiunea europeană a sportului trebuie să fie dezvoltată în continuare, ținând seama în special de funcția socială și educațională a sportului;

| — | intenția Comisiei Europene de a adopta Comunicarea privind Tratatul de la Lisabona și sportul până la finalul anului 2010. |
| --- | --- |

—

intenția Comisiei Europene de a adopta Comunicarea privind Tratatul de la Lisabona și sportul până la finalul anului 2010.

3.   RECUNOSCÂND CĂ:

| 1. | trebuie intensificat sprijinul acordat în întreaga Uniune Europeană, inclusiv în domeniul sportului, priorităților comune precum creșterea ocupării forței de muncă, incluziunea socială, egalitatea de gen, accesul egal la facilități și servicii, solidaritatea intergenerațională și dialogul intercultural; |
| --- | --- |

1.

trebuie intensificat sprijinul acordat în întreaga Uniune Europeană, inclusiv în domeniul sportului, priorităților comune precum creșterea ocupării forței de muncă, incluziunea socială, egalitatea de gen, accesul egal la facilități și servicii, solidaritatea intergenerațională și dialogul intercultural;

| 2. | sportul ocupă un loc important în viețile multor cetățeni ai UE și joacă un rol pregnant în societate, având un mare potențial în ceea ce privește incluziunea socială în și prin sport, ceea ce înseamnă că participarea la activități sportive și fizice în multe feluri diferite contribuie la incluziunea în societate; astfel, incluziunea în domeniul sportului implică o combinație între „sportul pentru toți”, accesul egal la sport, egalitatea de șanse în sport și diversele facilități pentru sport și oportunități de a face sport, în funcție de cerere; de asemenea, incluziunea socială prin sport implică participarea favorabilă incluziunii în societate, dezvoltarea comunității și consolidarea coeziunii sociale; |
| --- | --- |

2.

sportul ocupă un loc important în viețile multor cetățeni ai UE și joacă un rol pregnant în societate, având un mare potențial în ceea ce privește incluziunea socială în și prin sport, ceea ce înseamnă că participarea la activități sportive și fizice în multe feluri diferite contribuie la incluziunea în societate; astfel, incluziunea în domeniul sportului implică o combinație între „sportul pentru toți”, accesul egal la sport, egalitatea de șanse în sport și diversele facilități pentru sport și oportunități de a face sport, în funcție de cerere; de asemenea, incluziunea socială prin sport implică participarea favorabilă incluziunii în societate, dezvoltarea comunității și consolidarea coeziunii sociale;

| 3. | mișcarea sportivă poate aduce o contribuție importantă în ceea ce privește chestiunile de interes public precum incluziunea socială. În acest context, sportivii profesioniști și sportivii amatori, precum și cluburile sportive reprezintă modele pentru societate, în special pentru tineri, iar alte organizații sportive și organizații ale societății civile al căror obiect de activitate este sportul contribuie de asemenea la incluziunea socială în și prin sport; |
| --- | --- |

3.

mișcarea sportivă poate aduce o contribuție importantă în ceea ce privește chestiunile de interes public precum incluziunea socială. În acest context, sportivii profesioniști și sportivii amatori, precum și cluburile sportive reprezintă modele pentru societate, în special pentru tineri, iar alte organizații sportive și organizații ale societății civile al căror obiect de activitate este sportul contribuie de asemenea la incluziunea socială în și prin sport;

| 4. | accesul și participarea la diverse aspecte ale sportului reprezintă un element important pentru dezvoltarea personală, sentimentul propriei identități și al apartenenței, sănătatea fizică și mentală, responsabilizarea individului, rețelele și competențele sociale, comunicarea interculturală și capacitatea de inserție profesională; |
| --- | --- |

4.

accesul și participarea la diverse aspecte ale sportului reprezintă un element important pentru dezvoltarea personală, sentimentul propriei identități și al apartenenței, sănătatea fizică și mentală, responsabilizarea individului, rețelele și competențele sociale, comunicarea interculturală și capacitatea de inserție profesională;

| 5. | „Conferința europeană privind participarea la sporturile locale: incluziunea socială și combaterea sărăciei”, desfășurată în perioada 13-14 octombrie la Leuven, Belgia, care a demonstrat că sportul joacă un rol important în incluziunea socială a grupurilor dezavantajate, în special la nivel local. |
| --- | --- |

5.

„Conferința europeană privind participarea la sporturile locale: incluziunea socială și combaterea sărăciei”, desfășurată în perioada 13-14 octombrie la Leuven, Belgia, care a demonstrat că sportul joacă un rol important în incluziunea socială a grupurilor dezavantajate, în special la nivel local.

4.   IDENTIFICĂ, ÎN CONFORMITATE CU PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII, URMĂTOARELE PRIORITĂȚI COMUNE ÎN VEDEREA PROMOVĂRII INCLUZIUNII SOCIALE ÎN ȘI PRIN SPORT:

| 4.1. | Sprijinirea principiului „Sport pentru toți” pe baza egalității de șanse prin:






  1. | creșterea participării generale la activitățile sportive și încurajarea cât mai multor cetățeni, inclusiv tineri, în sensul practicării de activități fizice; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Sprijinirea principiului „Sport pentru toți” pe baza egalității de șanse prin:

1.

creșterea participării generale la activitățile sportive și încurajarea cât mai multor cetățeni, inclusiv tineri, în sensul practicării de activități fizice;

| 2. | acordarea unei atenții deosebite incluziunii sociale în domeniul sportului a persoanelor care nu desfășoară activități fizice în momentul de față, în principal din grupurile dezavantajate din punct de vedere social; |
| --- | --- |

2.

acordarea unei atenții deosebite incluziunii sociale în domeniul sportului a persoanelor care nu desfășoară activități fizice în momentul de față, în principal din grupurile dezavantajate din punct de vedere social;

| 3. | luarea în considere a faptului că accesul la „sport pentru toți” este important, incluzând accesibilitatea și disponibilitatea facilităților, infrastructurii și centrelor sportive pentru cât mai mulți oameni, în special pentru persoanele cu handicap, precum și permiterea participării persoanelor cu handicap în condiții de egalitate cu ceilalți la activități recreative, pentru timpul liber și sportive; |
| --- | --- |

3.

luarea în considere a faptului că accesul la „sport pentru toți” este important, incluzând accesibilitatea și disponibilitatea facilităților, infrastructurii și centrelor sportive pentru cât mai mulți oameni, în special pentru persoanele cu handicap, precum și permiterea participării persoanelor cu handicap în condiții de egalitate cu ceilalți la activități recreative, pentru timpul liber și sportive;

| 4. | încurajarea egalității de gen în sport, în special în ceea ce privește accesul la sport și reprezentarea în organismele decizionale, incluzând măsuri active împotriva stereotipurilor de gen. |
| --- | --- |

4.

încurajarea egalității de gen în sport, în special în ceea ce privește accesul la sport și reprezentarea în organismele decizionale, incluzând măsuri active împotriva stereotipurilor de gen.

| 4.2. | O mai bună valorificare a potențialului sportului ca și contribuție la construirea comunității, la coeziunea socială și la creșterea favorabilă incluziunii prin:






  1. | concentrarea pe utilizarea sportului pentru a promova incluziunea în societate a grupurilor dezavantajate, astfel încât să se dezvolte comunități mai unite; |
| --- | --- | --- |

4.2.

O mai bună valorificare a potențialului sportului ca și contribuție la construirea comunității, la coeziunea socială și la creșterea favorabilă incluziunii prin:

1.

concentrarea pe utilizarea sportului pentru a promova incluziunea în societate a grupurilor dezavantajate, astfel încât să se dezvolte comunități mai unite;

| 2. | recunoașterea și creșterea dobândirii de aptitudini și competențe precum disciplina, lucrul în echipă și perseverența prin activități de învățare informală din domeniul sportului, inclusiv activități de voluntariat, ca modalitate de sporire a capacității de inserție profesională; |
| --- | --- |

2.

recunoașterea și creșterea dobândirii de aptitudini și competențe precum disciplina, lucrul în echipă și perseverența prin activități de învățare informală din domeniul sportului, inclusiv activități de voluntariat, ca modalitate de sporire a capacității de inserție profesională;

| 3. | recunoașterea potențialului economic, de inserție profesională și de învățare al sportului în ceea ce privește contribuția la creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii necesară pentru realizarea unui viitor durabil. |
| --- | --- |

3.

recunoașterea potențialului economic, de inserție profesională și de învățare al sportului în ceea ce privește contribuția la creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii necesară pentru realizarea unui viitor durabil.

| 4.3. | Sprijinirea schimburilor transnaționale de strategii și metodologii pentru a valorifica mai bine potențialul sportului pentru incluziunea socială la nivel național și european prin:






  1. | stimularea colaborării dintre statele membre și autoritățile locale și regionale, precum și prin asigurarea implicării acestora, în special în ceea ce privește schimbul reciproc de cunoștințe și cele mai bune practici; |
| --- | --- | --- |

4.3.

Sprijinirea schimburilor transnaționale de strategii și metodologii pentru a valorifica mai bine potențialul sportului pentru incluziunea socială la nivel național și european prin:

1.

stimularea colaborării dintre statele membre și autoritățile locale și regionale, precum și prin asigurarea implicării acestora, în special în ceea ce privește schimbul reciproc de cunoștințe și cele mai bune practici;

| 2. | sprijinirea cercetării și analizării relațiilor dintre sport și incluziunea socială prin crearea unui cadru analitic fondat pe dovezi empirice, acordându-se o atenție deosebită incluziunii sociale prin sport a grupurilor dezavantajate; |
| --- | --- |

2.

sprijinirea cercetării și analizării relațiilor dintre sport și incluziunea socială prin crearea unui cadru analitic fondat pe dovezi empirice, acordându-se o atenție deosebită incluziunii sociale prin sport a grupurilor dezavantajate;

| 3. | monitorizarea și evaluarea politicilor existente pentru a sprijini procesul decizional și pentru a îmbunătăți viitoarele acțiuni, ținându-se seama de opiniile părților interesate. |
| --- | --- |

3.

monitorizarea și evaluarea politicilor existente pentru a sprijini procesul decizional și pentru a îmbunătăți viitoarele acțiuni, ținându-se seama de opiniile părților interesate.

5.   PRIN URMARE, ÎN CEEA CE PRIVEȘTE CHESTIUNILE EVIDENȚIATE ANTERIOR, INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITA COMPETENȚELOR ACESTORA, ÎN CONFORMITATE CU PRINCIPIUL SUBSIDIARITĂȚII ȘI ȚINÂND SEAMA DE CARACTERUL SPECIFIC AL SPORTULUI:

| 1. | să promoveze cooperarea în domeniul sportului conform principiului „Sport pentru toți” pe baza accesului egal și a egalității de șanse, în special pentru oamenii care nu desfășoară activități fizice, urmărind prioritatea incluziunii sociale în și prin sport; |
| --- | --- |

1.

să promoveze cooperarea în domeniul sportului conform principiului „Sport pentru toți” pe baza accesului egal și a egalității de șanse, în special pentru oamenii care nu desfășoară activități fizice, urmărind prioritatea incluziunii sociale în și prin sport;

| 2. | să încurajeze acțiunile care presupun o strânsă legătură între sport și sectoare care se implică în privința incluziunii sociale și să sporească interesul pentru sport în rândul oamenilor care nu desfășoară activități fizice; |
| --- | --- |

2.

să încurajeze acțiunile care presupun o strânsă legătură între sport și sectoare care se implică în privința incluziunii sociale și să sporească interesul pentru sport în rândul oamenilor care nu desfășoară activități fizice;

| 3. | să încurajeze și să promoveze participarea în domeniul sportului a oamenilor care provin din medii dezavantajate, asigurând în același timp incluziunea socială a acestora prin sport, integrându-i în noi rețele sociale și permițându-le dobândirea de noi aptitudini; |
| --- | --- |

3.

să încurajeze și să promoveze participarea în domeniul sportului a oamenilor care provin din medii dezavantajate, asigurând în același timp incluziunea socială a acestora prin sport, integrându-i în noi rețele sociale și permițându-le dobândirea de noi aptitudini;

| 4. | să promoveze dialogul intercultural prin incluziunea în societate prin sport a persoanelor care provin din medii culturale diferite; |
| --- | --- |

4.

să promoveze dialogul intercultural prin incluziunea în societate prin sport a persoanelor care provin din medii culturale diferite;

| 5. | să promoveze acțiunile legate de incluziunea socială în și prin sport a persoanelor cu handicap, incluzând infrastructura îmbunătățită și o mai bună accesibilitate a facilităților și centrelor sportive, precum și cercetarea privind echipamentele sportive specializate și să acorde prioritate sportului; |
| --- | --- |

5.

să promoveze acțiunile legate de incluziunea socială în și prin sport a persoanelor cu handicap, incluzând infrastructura îmbunătățită și o mai bună accesibilitate a facilităților și centrelor sportive, precum și cercetarea privind echipamentele sportive specializate și să acorde prioritate sportului;

| 6. | să promoveze acțiunile legate de integrarea chestiunilor privind egalitatea de gen în activități sportive, în special accesul egal la funcții de decizie și să abordeze chestiunea sportului în relația cu rolurile atribuite în funcție de gen, astfel cum se prevede în Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 (5); |
| --- | --- |

6.

să promoveze acțiunile legate de integrarea chestiunilor privind egalitatea de gen în activități sportive, în special accesul egal la funcții de decizie și să abordeze chestiunea sportului în relația cu rolurile atribuite în funcție de gen, astfel cum se prevede în Strategia pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015 (5);

| 7. | să prevadă canale de comunicare și cooperare cu alte domenii de politici și departamente relevante, atât în cadrul și între diferite instituții ale UE, cât și în cadrul statelor membre, acordând o atenție deosebită contribuției pozitive a sportului la incluziunea socială și să includă sportul în planuri de acțiune relevante, precum planuri de acțiune pentru incluziunea socială și planuri de acțiune împotriva sărăciei; |
| --- | --- |

7.

să prevadă canale de comunicare și cooperare cu alte domenii de politici și departamente relevante, atât în cadrul și între diferite instituții ale UE, cât și în cadrul statelor membre, acordând o atenție deosebită contribuției pozitive a sportului la incluziunea socială și să includă sportul în planuri de acțiune relevante, precum planuri de acțiune pentru incluziunea socială și planuri de acțiune împotriva sărăciei;

| 8. | să încurajeze recunoașterea învățării informale prin sport, ca și completare pentru educația formală prin dobândirea de aptitudini și competențe constructive necesare pentru capacitatea de inserție profesională, în ceea ce privește creșterea durabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

8.

să încurajeze recunoașterea învățării informale prin sport, ca și completare pentru educația formală prin dobândirea de aptitudini și competențe constructive necesare pentru capacitatea de inserție profesională, în ceea ce privește creșterea durabilă și favorabilă incluziunii;

| 9. | să ducă o campanie de sensibilizare și să evidențieze importanța activităților de voluntariat în sport atât ca instrument pentru incluziunea socială, cât și ca mijloc pentru dobândirea de aptitudini ca și contribuție la capacitatea de inserție profesională și la coeziune, în special în contextul Anului European al Activităților de Voluntariat care Promovează Cetățenia Activă (2011); |
| --- | --- |

9.

să ducă o campanie de sensibilizare și să evidențieze importanța activităților de voluntariat în sport atât ca instrument pentru incluziunea socială, cât și ca mijloc pentru dobândirea de aptitudini ca și contribuție la capacitatea de inserție profesională și la coeziune, în special în contextul Anului European al Activităților de Voluntariat care Promovează Cetățenia Activă (2011);

| 10. | să promoveze și să sprijine instrumentele de învățare reciprocă, cercetarea interdisciplinară care vizează un cadru analitic bazat pe dovezi empirice și schimbul de cunoștințe și cele mai bune practici, de exemplu prin seminare sau reuniuni la nivel înalt ale grupurilor de experți cu privire la chestiuni legate de sport și incluziunea socială, și să se asigure că rezultatele acestor activități sunt diseminate în mod eficace și că au legătură cu practica; |
| --- | --- |

10.

să promoveze și să sprijine instrumentele de învățare reciprocă, cercetarea interdisciplinară care vizează un cadru analitic bazat pe dovezi empirice și schimbul de cunoștințe și cele mai bune practici, de exemplu prin seminare sau reuniuni la nivel înalt ale grupurilor de experți cu privire la chestiuni legate de sport și incluziunea socială, și să se asigure că rezultatele acestor activități sunt diseminate în mod eficace și că au legătură cu practica;

| 11. | să maximizeze contribuția sportului la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în special prin inițiativele emblematice ale acesteia, inclusiv Platforma europeană de combatere a sărăciei; |
| --- | --- |

11.

să maximizeze contribuția sportului la atingerea obiectivelor Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, în special prin inițiativele emblematice ale acesteia, inclusiv Platforma europeană de combatere a sărăciei;

| 12. | să încurajeze, în colaborare cu toate părțile interesate relevante, oferirea unui exemplu pentru incluziunea socială, legând sportul de proiecte privind incluziunea socială, cu un accent special pe organizațiile locale care păstrează contacte strânse cu cetățenii; |
| --- | --- |

12.

să încurajeze, în colaborare cu toate părțile interesate relevante, oferirea unui exemplu pentru incluziunea socială, legând sportul de proiecte privind incluziunea socială, cu un accent special pe organizațiile locale care păstrează contacte strânse cu cetățenii;

| 13. | să încurajeze, în colaborare cu toate părțile interesate relevante, utilizarea în mod eficient a fondurilor disponibile în UE, inclusiv în ceea ce privește eventualele programe viitoare privind sportul, pentru a sprijini incluziunea socială în și prin sport. |
| --- | --- |

13.

să încurajeze, în colaborare cu toate părțile interesate relevante, utilizarea în mod eficient a fondurilor disponibile în UE, inclusiv în ceea ce privește eventualele programe viitoare privind sportul, pentru a sprijini incluziunea socială în și prin sport.

6.   INVITĂ COMISIA:

| 1. | să includă chestiunea incluziunii sociale în și prin sport ca și prioritate pentru cooperarea în domeniul sportului, în primul rând în viitoarea comunicare a Comisiei Europene privind Tratatul de la Lisabona și sportul; |
| --- | --- |

1.

să includă chestiunea incluziunii sociale în și prin sport ca și prioritate pentru cooperarea în domeniul sportului, în primul rând în viitoarea comunicare a Comisiei Europene privind Tratatul de la Lisabona și sportul;

| 2. | să se asigure că incluziunea socială în și prin sport este luată în considerare în eventualele propuneri viitoare de programe privind sportul în UE ca una dintre priorități și să analizeze posibilitățile de utilizare a fondurilor existente precum Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională, precum și a programelor precum Tineretul în acțiune și a programelor de învățare de-a lungul vieții pentru a sprijini activitățile în domeniul sportului; |
| --- | --- |

2.

să se asigure că incluziunea socială în și prin sport este luată în considerare în eventualele propuneri viitoare de programe privind sportul în UE ca una dintre priorități și să analizeze posibilitățile de utilizare a fondurilor existente precum Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională, precum și a programelor precum Tineretul în acțiune și a programelor de învățare de-a lungul vieții pentru a sprijini activitățile în domeniul sportului;

| 3. | să evalueze eficacitatea activităților la nivelul UE sprijinite de acțiuni de pregătire în domeniul incluziunii sociale. |
| --- | --- |

3.

să evalueze eficacitatea activităților la nivelul UE sprijinite de acțiuni de pregătire în domeniul incluziunii sociale.

---

(1)  SN 400/00.

(2)  JO L 43, 18.2.2003, p. 1.

(3)  JO L 298, 7.11.2008, p. 20.

(4)  Articolele 6 și 165 din TFUE.

(5)  COM(2010) 491 final.

---

ANEXĂ

Contextul politic

| 1. | Concluziile Consiliului European de la Nisa din 7-9 decembrie 2000, anexa IV, Declarația privind caracteristicile specifice ale sportului și funcția sa socială în Europa (1). |
| --- | --- |

1.

Concluziile Consiliului European de la Nisa din 7-9 decembrie 2000, anexa IV, Declarația privind caracteristicile specifice ale sportului și funcția sa socială în Europa (1).

| 2. | Concluziile Consiliului European de primăvară din 2008, 13-14 martie 2008 (2). |
| --- | --- |

2.

Concluziile Consiliului European de primăvară din 2008, 13-14 martie 2008 (2).

| 3. | Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (3). |
| --- | --- |

3.

Decizia nr. 1098/2008/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2008 privind Anul European de Luptă împotriva Sărăciei și a Excluziunii Sociale (2010) (3).

| 4. | Declarația Consiliului European privind sportul din 11-12 decembrie 2008, ca parte a Concluziilor Consiliului European – anexa 5 (4). |
| --- | --- |

4.

Declarația Consiliului European privind sportul din 11-12 decembrie 2008, ca parte a Concluziilor Consiliului European – anexa 5 (4).

| 5. | Decizia 2010/37/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind Anul European al Activităților de Voluntariat care Promovează Cetățenia Activă (2011) (5). |
| --- | --- |

5.

Decizia 2010/37/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind Anul European al Activităților de Voluntariat care Promovează Cetățenia Activă (2011) (5).

| 6. | Concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010 (6). |
| --- | --- |

6.

Concluziile Consiliului European din 17 iunie 2010 (6).

| 7. | Cartea albă a Comisiei privind sportul din 11 iulie 2007 (7). |
| --- | --- |

7.

Cartea albă a Comisiei privind sportul din 11 iulie 2007 (7).

| 8. | Comunicarea Comisiei Europene privind Tratatul de la Lisabona și sportul (urmează să fie publicată în noiembrie 2010). |
| --- | --- |

8.

Comunicarea Comisiei Europene privind Tratatul de la Lisabona și sportul (urmează să fie publicată în noiembrie 2010).

---

(1)  SN 400/00 ADD1 REV1 + ADD1 REV2 (de, it, en, el, pt).

(2)  Doc 7652/08, p. 9 (Concluziile Președinției).

(3)  JO L 298, 7.11.2008, p. 20

(4)  17271/08 anexa 5, p. 21.

(5)  JO L 17, 22.1.2010, p. 43.

(6)  EUCO 13/10.

(7)  COM(2007) 391 final, p. 4.

---

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/9

---

Concluziile Consiliului din 19 noiembrie 2010 privind inițiativa „Tineretul în mișcare” – o abordare integrată ca răspuns la provocările cu care se confruntă tinerii

2010/C 326/05

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

AVÂND ÎN VEDERE:

| 1. | Strategia „Europa 2020”, care stabilește obiective ambițioase pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii care trebuie să fie îndeplinite pe parcursul deceniului următor, punând un accent deosebit pe nevoia de măsuri pentru a îmbunătăți nivelurile de studii, pentru a crește ratele de ocupare a forței de muncă și pentru a promova incluziunea socială; de asemenea, Strategia „Europa 2020” identifică un obiectiv principal al UE specific pentru domeniul educației (1), precum și alte obiective privind ocuparea forței de muncă (2), incluziunea socială (3) și cercetarea și inovarea (4); |
| --- | --- |

1.

Strategia „Europa 2020”, care stabilește obiective ambițioase pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii care trebuie să fie îndeplinite pe parcursul deceniului următor, punând un accent deosebit pe nevoia de măsuri pentru a îmbunătăți nivelurile de studii, pentru a crește ratele de ocupare a forței de muncă și pentru a promova incluziunea socială; de asemenea, Strategia „Europa 2020” identifică un obiectiv principal al UE specific pentru domeniul educației (1), precum și alte obiective privind ocuparea forței de muncă (2), incluziunea socială (3) și cercetarea și inovarea (4);

| 2. | Concluziile Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (5), care rămân baza pentru o astfel de cooperare și care vin în completarea Strategiei „Europa 2020” în evidențierea rolului crucial pe care educația și formarea profesională trebuie să îl aibă în confruntarea cu numeroasele provocări socioeconomice, demografice, de mediu și tehnologice cu care se confruntă Europa în prezent; concluziile „ET 2020” stabilesc de asemenea patru obiective strategice (6) menite să asigure prosperitatea economică durabilă și capacitatea de integrare profesională, precum și împlinirea pe plan personal, social și profesional a tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

2.

Concluziile Consiliului privind un cadru strategic pentru cooperarea europeană în domeniul educației și formării profesionale („ET 2020”) (5), care rămân baza pentru o astfel de cooperare și care vin în completarea Strategiei „Europa 2020” în evidențierea rolului crucial pe care educația și formarea profesională trebuie să îl aibă în confruntarea cu numeroasele provocări socioeconomice, demografice, de mediu și tehnologice cu care se confruntă Europa în prezent; concluziile „ET 2020” stabilesc de asemenea patru obiective strategice (6) menite să asigure prosperitatea economică durabilă și capacitatea de integrare profesională, precum și împlinirea pe plan personal, social și profesional a tuturor cetățenilor;

| 3. | Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (7), care recunoaște că promovarea integrării sociale și profesionale a tinerilor este o componentă esențială pentru atingerea obiectivelor strategiei Europei pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, concomitent cu promovarea realizării personale, a coeziunii sociale și a cetățeniei active. Este de o importanță vitală să oferim tuturor tinerilor posibilitatea de a-și realiza la maximum potențialul. Prin urmare, rezoluția lansează un apel în sensul unor inițiative specifice în domeniul tineretului – adică politici și acțiuni care să vizeze în mod concret tinerii în domenii precum învățarea non-formală, participarea și activitățile de voluntariat, activitățile pentru tineret, mobilitatea și informațiile, incluziunea socială, cultura și sănătatea. Aceasta invită de asemenea la inițiative de integrare – adică inițiative care să permită o abordare transsectorială între politicile din domeniul tineretului și alte domenii de politici relevante. |
| --- | --- |

3.

Rezoluția Consiliului din 27 noiembrie 2009 privind un cadru reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului (7), care recunoaște că promovarea integrării sociale și profesionale a tinerilor este o componentă esențială pentru atingerea obiectivelor strategiei Europei pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, concomitent cu promovarea realizării personale, a coeziunii sociale și a cetățeniei active. Este de o importanță vitală să oferim tuturor tinerilor posibilitatea de a-și realiza la maximum potențialul. Prin urmare, rezoluția lansează un apel în sensul unor inițiative specifice în domeniul tineretului – adică politici și acțiuni care să vizeze în mod concret tinerii în domenii precum învățarea non-formală, participarea și activitățile de voluntariat, activitățile pentru tineret, mobilitatea și informațiile, incluziunea socială, cultura și sănătatea. Aceasta invită de asemenea la inițiative de integrare – adică inițiative care să permită o abordare transsectorială între politicile din domeniul tineretului și alte domenii de politici relevante.

| 4. | În cadrul Strategiei „Europa 2020”, statele membre și Uniunea Europeană ar trebui să pună în aplicare reforme orientate către o creștere inteligentă și favorabilă incluziunii, și anume către o creștere economică determinată de cunoaștere și inovare, care să permită participarea maximă. Acestea ar trebui să vizeze îmbunătățirea calității educației și formării profesionale, consolidarea cercetării și promovarea inovării și a transferului de cunoștințe în întreaga Uniune Europeană. Acestea ar trebui să încurajeze spiritul întreprinzător și să ajute la transformarea ideilor creatoare în produse, servicii și procese inovatoare, care să poată genera creștere, locuri de muncă de calitate și durabile, coeziune teritorială, economică și socială și să poată aborda mai eficient și mai eficace provocările europene și globale la nivel de societate. |
| --- | --- |

4.

În cadrul Strategiei „Europa 2020”, statele membre și Uniunea Europeană ar trebui să pună în aplicare reforme orientate către o creștere inteligentă și favorabilă incluziunii, și anume către o creștere economică determinată de cunoaștere și inovare, care să permită participarea maximă. Acestea ar trebui să vizeze îmbunătățirea calității educației și formării profesionale, consolidarea cercetării și promovarea inovării și a transferului de cunoștințe în întreaga Uniune Europeană. Acestea ar trebui să încurajeze spiritul întreprinzător și să ajute la transformarea ideilor creatoare în produse, servicii și procese inovatoare, care să poată genera creștere, locuri de muncă de calitate și durabile, coeziune teritorială, economică și socială și să poată aborda mai eficient și mai eficace provocările europene și globale la nivel de societate.

SALUTĂ:

Comunicarea Comisiei „Tineretul în mișcare: O inițiativă de eliberare a potențialului tinerilor de a realiza o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii în Uniunea Europeană” (8), care plasează tinerii în centrul unui program-cadru pentru UE,

AȘTEPTÂND CU NERĂBDARE:

luarea în considerare a propunerilor din cadrul acestei inițiative, care include acțiuni principale noi și consolidează activitățile existente atât în cadrul statelor membre, cât și la nivel european, pentru a-i ajuta pe tineri să răspundă numeroaselor provocări socioeconomice cu care se confruntă și să reușească în societatea cunoașterii,

RECUNOAȘTE CĂ:

| 1. | Deși prosperitatea viitoare a Europei depinde în mare măsură de tinerii săi, prea mulți dintre aceștia se confruntă încă cu dificultăți considerabile în ceea ce privește fructificarea propriului potențial și contribuția lor în societate: prea mulți devin absolvenți fără calificări sau cu competențe insuficiente, nu reușesc să aibă locuri de muncă și se confruntă cu riscul excluziunii sociale, care, la rândul său, implică costuri ridicate atât pentru individ, cât și pentru societate în ansamblul său. Găsirea unor soluții pentru această situație necesită o abordare mai integrată, transsectorială în privința educației și formării profesionale, tineretului, ocupării forței de muncă și a politicilor sociale, abordare care să se bazeze pe punctele forte actuale și să elaboreze măsuri noi, eficace. |
| --- | --- |

1.

Deși prosperitatea viitoare a Europei depinde în mare măsură de tinerii săi, prea mulți dintre aceștia se confruntă încă cu dificultăți considerabile în ceea ce privește fructificarea propriului potențial și contribuția lor în societate: prea mulți devin absolvenți fără calificări sau cu competențe insuficiente, nu reușesc să aibă locuri de muncă și se confruntă cu riscul excluziunii sociale, care, la rândul său, implică costuri ridicate atât pentru individ, cât și pentru societate în ansamblul său. Găsirea unor soluții pentru această situație necesită o abordare mai integrată, transsectorială în privința educației și formării profesionale, tineretului, ocupării forței de muncă și a politicilor sociale, abordare care să se bazeze pe punctele forte actuale și să elaboreze măsuri noi, eficace.

| 2. | Multe state membre se confruntă în continuare cu provocarea privind punerea în aplicare a unor strategii și instrumente la nivel național privind învățarea pe tot parcursul vieții, care sunt esențiale pentru a permite nu numai tinerilor, dar și adulților să dobândească, să mențină și să dezvolte cunoștințe, aptitudini și competențe pe parcursul propriilor cariere. În special, sunt necesare parcursuri educaționale mai flexibile, care le vor permite bărbaților și femeilor care se află în diferite etape ale vieții să poată face trecerea între diverse sisteme de educație și formare profesională, precum și între mediile de învățare formale, non-formale și informale și care să poată atrage persoane care nu se încadrează în modelul clasic de elev/student. |
| --- | --- |

2.

Multe state membre se confruntă în continuare cu provocarea privind punerea în aplicare a unor strategii și instrumente la nivel național privind învățarea pe tot parcursul vieții, care sunt esențiale pentru a permite nu numai tinerilor, dar și adulților să dobândească, să mențină și să dezvolte cunoștințe, aptitudini și competențe pe parcursul propriilor cariere. În special, sunt necesare parcursuri educaționale mai flexibile, care le vor permite bărbaților și femeilor care se află în diferite etape ale vieții să poată face trecerea între diverse sisteme de educație și formare profesională, precum și între mediile de învățare formale, non-formale și informale și care să poată atrage persoane care nu se încadrează în modelul clasic de elev/student.

| 3. | În anii care urmează din ce în ce mai multe locuri de muncă vor necesita calificări de nivel înalt (9), totuși în momentul de față UE înregistrează un procent mai mic de persoane cu o calificare în învățământul terțiar sau la un nivel echivalent (10), precum și un procent mai mic de cercetători, decât concurenții săi. În plus, capacitatea de inovare a Europei va necesita parteneriate bazate pe cunoaștere și legături mai strânse între mediul educațional, domeniul cercetării și mediul de afaceri pentru a dezvolta triunghiul cunoașterii. Aceasta va reprezenta de asemenea o modalitate de a se asigura că cei care ocupă locuri de muncă care presupun un nivel de calificare redus se pot adapta mai bine la cerințele în schimbare ale pieței forței de muncă. |
| --- | --- |

3.

În anii care urmează din ce în ce mai multe locuri de muncă vor necesita calificări de nivel înalt (9), totuși în momentul de față UE înregistrează un procent mai mic de persoane cu o calificare în învățământul terțiar sau la un nivel echivalent (10), precum și un procent mai mic de cercetători, decât concurenții săi. În plus, capacitatea de inovare a Europei va necesita parteneriate bazate pe cunoaștere și legături mai strânse între mediul educațional, domeniul cercetării și mediul de afaceri pentru a dezvolta triunghiul cunoașterii. Aceasta va reprezenta de asemenea o modalitate de a se asigura că cei care ocupă locuri de muncă care presupun un nivel de calificare redus se pot adapta mai bine la cerințele în schimbare ale pieței forței de muncă.

| 4. | În plus față de atingerea obiectivelor personale și socioeconomice, mobilitatea în scop educațional poate oferi un mod util de consolidare a capacității de integrare profesională și de dobândire sau de dezvoltare a competențelor din punct de vedere profesional, pedagogic, lingvistic, interpersonal și intercultural. Mobilitatea în scop educațional poate contribui de asemenea la îmbunătățirea calității instituțiilor de învățământ și la cooperarea dintre acestea. Deși programele și instrumentele de politici ale UE au avut o contribuție semnificativă în acest domeniu, există încă un considerabil potențial nevalorificat pentru mobilitatea în scop educațional, care rămâne mult prea adesea excepția. Oportunitățile privind mobilitatea în scop educațional într-un context de educație formală ar trebui să fie încurajate în mod activ în cazul grupurilor precum adulții tineri care studiază, profesorii, formatorii și cadrele didactice. Adulții tineri ar trebui de asemenea să poată beneficia de astfel de oportunități în medii de învățare non-formale sau informale. În plus, trebuie să fie explorate noi forme inovatoare ale unei astfel de mobilități, inclusiv ale mobilității în spațiul virtual, iar accesul la această formă de mobilitate ar trebui să fie extins, acordându-se o atenție deosebită grupurilor dezavantajate și aspectelor legate de gen. |
| --- | --- |

4.

În plus față de atingerea obiectivelor personale și socioeconomice, mobilitatea în scop educațional poate oferi un mod util de consolidare a capacității de integrare profesională și de dobândire sau de dezvoltare a competențelor din punct de vedere profesional, pedagogic, lingvistic, interpersonal și intercultural. Mobilitatea în scop educațional poate contribui de asemenea la îmbunătățirea calității instituțiilor de învățământ și la cooperarea dintre acestea. Deși programele și instrumentele de politici ale UE au avut o contribuție semnificativă în acest domeniu, există încă un considerabil potențial nevalorificat pentru mobilitatea în scop educațional, care rămâne mult prea adesea excepția. Oportunitățile privind mobilitatea în scop educațional într-un context de educație formală ar trebui să fie încurajate în mod activ în cazul grupurilor precum adulții tineri care studiază, profesorii, formatorii și cadrele didactice. Adulții tineri ar trebui de asemenea să poată beneficia de astfel de oportunități în medii de învățare non-formale sau informale. În plus, trebuie să fie explorate noi forme inovatoare ale unei astfel de mobilități, inclusiv ale mobilității în spațiul virtual, iar accesul la această formă de mobilitate ar trebui să fie extins, acordându-se o atenție deosebită grupurilor dezavantajate și aspectelor legate de gen.

PRIN URMARE CONVINE CĂ:

| 1. | În eforturile depuse pentru îndeplinirea obiectivelor inițiativei „Tineretul în mișcare”, Comisia Europeană și statele membre ar trebui să coopereze în contextul general al Strategiei „Europa 2020”, asigurând în același timp coerența cu prevederile existente, în special cu cele din cadrul strategic „ET 2020” pentru cooperare europeană în domeniul educației și formării profesionale, strategia europeană privind ocuparea forței de muncă și cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului. Implementarea acțiunilor, precum și procedurile de monitorizare și de raportare ar trebui să fie efectuate în aceste cadre și în conformitate cu principiile și obiectivele generale ale acestora. Acțiunile trebuie să fie coordonate îndeaproape, cu implicarea și cooperarea părților interesate competente de la fiecare nivel, inclusiv prin dialog structurat. |
| --- | --- |

1.

În eforturile depuse pentru îndeplinirea obiectivelor inițiativei „Tineretul în mișcare”, Comisia Europeană și statele membre ar trebui să coopereze în contextul general al Strategiei „Europa 2020”, asigurând în același timp coerența cu prevederile existente, în special cu cele din cadrul strategic „ET 2020” pentru cooperare europeană în domeniul educației și formării profesionale, strategia europeană privind ocuparea forței de muncă și cadrul reînnoit pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului. Implementarea acțiunilor, precum și procedurile de monitorizare și de raportare ar trebui să fie efectuate în aceste cadre și în conformitate cu principiile și obiectivele generale ale acestora. Acțiunile trebuie să fie coordonate îndeaproape, cu implicarea și cooperarea părților interesate competente de la fiecare nivel, inclusiv prin dialog structurat.

| 2. | Orientările integrate „Europa 2020” (11) prevăd un cadru pentru acțiunile coordonate în privința politicilor, majoritatea ținând de competența statelor membre. Prin monitorizarea corespunzătoare, învățarea inter pares și pregătirea contribuției la Consiliul European, Consiliul Educație, Tineret, Cultură și Sport ar trebui să joace un rol-cheie în punerea în aplicare a inițiativei „Tineretul în mișcare” și a Strategiei extinse „Europa 2020”, incluzând sarcina specifică privind realizarea principalelor obiective ale UE în domeniul educației și formării profesionale. |
| --- | --- |

2.

Orientările integrate „Europa 2020” (11) prevăd un cadru pentru acțiunile coordonate în privința politicilor, majoritatea ținând de competența statelor membre. Prin monitorizarea corespunzătoare, învățarea inter pares și pregătirea contribuției la Consiliul European, Consiliul Educație, Tineret, Cultură și Sport ar trebui să joace un rol-cheie în punerea în aplicare a inițiativei „Tineretul în mișcare” și a Strategiei extinse „Europa 2020”, incluzând sarcina specifică privind realizarea principalelor obiective ale UE în domeniul educației și formării profesionale.

| 3. | Este nevoie de eforturi suplimentare pentru a îi ajuta pe tineri să facă față numeroaselor provocări socioeconomice cu care se confruntă. Cu toate acestea, într-un moment de constrângeri bugetare, astfel de eforturi ar trebui să se concentreze pe optimizarea și raționalizarea obiectivelor politicilor și a investițiilor prin corelarea acestora în mai mare măsură cu obiectivele „Europa 2020” și cu prioritățile cadrului strategic „ET 2020”. |
| --- | --- |

3.

Este nevoie de eforturi suplimentare pentru a îi ajuta pe tineri să facă față numeroaselor provocări socioeconomice cu care se confruntă. Cu toate acestea, într-un moment de constrângeri bugetare, astfel de eforturi ar trebui să se concentreze pe optimizarea și raționalizarea obiectivelor politicilor și a investițiilor prin corelarea acestora în mai mare măsură cu obiectivele „Europa 2020” și cu prioritățile cadrului strategic „ET 2020”.

| 4. | Deși domeniul lor de aplicare îl depășește pe acela al inițiativei „Tineretul în mișcare”, programele UE existente, precum „Învățarea pe tot parcursul vieții”, „Erasmus Mundus și Tineretul în acțiune”, au în mod clar un cuvânt greu de spus în sensul realizării obiectivelor inițiativei, precum și a obiectivelor Strategiei „Europa 2020” în general. În elaborarea următoarei generații de programe ar trebui să se țină seama atât de amplul domeniu de aplicare a programelor, cât și de contribuția acestora în cadrul inițiativei. |
| --- | --- |

4.

Deși domeniul lor de aplicare îl depășește pe acela al inițiativei „Tineretul în mișcare”, programele UE existente, precum „Învățarea pe tot parcursul vieții”, „Erasmus Mundus și Tineretul în acțiune”, au în mod clar un cuvânt greu de spus în sensul realizării obiectivelor inițiativei, precum și a obiectivelor Strategiei „Europa 2020” în general. În elaborarea următoarei generații de programe ar trebui să se țină seama atât de amplul domeniu de aplicare a programelor, cât și de contribuția acestora în cadrul inițiativei.

| 5. | Ar trebui să fie încurajată în mod activ o mai mare mobilitate, incluzând mobilitatea cu țările terțe și țările candidate, prin utilizarea programelor și mecanismelor adecvate. Mobilitatea în scop educațional ar trebui să aibă și o dimensiune calitativă și să se bazeze pe cooperarea bine rodată dintre instituțiile de învățământ și de formare profesională. În vederea creșterii calității și diversității mobilității, ar trebui să fie explorat potențialul oferit de alte forme de cooperare. Cu toate acestea, mobilitatea nu ar trebui să fie considerată un obiectiv în sine, ci mai degrabă un mijloc de îmbunătățire a dobândirii de cunoștințe, aptitudini și competențe și de abordare a provocărilor la nivel personal și social. |
| --- | --- |

5.

Ar trebui să fie încurajată în mod activ o mai mare mobilitate, incluzând mobilitatea cu țările terțe și țările candidate, prin utilizarea programelor și mecanismelor adecvate. Mobilitatea în scop educațional ar trebui să aibă și o dimensiune calitativă și să se bazeze pe cooperarea bine rodată dintre instituțiile de învățământ și de formare profesională. În vederea creșterii calității și diversității mobilității, ar trebui să fie explorat potențialul oferit de alte forme de cooperare. Cu toate acestea, mobilitatea nu ar trebui să fie considerată un obiectiv în sine, ci mai degrabă un mijloc de îmbunătățire a dobândirii de cunoștințe, aptitudini și competențe și de abordare a provocărilor la nivel personal și social.

CONVINE ÎN CONTINUARE CĂ:

Pentru a aborda provocările evidențiate, este nevoie atât în cadrul statelor membre, cât și la nivel european, de măsuri care – respectând pe deplin principiul subsidiarității – vor contribui la atingerea unor obiective mai ample și a obiectivelor principale ale Strategiei „Europa 2020”, precum și la realizarea inițiativelor emblematice asociate acesteia.

În cadrul inițiativei emblematice „Tineretul în mișcare”, ar trebui să fie luate în considerare următoarele direcții de acțiune:

| | În ceea ce privește în mod concret domeniul educației și formării profesionale:






  — | promovarea punerii în aplicare pe deplin a strategiilor integrate de învățare pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- | --- |

În ceea ce privește în mod concret domeniul educației și formării profesionale:

—

promovarea punerii în aplicare pe deplin a strategiilor integrate de învățare pe tot parcursul vieții;

| — | asigurarea dobândirii de competențe-cheie de care fiecare individ, în special cei care provin din medii dezavantajate, are nevoie pentru a reuși într-o societate a cunoașterii; |
| --- | --- |

—

asigurarea dobândirii de competențe-cheie de care fiecare individ, în special cei care provin din medii dezavantajate, are nevoie pentru a reuși într-o societate a cunoașterii;

| — | creșterea participării în învățământul terțiar sau la un nivel echivalent; |
| --- | --- |

—

creșterea participării în învățământul terțiar sau la un nivel echivalent;

| — | sporirea calității și atractivității educației la toate nivelurile, în special în învățământul superior și în învățământul profesional și tehnic; |
| --- | --- |

—

sporirea calității și atractivității educației la toate nivelurile, în special în învățământul superior și în învățământul profesional și tehnic;

| — | promovarea beneficiilor mobilității în scop educațional în ceea ce privește sporirea cunoștințelor, aptitudinilor și experienței. |
| --- | --- |

—

promovarea beneficiilor mobilității în scop educațional în ceea ce privește sporirea cunoștințelor, aptitudinilor și experienței.

| | În ceea ce privește, în mod concret, domeniul tineretului:






  — | promovarea unei abordări transsectoriale între politicile din domeniul tineretului și cele din alte domenii relevante de politici; |
| --- | --- | --- |

În ceea ce privește, în mod concret, domeniul tineretului:

—

promovarea unei abordări transsectoriale între politicile din domeniul tineretului și cele din alte domenii relevante de politici;

| — | consolidarea atât la nivel calitativ, cât și la nivel cantitativ a mobilității pentru toți tinerii, în special pentru cei care dispun de mai puține oportunități, în medii de învățare non-formale și informale; |
| --- | --- |

—

consolidarea atât la nivel calitativ, cât și la nivel cantitativ a mobilității pentru toți tinerii, în special pentru cei care dispun de mai puține oportunități, în medii de învățare non-formale și informale;

| — | promovarea rezultatelor învățării non-formale și informale și îmbunătățirea recunoașterii acestora, pentru ca adulții tineri să aibă acces mai ușor la educația și formarea profesională la nivel formal și la piața forței de muncă; |
| --- | --- |

—

promovarea rezultatelor învățării non-formale și informale și îmbunătățirea recunoașterii acestora, pentru ca adulții tineri să aibă acces mai ușor la educația și formarea profesională la nivel formal și la piața forței de muncă;

| — | încurajarea participării tineretului la viața democratică. |
| --- | --- |

—

încurajarea participării tineretului la viața democratică.

| | În ceea ce privește, în mod concret, domeniul ocupării forței de muncă:






  — | educația și formarea profesională, politicile din domeniile tineretului și ocupării forței de muncă ar trebui să acopere în mod bine coordonat etapele pe care tinerii trebuie să le parcurgă în tranziția de la educație la activitatea profesională. Politicile privind ocuparea forței de muncă ar trebui să contribuie la reducerea șomajului în rândul tinerilor și la îmbunătățirea perspectivelor de angajare a tinerilor, ca și contribuție-cheie la realizarea obiectivului de 75 % cu privire la ocuparea forței de muncă prevăzut în Strategia „Europa 2020” pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică. |
| --- | --- | --- |

În ceea ce privește, în mod concret, domeniul ocupării forței de muncă:

—

educația și formarea profesională, politicile din domeniile tineretului și ocupării forței de muncă ar trebui să acopere în mod bine coordonat etapele pe care tinerii trebuie să le parcurgă în tranziția de la educație la activitatea profesională. Politicile privind ocuparea forței de muncă ar trebui să contribuie la reducerea șomajului în rândul tinerilor și la îmbunătățirea perspectivelor de angajare a tinerilor, ca și contribuție-cheie la realizarea obiectivului de 75 % cu privire la ocuparea forței de muncă prevăzut în Strategia „Europa 2020” pentru ocuparea forței de muncă și creștere economică.

ÎN CONSECINȚĂ INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR CARE LE REVIN:

Să implementeze pe deplin acțiunile existente și să elaboreze viitoarele inițiative privind politicile menite să realizeze obiectivele ample ale inițiativei „Tineretul în mișcare” în contextul extins al Strategiei „Europa 2020”, precum și să atingă cele două obiective principale ale UE care privesc în mod specific educația și formarea profesională.

În acest proces, statele membre și Comisia ar trebui:

| 1. | să asigure colaborarea strânsă dintre toate domeniile de politici conexe, în special educația, tineretul, afacerile sociale, ocuparea forței de muncă, cercetarea și inovarea, în vederea explorării posibilității unor obiective comune; |
| --- | --- |

1.

să asigure colaborarea strânsă dintre toate domeniile de politici conexe, în special educația, tineretul, afacerile sociale, ocuparea forței de muncă, cercetarea și inovarea, în vederea explorării posibilității unor obiective comune;

| 2. | să se asigure că formațiunile relevante ale Consiliului și Consiliul Educație, Tineret, Cultură și Sport își îndeplinesc pe deplin rolul în cadrul Strategiei „Europa 2020”, în special prin contribuții periodice la Consiliul European cu privire la progresele înregistrate în sensul realizării obiectivelor principale ale UE; |
| --- | --- |

2.

să se asigure că formațiunile relevante ale Consiliului și Consiliul Educație, Tineret, Cultură și Sport își îndeplinesc pe deplin rolul în cadrul Strategiei „Europa 2020”, în special prin contribuții periodice la Consiliul European cu privire la progresele înregistrate în sensul realizării obiectivelor principale ale UE;

| 3. | să raționalizeze și să asigure utilizarea eficientă și pe deplin a programelor și bugetelor UE, inclusiv, după caz, prin corelarea acestora cu resursele naționale și regionale și prin luarea în considerare a utilizării fondurilor structurale europene și a fondurilor de coeziune, precum și a Băncii Europene de Investiții; |
| --- | --- |

3.

să raționalizeze și să asigure utilizarea eficientă și pe deplin a programelor și bugetelor UE, inclusiv, după caz, prin corelarea acestora cu resursele naționale și regionale și prin luarea în considerare a utilizării fondurilor structurale europene și a fondurilor de coeziune, precum și a Băncii Europene de Investiții;

| 4. | să urmărească dezvoltarea la maxim a potențialului altor surse și posibil a unor noi surse de finanțare pentru promovarea mobilității în scop educațional și de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

4.

să urmărească dezvoltarea la maxim a potențialului altor surse și posibil a unor noi surse de finanțare pentru promovarea mobilității în scop educațional și de ocupare a forței de muncă;

| 5. | să ia în considerare implicațiile acestor concluzii pentru următoarea generație de programe ale UE și pentru următorul cadru financiar al UE. |
| --- | --- |

5.

să ia în considerare implicațiile acestor concluzii pentru următoarea generație de programe ale UE și pentru următorul cadru financiar al UE.

---

(1)  Obiectivul privește două aspecte: reducerea ratei de părăsire timpurie a școlii la sub 10 % și creșterea la cel puțin 40 % a procentului de persoane cu vârste cuprinse între 30 și 34 de ani care sunt absolvenți de învățământ terțiar sau echivalent acestuia.

(2)  Atingerea ratei de ocupare de 75 % pentru femeile și bărbații cu vârste cuprinse între 20 și 64 de ani, inclusiv printr-o mai mare participare a tinerilor, a lucrătorilor în vârstă, a celor mai puțin calificați și printr-o mai bună integrare a migranților legali.

(3)  Eliminarea pentru cel puțin 20 de milioane de persoane a riscului de sărăcie sau excluziune.

(4)  Îmbunătățirea condițiilor pentru cercetare și dezvoltare, în special pentru ca nivelurile combinate ale investițiilor publice și private din acest sector să ajungă la 3 % din PIB.

(5)  JO C 119, 28.5.2009.

(6)  Obiectivul 1: Realizarea în practică a învățării pe tot parcursul vieții și a mobilității; Obiectivul 2: Îmbunătățirea calității și a eficienței educației și formării profesionale; Obiectivul 3: Promovarea echității, a coeziunii sociale și a cetățeniei active; Obiectivul 4: Stimularea creativității și a inovării, inclusiv a spiritului întreprinzător, la toate nivelurile de educație și de formare profesională.

(7)  JO C 311, 19.12.2009.

(8)  Doc. 13726/10.

(9)  Procentul de locuri de muncă care necesită un nivel înalt de calificare va crește de la 29 % în 2010 la aproximativ 35 % în 2020 (estimările Cedefop).

(10)  Procentul de persoane din UE absolvenți de învățământ terțiar sau echivalent era de 32,3 % în 2009 (Eurostat).

(11)  Propunere de decizie a Consiliului privind orientările pentru politicile de ocupare a forței de muncă ale statelor membre: Partea a II-a a Orientărilor integrate Europa 2020.

---

Comisia Europeană

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/12 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/12

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

2 decembrie 2010

2010/C 326/06

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3155 |
| JPY | yen japonez | 110,97 |
| DKK | coroana daneză | 7,4521 |
| GBP | lira sterlină | 0,84450 |
| SEK | coroana suedeză | 9,1531 |
| CHF | franc elvețian | 1,3160 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,0600 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,010 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 278,75 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7097 |
| PLN | zlot polonez | 4,0055 |
| RON | leu românesc nou | 4,3036 |
| TRY | lira turcească | 1,9600 |
| AUD | dolar australian | 1,3614 |
| CAD | dolar canadian | 1,3291 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,2194 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,7553 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7248 |
| KRW | won sud-coreean | 1 512,04 |
| ZAR | rand sud-african | 9,1788 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,7629 |
| HRK | kuna croată | 7,4225 |
| IDR | rupia indoneziană | 11 857,07 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,1400 |
| PHP | peso Filipine | 57,464 |
| RUB | rubla rusească | 41,2985 |
| THB | baht thailandez | 39,524 |
| BRL | real brazilian | 2,2405 |
| MXN | peso mexican | 16,3014 |
| INR | rupie indiană | 59,5850 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3155

JPY

yen japonez

110,97

DKK

coroana daneză

7,4521

GBP

lira sterlină

0,84450

SEK

coroana suedeză

9,1531

CHF

franc elvețian

1,3160

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,0600

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,010

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

278,75

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7097

PLN

zlot polonez

4,0055

RON

leu românesc nou

4,3036

TRY

lira turcească

1,9600

AUD

dolar australian

1,3614

CAD

dolar canadian

1,3291

HKD

dolar Hong Kong

10,2194

NZD

dolar neozeelandez

1,7553

SGD

dolar Singapore

1,7248

KRW

won sud-coreean

1 512,04

ZAR

rand sud-african

9,1788

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,7629

HRK

kuna croată

7,4225

IDR

rupia indoneziană

11 857,07

MYR

ringgit Malaiezia

4,1400

PHP

peso Filipine

57,464

RUB

rubla rusească

41,2985

THB

baht thailandez

39,524

BRL

real brazilian

2,2405

MXN

peso mexican

16,3014

INR

rupie indiană

59,5850

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/13

---

DECIZIA COMISIEI

din 2 noiembrie 2010

de înființare a Forumului european multipartit privind facturarea electronică (e-facturarea)

2010/C 326/07

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

întrucât:

| (1) | Strategia Europa 2020, prezentată de Comisie în comunicarea intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, descrie o viziune asupra unei economii de piață sociale a Europei pentru secolul XXI, care se bucură din plin de avantajele economice și sociale ale societății digitale. |
| --- | --- |

(1)

Strategia Europa 2020, prezentată de Comisie în comunicarea intitulată „Europa 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii”, descrie o viziune asupra unei economii de piață sociale a Europei pentru secolul XXI, care se bucură din plin de avantajele economice și sociale ale societății digitale.

| (2) | Una dintre inițiativele emblematice ale strategiei Europa 2020, prezentată în comunicarea Comisiei intitulată „O agendă digitală pentru Europa” (1), conferă un rol principal edificării unei piețe digitale unice prin înlăturarea obstacolelor tehnice și de reglementare care îi împiedică pe cetățeni să profite din plin de avantajele oferite de această piață. |
| --- | --- |

(2)

Una dintre inițiativele emblematice ale strategiei Europa 2020, prezentată în comunicarea Comisiei intitulată „O agendă digitală pentru Europa” (1), conferă un rol principal edificării unei piețe digitale unice prin înlăturarea obstacolelor tehnice și de reglementare care îi împiedică pe cetățeni să profite din plin de avantajele oferite de această piață.

| (3) | Având în vedere legătura strânsă dintre operațiunile de facturare și de plată, crearea zonei unice de plăți în euro (Single Euro Payments Area – SEPA) oferă o rampă de lansare pentru sistemele europene interoperabile de facturare electronică. De avantajele oferite de aceste sisteme pot profita întreprinderile și furnizorii de servicii financiare, datorită eficienței sporite și automatizării lanțurilor de aprovizionare. |
| --- | --- |

(3)

Având în vedere legătura strânsă dintre operațiunile de facturare și de plată, crearea zonei unice de plăți în euro (Single Euro Payments Area – SEPA) oferă o rampă de lansare pentru sistemele europene interoperabile de facturare electronică. De avantajele oferite de aceste sisteme pot profita întreprinderile și furnizorii de servicii financiare, datorită eficienței sporite și automatizării lanțurilor de aprovizionare.

| (4) | Directiva 2006/112/CE a Consiliului privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (2) prevede obligația statelor membre ca, de la 1 ianuarie 2013, să adere la principiul tratamentului egal al facturilor pe hârtie și al celor electronice. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 2006/112/CE a Consiliului privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (2) prevede obligația statelor membre ca, de la 1 ianuarie 2013, să adere la principiul tratamentului egal al facturilor pe hârtie și al celor electronice.

| (5) | În comunicarea intitulată „Cum poate Europa să profite din plin de avantajele facturării electronice” (3), Comisia propune înființarea unui Forum european multipartit care să o asiste în coordonarea acțiunilor desfășurate la nivelul statelor membre și în identificarea măsurilor care se impun la nivelul Uniunii pentru facilitarea adoptării în masă a facturării electronice. |
| --- | --- |

(5)

În comunicarea intitulată „Cum poate Europa să profite din plin de avantajele facturării electronice” (3), Comisia propune înființarea unui Forum european multipartit care să o asiste în coordonarea acțiunilor desfășurate la nivelul statelor membre și în identificarea măsurilor care se impun la nivelul Uniunii pentru facilitarea adoptării în masă a facturării electronice.

| (6) | Este, așadar, necesar să se înființeze un grup de experți în domeniul facturării electronice și să se stabilească sarcinile și structura acestuia. |
| --- | --- |

(6)

Este, așadar, necesar să se înființeze un grup de experți în domeniul facturării electronice și să se stabilească sarcinile și structura acestuia.

| (7) | Principala misiune a grupului va fi să monitorizeze gradul de adoptare a facturării electronice și să contribuie la dezvoltarea acestei piețe în statele membre. El va stabili legături cu forumurile naționale multipartite și va acorda o atenție deosebită aspectelor transfrontaliere ale facturării electronice, observând în ce măsură adoptă acest tip de facturare întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(7)

Principala misiune a grupului va fi să monitorizeze gradul de adoptare a facturării electronice și să contribuie la dezvoltarea acestei piețe în statele membre. El va stabili legături cu forumurile naționale multipartite și va acorda o atenție deosebită aspectelor transfrontaliere ale facturării electronice, observând în ce măsură adoptă acest tip de facturare întreprinderile mici și mijlocii.

| (8) | Din structura Forumului european multipartit privind facturarea electronică ar trebui să facă parte membri ai forumurilor naționale, dar și reprezentanți ai asociațiilor europene ale utilizatorilor interesați, ai Comitetului European de Standardizare (CEN), ai Băncii Centrale Europene și ai Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor. |
| --- | --- |

(8)

Din structura Forumului european multipartit privind facturarea electronică ar trebui să facă parte membri ai forumurilor naționale, dar și reprezentanți ai asociațiilor europene ale utilizatorilor interesați, ai Comitetului European de Standardizare (CEN), ai Băncii Centrale Europene și ai Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor.

| (9) | Este necesară definirea unor norme privind divulgarea informațiilor de către membrii forumului, fără a aduce atingere normelor Comisiei privind securitatea, prevăzute în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei (4). |
| --- | --- |

(9)

Este necesară definirea unor norme privind divulgarea informațiilor de către membrii forumului, fără a aduce atingere normelor Comisiei privind securitatea, prevăzute în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom a Comisiei (4).

| (10) | Datele cu caracter personal trebuie prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (5). |
| --- | --- |

(10)

Datele cu caracter personal trebuie prelucrate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (5).

| (11) | Este oportun să se stabilească o perioadă de aplicare pentru prezenta decizie. Comisia va lua în considerare, la momentul potrivit, oportunitatea unei prelungiri, |
| --- | --- |

(11)

Este oportun să se stabilească o perioadă de aplicare pentru prezenta decizie. Comisia va lua în considerare, la momentul potrivit, oportunitatea unei prelungiri,

DECIDE:

Articolul 1

Obiect

Se înființează Forumul european multipartit privind facturarea electronică (e-facturarea), denumit în cele ce urmează „forumul”.

Articolul 2

Misiune

(1)   Misiunea forumului este:

| (a) | să asiste Comisia în monitorizarea dezvoltării pieței facturării electronice și a gradului de adoptare a acestui tip de facturare în sectoarele producției și serviciilor din statele membre; |
| --- | --- |

(a)

să asiste Comisia în monitorizarea dezvoltării pieței facturării electronice și a gradului de adoptare a acestui tip de facturare în sectoarele producției și serviciilor din statele membre;

| (b) | să genereze schimburi de experiență și de bune practici care să faciliteze apariția soluțiilor interoperabile de facturare electronică; |
| --- | --- |

(b)

să genereze schimburi de experiență și de bune practici care să faciliteze apariția soluțiilor interoperabile de facturare electronică;

| (c) | să atragă atenția asupra problemelor întâmpinate, mai ales la nivelul tranzacțiilor transfrontaliere, și să propună soluții adecvate; |
| --- | --- |

(c)

să atragă atenția asupra problemelor întâmpinate, mai ales la nivelul tranzacțiilor transfrontaliere, și să propună soluții adecvate;

| (d) | să sprijine și să monitorizeze activitățile care conduc la adoptarea unui model de date standard pentru facturile electronice. |
| --- | --- |

(d)

să sprijine și să monitorizeze activitățile care conduc la adoptarea unui model de date standard pentru facturile electronice.

(2)   Pentru îndeplinirea acestor sarcini, forumul va ține cont de rezultatele activităților anterioare, de lucrările și soluțiile existente în domeniul facturării electronice în sectorul public și în cel privat, în special în ceea ce privește mediul juridic, cerințele întreprinderilor și standardele tehnice.

Articolul 3

Consultare

Comisia poate consulta grupul cu privire la orice aspect legat de:

| (a) | alte inițiative legislative care ar trebui lansate la nivelul Uniunii cu scopul de a îndepărta obstacolele care mai există în calea adoptării facturării electronice; |
| --- | --- |

(a)

alte inițiative legislative care ar trebui lansate la nivelul Uniunii cu scopul de a îndepărta obstacolele care mai există în calea adoptării facturării electronice;

| (b) | procesele din cadrul lanțului logistic financiar al întreprinderilor care ar putea facilita introducerea facturării electronice, mai ales în domeniul plăților și al zonei unice de plăți în euro (SEPA); |
| --- | --- |

(b)

procesele din cadrul lanțului logistic financiar al întreprinderilor care ar putea facilita introducerea facturării electronice, mai ales în domeniul plăților și al zonei unice de plăți în euro (SEPA);

| (c) | acțiunile întreprinse la nivel național și european în sprijinul adoptării facturării electronice, mai ales de către întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(c)

acțiunile întreprinse la nivel național și european în sprijinul adoptării facturării electronice, mai ales de către întreprinderile mici și mijlocii.

Articolul 4

Componență

Forumul va fi alcătuit din 63 de membri:

| (a) | doi membri pentru fiecare forum național multipartit; |
| --- | --- |

(a)

doi membri pentru fiecare forum național multipartit;

| (b) | șase membri din partea asociațiilor europene care reprezintă consumatorii, întreprinderile mici și mijlocii și marile corporații; |
| --- | --- |

(b)

șase membri din partea asociațiilor europene care reprezintă consumatorii, întreprinderile mici și mijlocii și marile corporații;

| (c) | câte un reprezentant din partea Comitetului European de Standardizare (CEN), a Băncii Centrale Europene (BCE) și a Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor (6). |
| --- | --- |

(c)

câte un reprezentant din partea Comitetului European de Standardizare (CEN), a Băncii Centrale Europene (BCE) și a Grupului de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor (6).

Articolul 5

Numirea membrilor

(1)   Comisia va numi membrii forumului conform următoarelor principii:

| 1. | Membrii menționați la articolul 4 litera (a) sunt numiți la propunerea statelor membre. Acești membri sunt numiți ca reprezentanți ai forumurilor naționale multipartite. |
| --- | --- |

1.

Membrii menționați la articolul 4 litera (a) sunt numiți la propunerea statelor membre. Acești membri sunt numiți ca reprezentanți ai forumurilor naționale multipartite.

| 2. | Membrii menționați la articolul 4 litera (b) sunt numiți pentru a reprezenta organizațiile menționate la articolul 4 litera (b). Serviciile Comisiei vor asigura reprezentarea echilibrată la nivelul acestor grupuri. |
| --- | --- |

2.

Membrii menționați la articolul 4 litera (b) sunt numiți pentru a reprezenta organizațiile menționate la articolul 4 litera (b). Serviciile Comisiei vor asigura reprezentarea echilibrată la nivelul acestor grupuri.

| 3. | Reprezentanții menționați la articolul 4 litera (c) sunt numiți pe baza propunerilor prezentate de CEN, BCE și Grupul de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor. |
| --- | --- |

3.

Reprezentanții menționați la articolul 4 litera (c) sunt numiți pe baza propunerilor prezentate de CEN, BCE și Grupul de lucru „articolul 29” pentru protecția datelor.

(2)   Membrii sunt numiți pe o perioadă de trei ani.

(3)   Membrii care nu mai sunt capabili să contribuie efectiv la deliberările grupului, care demisionează sau care nu îndeplinesc condițiile prevăzute la alineatul (1) al prezentului articol sau la articolul 339 din tratat pot fi înlocuiți pe perioada rămasă până la expirarea mandatului lor.

(4)   Numele membrilor menționați la articolul 4 sunt publicate în registrul grupurilor de experți și alte entități similare ale Comisiei.

(5)   Datele cu caracter personal sunt colectate, prelucrate și publicate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

Articolul 6

Funcționare

(1)   Forumul este prezidat de către un reprezentant al Comisiei.

(2)   Reprezentantul Comisiei poate invita ad-hoc experți din afara forumului, având competențe specifice în legătură cu un subiect de pe ordinea de zi, pentru a participa la activitatea acestuia. De asemenea, reprezentantul Comisiei poate acorda statutul de observator unor persoane, unor organizații, astfel cum sunt definite în regula nr. 8 alineatul (3) din regulile orizontale aplicabile grupurilor de experți, precum și unor țări candidate.

(3)   Membrii forumului, precum și experții și observatorii invitați, trebuie să respecte obligațiile referitoare la secretul profesional prevăzute în tratate și în dispozițiile de punere în aplicare ale acestora, precum și normele în materie de securitate ale Comisiei privind protecția informațiilor clasificate ale UE, prevăzute în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom. În cazul nerespectării acestor obligații, Comisia poate lua toate măsurile care se impun.

(4)   Reuniunile forumului vor avea loc la sediul Comisiei. Comisia va asigura serviciile de secretariat. La reuniunile forumului pot participa și alți funcționari ai Comisiei interesați de lucrările acestuia.

(5)   Forumul își stabilește, dacă este necesar, regulamentul de procedură pe baza regulamentului standard de procedură adoptat de Comisie.

(6)   Comisia publică informații relevante despre activitățile desfășurate de forum, fie prin includerea acestora în registru, fie prin intermediul unui link al registrului către un site internet dedicat.

(7)   La finalul mandatului forumului, Comisia va întocmi un raport privind progresele realizate de acesta. Acest raport se pune la dispoziția publicului.

Articolul 7

Cheltuieli aferente reuniunilor

(1)   Participanții la activitățile forumului nu sunt remunerați pentru serviciile pe care le prestează.

(2)   Cheltuielile de deplasare și cazare ale participanților la activitățile forumului sunt rambursate de Comisie în conformitate cu dispozițiile în vigoare în cadrul Comisiei.

(3)   Respectivele cheltuieli sunt rambursate în limitele fondurilor disponibile alocate în cadrul procedurii anuale de alocare a resurselor.

Articolul 8

Aplicabilitate

Prezenta decizie se aplică până la 31 decembrie 2013.

Adoptată la Bruxelles, 2 noiembrie 2010.

Pentru Comisie

Michel BARNIER

Membru al Comisiei

---

(1)  COM(2010) 45.

1

(2)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

2

(3)  COM(2010) 712.

3

(4)  JO L 317, 3.12.2001, p. 1.

4

(5)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

5

(6)  Directiva 95/46/CE, JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

6

---

Curtea de Conturi

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/16

---

Raportul special nr. 8/2010 „Îmbunătățirea performanței transporturilor pe axele feroviare transeuropene: Investițiile UE în infrastructura feroviară au fost eficace?”

2010/C 326/08

Curtea de Conturi Europeană vă informează că s-a publicat Raportul special nr. 8/2010 „Îmbunătățirea performanței transporturilor pe axele feroviare transeuropene: Investițiile UE în infrastructura feroviară au fost eficace?”.

Raportul poate fi consultat sau descărcat de pe site-ul Curții de Conturi Europene: http://www.eca.europa.eu

Raportul poate fi obținut gratuit în versiune tipărită, printr-o cerere adresată Curții de Conturi:

| European Court of Auditors |
| --- |
| Communication and Reports Unit |
| 12, rue Alcide De Gasperi |
| 1615 Luxembourg |
| LUXEMBOURG |
| Tel. +352 4398-1 |
| E-mail: euraud@eca.europa.eu |

European Court of Auditors

Communication and Reports Unit

12, rue Alcide De Gasperi

1615 Luxembourg

LUXEMBOURG

Tel. +352 4398-1

E-mail: euraud@eca.europa.eu

sau completând un bon de comandă electronic pe site-ul EU-Bookshop.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/17 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/17

---

Actualizarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) (JO C 316, 28.12.2007, p. 1; JO C 134, 31.5.2008, p. 16; JO C 177, 12.7.2008, p. 9; JO C 200, 6.8.2008, p. 10; JO C 331, 31.12.2008, p. 13; JO C 3, 8.1.2009, p. 10; JO C 37, 14.2.2009, p. 10; JO C 64, 19.3.2009, p. 20; JO C 99, 30.4.2009, p. 7; JO C 229, 23.9.2009, p. 28; JO C 263, 5.11.2009, p. 22; JO C 298, 8.12.2009, p. 17; JO C 74, 24.3.2010, p. 13)

2010/C 326/09

Publicarea listei cu punctele de trecere a frontierei prevăzute la articolul 2 alineatul (8) din Regulamentul (CE) nr. 562/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 martie 2006 de instituire a unui Cod comunitar privind regimul de trecere a frontierelor de către persoane (Codul frontierelor Schengen) are la bază informațiile comunicate Comisiei de către statele membre în conformitate cu articolul 34 din Codul frontierelor Schengen.

În afară de publicarea în Jurnalul Oficial, o actualizare periodică este disponibilă pe site-ul Direcției Generale Afaceri Interne.

FRANȚA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 37, 14.2.2009 și în JO C 99, 30.4.2009

Frontiere aeriene

Nou punct de trecere a frontierei:

Brive-Souillac

FINLANDA

Înlocuirea informațiilor publicate în JO C 247, 13.10.2006

Frontiere terestre (Finlanda–Rusia)

| 1. | Haapovaara (*) |
| --- | --- |

1.

Haapovaara (*)

| 2. | Imatra |
| --- | --- |

2.

Imatra

| 3. | Inari (*) |
| --- | --- |

3.

Inari (*)

| 4. | Karikangas (*) |
| --- | --- |

4.

Karikangas (*)

| 5. | Karttimo (*) |
| --- | --- |

5.

Karttimo (*)

| 6. | Kivipuro (*) |
| --- | --- |

6.

Kivipuro (*)

| 7. | Kokkojärvi (*) |
| --- | --- |

7.

Kokkojärvi (*)

| 8. | Kurvinen (*) |
| --- | --- |

8.

Kurvinen (*)

| 9. | Kuusamo |
| --- | --- |

9.

Kuusamo

| 10. | Leminaho (*) |
| --- | --- |

10.

Leminaho (*)

| 11. | Niirala |
| --- | --- |

11.

Niirala

| 12. | Nuijamaa |
| --- | --- |

12.

Nuijamaa

| 13. | Onkamo (*) |
| --- | --- |

13.

Onkamo (*)

| 14. | Parikkala (*) |
| --- | --- |

14.

Parikkala (*)

| 15. | Puitsi (*) |
| --- | --- |

15.

Puitsi (*)

| 16. | Raja-Jooseppi |
| --- | --- |

16.

Raja-Jooseppi

| 17. | Rajakangas (*) |
| --- | --- |

17.

Rajakangas (*)

| 18. | Ruhovaara (*) |
| --- | --- |

18.

Ruhovaara (*)

| 19. | Salla |
| --- | --- |

19.

Salla

| 20. | Uukuniemi (*) |
| --- | --- |

20.

Uukuniemi (*)

| 21. | Vaalimaa |
| --- | --- |

21.

Vaalimaa

| 22. | Vainikkala (trafic feroviar) |
| --- | --- |

22.

Vainikkala (trafic feroviar)

| 23. | Valkeavaara (*) |
| --- | --- |

23.

Valkeavaara (*)

| 24. | Vartius |
| --- | --- |

24.

Vartius

| 25. | Virtaniemi (*) |
| --- | --- |

25.

Virtaniemi (*)

Explicație:

Punctele de trecere a frontierei au la bază Acordul între Guvernul Republicii Finlanda și Guvernul Federației Ruse privind punctele comune de trecere a frontierei (Helsinki, 11 martie 1994). Cele însoțite de un asterisc (*) sunt destinate unei utilizări limitate, în conformitate cu acordul, și sunt deschise pentru trafic doar când e necesar. Traficul constă aproape exclusiv în transportul de cherestea. Majoritatea punctelor de trecere sunt, în cea mai mare parte a timpului, închise.

Aeroporturi

| 1. | Enontekiö |
| --- | --- |

1.

Enontekiö

| 2. | Helsinki – Hernesaari (exclusiv pentru elicoptere) |
| --- | --- |

2.

Helsinki – Hernesaari (exclusiv pentru elicoptere)

| 3. | Helsinki – Malmi |
| --- | --- |

3.

Helsinki – Malmi

| 4. | Helsinki – Vantaa |
| --- | --- |

4.

Helsinki – Vantaa

| 5. | Ivalo |
| --- | --- |

5.

Ivalo

| 6. | Joensuu |
| --- | --- |

6.

Joensuu

| 7. | Jyväskylä |
| --- | --- |

7.

Jyväskylä

| 8. | Kajaani |
| --- | --- |

8.

Kajaani

| 9. | Kemi – Tornio |
| --- | --- |

9.

Kemi – Tornio

| 10. | Kittilä |
| --- | --- |

10.

Kittilä

| 11. | Kruunupyy |
| --- | --- |

11.

Kruunupyy

| 12. | Kuopio |
| --- | --- |

12.

Kuopio

| 13. | Kuusamo |
| --- | --- |

13.

Kuusamo

| 14. | Lappeenranta |
| --- | --- |

14.

Lappeenranta

| 15. | Maarianhamina |
| --- | --- |

15.

Maarianhamina

| 16. | Mikkeli |
| --- | --- |

16.

Mikkeli

| 17. | Oulu |
| --- | --- |

17.

Oulu

| 18. | Pori |
| --- | --- |

18.

Pori

| 19. | Rovaniemi |
| --- | --- |

19.

Rovaniemi

| 20. | Savonlinna |
| --- | --- |

20.

Savonlinna

| 21. | Seinäjoki |
| --- | --- |

21.

Seinäjoki

| 22. | Tampere – Pirkkala |
| --- | --- |

22.

Tampere – Pirkkala

| 23. | Turku |
| --- | --- |

23.

Turku

| 24. | Vaasa |
| --- | --- |

24.

Vaasa

| 25. | Varkaus |
| --- | --- |

25.

Varkaus

Frontiere maritime:

Puncte de trecere portuare pentru vasele comerciale și de pescuit:

| 1. | Eckerö |
| --- | --- |

1.

Eckerö

| 2. | Färjsundet |
| --- | --- |

2.

Färjsundet

| 3. | Förby |
| --- | --- |

3.

Förby

| 4. | Hamina |
| --- | --- |

4.

Hamina

| 5. | Hanko (și pentru navele de agrement) |
| --- | --- |

5.

Hanko (și pentru navele de agrement)

| 6. | Haukipudas |
| --- | --- |

6.

Haukipudas

| 7. | Helsinki |
| --- | --- |

7.

Helsinki

| 8. | Inkoo |
| --- | --- |

8.

Inkoo

| 9. | Kalajoki |
| --- | --- |

9.

Kalajoki

| 10. | Kaskinen |
| --- | --- |

10.

Kaskinen

| 11. | Kemi |
| --- | --- |

11.

Kemi

| 12. | Kemiö |
| --- | --- |

12.

Kemiö

| 13. | Kirkkonummi |
| --- | --- |

13.

Kirkkonummi

| 14. | Kokkola |
| --- | --- |

14.

Kokkola

| 15. | Kotka |
| --- | --- |

15.

Kotka

| 16. | Kristiinankaupunki |
| --- | --- |

16.

Kristiinankaupunki

| 17. | Lappeenranta |
| --- | --- |

17.

Lappeenranta

| 18. | Loviisa |
| --- | --- |

18.

Loviisa

| 19. | Långnäs |
| --- | --- |

19.

Långnäs

| 20. | Maarianhamina (și pentru navele de agrement) |
| --- | --- |

20.

Maarianhamina (și pentru navele de agrement)

| 21. | Merikarvia |
| --- | --- |

21.

Merikarvia

| 22. | Naantali |
| --- | --- |

22.

Naantali

| 23. | Nuijamaa (și pentru navele de agrement) |
| --- | --- |

23.

Nuijamaa (și pentru navele de agrement)

| 24. | Olkiluoto |
| --- | --- |

24.

Olkiluoto

| 25. | Oulu |
| --- | --- |

25.

Oulu

| 26. | Parainen |
| --- | --- |

26.

Parainen

| 27. | Pernaja |
| --- | --- |

27.

Pernaja

| 28. | Pietarsaari |
| --- | --- |

28.

Pietarsaari

| 29. | Pohja |
| --- | --- |

29.

Pohja

| 30. | Pori |
| --- | --- |

30.

Pori

| 31. | Porvoo |
| --- | --- |

31.

Porvoo

| 32. | Raahe |
| --- | --- |

32.

Raahe

| 33. | Rauma |
| --- | --- |

33.

Rauma

| 34. | Salo |
| --- | --- |

34.

Salo

| 35. | Sipoo |
| --- | --- |

35.

Sipoo

| 36. | Taalintehdas |
| --- | --- |

36.

Taalintehdas

| 37. | Tammisaari |
| --- | --- |

37.

Tammisaari

| 38. | Tornio |
| --- | --- |

38.

Tornio

| 39. | Turku |
| --- | --- |

39.

Turku

| 40. | Uusikaupunki |
| --- | --- |

40.

Uusikaupunki

| 41. | Vaasa |
| --- | --- |

41.

Vaasa

Posturi de supraveghere a frontierelor maritime care operează ca puncte de trecere pentru navele de agrement:

| 1. | Haapasaari |
| --- | --- |

1.

Haapasaari

| 2. | Hanko |
| --- | --- |

2.

Hanko

| 3. | Maarianhamina |
| --- | --- |

3.

Maarianhamina

| 4. | Nuijamaan satama |
| --- | --- |

4.

Nuijamaan satama

| 5. | Santio |
| --- | --- |

5.

Santio

| 6. | Suomenlinna |
| --- | --- |

6.

Suomenlinna

Posturi de supraveghere a frontierelor maritime care operează ca puncte de trecere pentru hidroavioane:

| 1. | Hanko |
| --- | --- |

1.

Hanko

| 2. | Kotka |
| --- | --- |

2.

Kotka

| 3. | Maarianhamina |
| --- | --- |

3.

Maarianhamina

| 4. | Porkkala |
| --- | --- |

4.

Porkkala

| 5. | Suomenlinna |
| --- | --- |

5.

Suomenlinna

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 3.12.2010 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 326/21 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2010

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 326/21

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power)

(Text cu relevanță pentru SEE)

2010/C 326/10

| 1. | La data de 29 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea GDF Suez SA („GDF Suez”, Franța) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii International Power plc („International Power”, Anglia and Țara Galilor), prin achiziționarea a 70 % din acțiunile acesteia. |
| --- | --- |

1.

La data de 29 noiembrie 2010, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea GDF Suez SA („GDF Suez”, Franța) dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul unic asupra întreprinderii International Power plc („International Power”, Anglia and Țara Galilor), prin achiziționarea a 70 % din acțiunile acesteia.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | întreprinderea GDF Suez este prezentă la toate nivelurile lanțului energetic, atât în sectorul energiei electrice, cât și al gazelor naturale, desfășurând activități de: (i) cumpărare, producție și comercializare de gaze naturale și de energie electrică; (ii) transport, distribuție, administrare și dezvoltare de infrastructuri mari de gaze naturale; și (iii) concepție și comercializare de servicii energetice și legate de mediu; |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

întreprinderea GDF Suez este prezentă la toate nivelurile lanțului energetic, atât în sectorul energiei electrice, cât și al gazelor naturale, desfășurând activități de: (i) cumpărare, producție și comercializare de gaze naturale și de energie electrică; (ii) transport, distribuție, administrare și dezvoltare de infrastructuri mari de gaze naturale; și (iii) concepție și comercializare de servicii energetice și legate de mediu;

| — | întreprinderea International Power este un operator internațional, fiind activ în America de Nord, Europa, Orientul Mijlociu și Asia. International Power exploatează unități de producție de energie electrică, dezvoltând, deținând și gestionând aproximativ 50 de centrale electrice în 21 de țări, centrale care generează o capacitate brută de electricitate de aproximativ 32 000 MW. |
| --- | --- |

—

întreprinderea International Power este un operator internațional, fiind activ în America de Nord, Europa, Orientul Mijlociu și Asia. International Power exploatează unități de producție de energie electrică, dezvoltând, deținând și gestionând aproximativ 50 de centrale electrice în 21 de țări, centrale care generează o capacitate brută de electricitate de aproximativ 32 000 MW.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) privind concentrările economice. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power, la următoarea adresă:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax (+32 22964301), prin e-mail la adresa COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5978 – GDF Suez/International Power, la următoarea adresă:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 [„Regulamentul (CE) privind concentrările economice”].

---