# Úřední věstník C 302/2010

| | ISSN 1725-5163
  doi:10.3000/17255163.C_2010.302.ces |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 302 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 539. listopadu 2010 |

ISSN 1725-5163

doi:10.3000/17255163.C_2010.302.ces

Úřední věstník

Evropské unie

C 302

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 539. listopadu 2010

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | II   Sdělení |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 302/01 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  ) | 1 |
| 2010/C 302/02 | Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  2
  ) | 2 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 302/01

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex) (
  1
  )

1

1

2010/C 302/02

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU – Případy, k nimž Komise nevznáší námitku (
  2
  )

2

2

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 302/03 | Směnné kurzy vůči euru | 3 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

2010/C 302/03

Směnné kurzy vůči euru

3

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ |
| | Evropská komise |
| 2010/C 302/04 | První výzva k předkládání návrhů podle rozhodnutí Komise K(2010) 7499, kterým se stanoví kritéria a opatření pro financování komerčních demonstračních projektů, jež jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2, která nepoškozují životní prostředí, a financování demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie v rámci systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství, jak je stanoveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES | 4 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Evropská komise |
| 2010/C 302/05 | Stažení oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  ) | 5 |
| 2010/C 302/06 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  ) | 6 |
| 2010/C 302/07 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  ) | 7 |
| 2010/C 302/08 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  ) | 8 |
| 2010/C 302/09 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  ) | 9 |
| 2010/C 302/10 | Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  ) | 10 |
| | JINÉ AKTY |
| | Evropská komise |
| 2010/C 302/11 | Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 11 |
| 2010/C 302/12 | Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin | 16 |
| 2010/C 302/13 | Státní podpora – Německo – Státní podpora C 22/10 (ex N 701/09) – Podpora pro inovační asistenty (VaV) – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (
  1
  ) | 24 |

V   Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

2010/C 302/04

První výzva k předkládání návrhů podle rozhodnutí Komise K(2010) 7499, kterým se stanoví kritéria a opatření pro financování komerčních demonstračních projektů, jež jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2, která nepoškozují životní prostředí, a financování demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie v rámci systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství, jak je stanoveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES

2

4

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

2010/C 302/05

Stažení oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group) (
  1
  )

1

5

2010/C 302/06

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5995 – VW/Karmann) (
  1
  )

1

6

2010/C 302/07

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems) (
  1
  )

1

7

2010/C 302/08

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group) – Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem (
  1
  )

1

8

2010/C 302/09

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications) (
  1
  )

1

9

2010/C 302/10

Předběžné oznámení o spojení podniků (Věc COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB) (
  1
  )

1

10

JINÉ AKTY

Evropská komise

2010/C 302/11

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

11

2010/C 302/12

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

16

2010/C 302/13

Státní podpora – Německo – Státní podpora C 22/10 (ex N 701/09) – Podpora pro inovační asistenty (VaV) – Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (
  1
  )

1

24

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |
| | (2)   Text s významem pro EHP, kromě produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

(2)   Text s významem pro EHP, kromě produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy

2

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/1

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ COMP/M.5958 – GS/TPG/Ontex)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 302/01

Dne 30. září 2010 se Komise rozhodla nevznášet proti výše uvedenému oznámenému spojení námitky a prohlásit jej za slučitelné se společným trhem. Základem tohoto rozhodnutí je ustanovení čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Úplné znění rozhodnutí je k dispozici pouze v angličtině a bude zveřejněno poté, co z něj budou odstraněny případné skutečnosti, jež mají povahu obchodního tajemství. Znění tohoto rozhodnutí bude k dispozici:

| — | v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví, |
| --- | --- |

—

v oddílu týkajícím se spojení podniků na internetových stránkách Komise věnovaných hospodářské soutěži (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Tato internetová stránka umožňuje vyhledávat jednotlivá rozhodnutí o spojení podniků, a to podle společnosti, čísla případu, data a indexu hospodářského odvětví,

| — | v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5958. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu. |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na internetových stránkách EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/en/index.htm) pod číslem 32010M5958. Stránky EUR-Lex umožňují přístup k evropskému právu po internetu.

---

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/2

---

Povolení státní podpory podle ustanovení článků 107 a 108 SFEU

Případy, k nimž Komise nevznáší námitku

(Text s významem pro EHP, kromě produktů, na něž se vztahuje příloha I Smlouvy)

2010/C 302/02

| Datum přijetí rozhodnutí | 1.3.2010 |
| --- | --- |
| Odkaz na číslo státní pomoci | N 636/09 |
| Členský stát | Polsko |
| Region | — |
| Název (a/nebo jméno příjemce) | Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne |
| Právní základ | Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju |
| Název opatření | Individuální podpora |
| Cíl | Podpora v odvětví lesnictví |
| Forma podpory | Přímá dotace |
| Rozpočet | 300 milionů PLN |
| Míra podpory | 85 % |
| Délka trvání programu | 2010–2015 |
| Hospodářská odvětví | Lesnictví |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej |
| ul. Konstruktorska 3A |
| 02-673 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Datum přijetí rozhodnutí

1.3.2010

Odkaz na číslo státní pomoci

N 636/09

Členský stát

Polsko

Region

—

Název (a/nebo jméno příjemce)

Pomoc dla sektora leśnictwa – pomoc dla Lasów Państwowych na projekty retencyjne

Právní základ

Ustawa z dnia 6 grudnia 2006 r. o zasadach prowadzenia polityki rozwoju

Název opatření

Individuální podpora

Cíl

Podpora v odvětví lesnictví

Forma podpory

Přímá dotace

Rozpočet

300 milionů PLN

Míra podpory

85 %

Délka trvání programu

2010–2015

Hospodářská odvětví

Lesnictví

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej

ul. Konstruktorska 3A

02-673 Warszawa

POLSKA/POLAND

Další informace

—

Rozhodnutí v autentickém znění po odstranění všech informací, jež jsou předmětem obchodního tajemství, najdete na adrese:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/state_aids_texts_cs.htm

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ, INSTITUCÍ A JINÝCH SUBJEKTŮ EVROPSKÉ UNIE

Evropská komise

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/3

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

8. listopadu 2010

2010/C 302/03

1 euro =

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,3917 |
| JPY | japonský jen | 112,88 |
| DKK | dánská koruna | 7,4535 |
| GBP | britská libra | 0,86270 |
| SEK | švédská koruna | 9,2940 |
| CHF | švýcarský frank | 1,3435 |
| ISK | islandská koruna | |
| NOK | norská koruna | 8,0850 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,575 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 274,60 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7093 |
| PLN | polský zlotý | 3,9193 |
| RON | rumunský lei | 4,2875 |
| TRY | turecká lira | 1,9621 |
| AUD | australský dolar | 1,3770 |
| CAD | kanadský dolar | 1,3960 |
| HKD | hongkongský dolar | 10,7880 |
| NZD | novozélandský dolar | 1,7680 |
| SGD | singapurský dolar | 1,7922 |
| KRW | jihokorejský won | 1 549,24 |
| ZAR | jihoafrický rand | 9,5560 |
| CNY | čínský juan | 9,2939 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,3495 |
| IDR | indonéská rupie | 12 396,12 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,3038 |
| PHP | filipínské peso | 60,058 |
| RUB | ruský rubl | 42,8150 |
| THB | thajský baht | 41,267 |
| BRL | brazilský real | 2,3607 |
| MXN | mexické peso | 17,0462 |
| INR | indická rupie | 61,8200 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,3917

JPY

japonský jen

112,88

DKK

dánská koruna

7,4535

GBP

britská libra

0,86270

SEK

švédská koruna

9,2940

CHF

švýcarský frank

1,3435

ISK

islandská koruna

NOK

norská koruna

8,0850

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,575

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

274,60

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7093

PLN

polský zlotý

3,9193

RON

rumunský lei

4,2875

TRY

turecká lira

1,9621

AUD

australský dolar

1,3770

CAD

kanadský dolar

1,3960

HKD

hongkongský dolar

10,7880

NZD

novozélandský dolar

1,7680

SGD

singapurský dolar

1,7922

KRW

jihokorejský won

1 549,24

ZAR

jihoafrický rand

9,5560

CNY

čínský juan

9,2939

HRK

chorvatská kuna

7,3495

IDR

indonéská rupie

12 396,12

MYR

malajsijský ringgit

4,3038

PHP

filipínské peso

60,058

RUB

ruský rubl

42,8150

THB

thajský baht

41,267

BRL

brazilský real

2,3607

MXN

mexické peso

17,0462

INR

indická rupie

61,8200

---

(1)  Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

V Oznámení

SPRÁVNÍ ŘÍZENÍ

Evropská komise

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/4 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/4

---

První výzva k předkládání návrhů podle rozhodnutí Komise K(2010) 7499, kterým se stanoví kritéria a opatření pro financování komerčních demonstračních projektů, jež jsou zaměřeny na zachycování a geologické ukládání CO2, která nepoškozují životní prostředí, a financování demonstračních projektů inovativních technologií v oblasti obnovitelných zdrojů energie v rámci systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství, jak je stanoveno směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES

2010/C 302/04

Tímto se oznamuje zveřejnění první výzvy k předkládání návrhů podle výše uvedeného rozhodnutí ze dne 3. listopadu 2010.

Předkládejte prosím Vaše návrhy v rámci uvedené výzvy. Termíny pro předkládání návrhů, informace o podmínkách týkajících se výzvy a pokyny pro žadatele ohledně způsobu předkládání návrhů jsou k dispozici na této internetové adrese Evropské komise:

http://ec.europa.eu/clima/funding/ner300/index_en.htm

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Evropská komise

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/5 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/5

---

Stažení oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5913 – CEZ/EPH/MIBRAG Group)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 302/05

(Nařízení Rady (ES) č. 139/2004)

Evropská komise obdržela dne 25. října 2010 oznámení o navrhovaném spojení mezi podnikem CEZ, EPH a podnikem MIBRAG Group. Dne 3. listopadu 2010 informovala/y oznamující strana/y Evropskou komisi, že své oznámení stahuje/í.

---

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/6

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5995 – VW/Karmann)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 302/06

| 1. | Dne 21. října 2010 Komise obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Volkswagen AG („VW“, Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem aktiv výhradní kontrolu nad částmi aktiv nesolventního podniku Wilhelm Karmann GmbH („Karmann“, Německo) nacházejícími se v Německu, včetně části podnikání týkající se technického vývoje a kovovýroby. |
| --- | --- |

1.

Dne 21. října 2010 Komise obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Volkswagen AG („VW“, Německo) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem aktiv výhradní kontrolu nad částmi aktiv nesolventního podniku Wilhelm Karmann GmbH („Karmann“, Německo) nacházejícími se v Německu, včetně části podnikání týkající se technického vývoje a kovovýroby.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku VW: celosvětově působí v oblasti vývoje, výroby a prodeje osobních automobilů, lehkých užitkových vozidel, autobusů, užitkových vozidel a autodílů, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku VW: celosvětově působí v oblasti vývoje, výroby a prodeje osobních automobilů, lehkých užitkových vozidel, autobusů, užitkových vozidel a autodílů,

| — | podniku Karmann: konstrukce karosérií, vývoj a výroba autodílů, modulů a celých vozidel spolu se stavbami závodů a vývojem a výrobou nástrojů. |
| --- | --- |

—

podniku Karmann: konstrukce karosérií, vývoj a výroba autodílů, modulů a celých vozidel spolu se stavbami závodů a vývojem a výrobou nástrojů.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5995 – VW/Karmann na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5995 – VW/Karmann na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/7 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/7

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 302/07

| 1. | Komise dne 22. října 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik The Renco Group („TRG“, USA), činný v oblasti automobilových dílů prostřednictvím své výlučně vlastněné dceřiné společnosti Inteva Products LLC, získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad podnikem Body Systems Inc. („BSI“, Nizozemsko), dceřinou společností ve výlučném vlastnictví podniku Arvin Meritor. |
| --- | --- |

1.

Komise dne 22. října 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik The Renco Group („TRG“, USA), činný v oblasti automobilových dílů prostřednictvím své výlučně vlastněné dceřiné společnosti Inteva Products LLC, získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad podnikem Body Systems Inc. („BSI“, Nizozemsko), dceřinou společností ve výlučném vlastnictví podniku Arvin Meritor.

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku TRG: automobilové díly, např. dveřní moduly, zámky, interiérové systémy a kokpity, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku TRG: automobilové díly, např. dveřní moduly, zámky, interiérové systémy a kokpity,

| — | podniku BSI: integrované systémy dveří a posuvných střech pro lehká vozidla. |
| --- | --- |

—

podniku BSI: integrované systémy dveří a posuvných střech pro lehká vozidla.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6003 – Renco Group/Body Systems na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/8

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group)

Věc, která může být posouzena zjednodušeným postupem

(Text s významem pro EHP)

2010/C 302/08

| 1. | Komise dne 29. října 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Arbejdsmarkedets Tillægspension („ATP“, Dánsko), Pension forsikringsaktieselskab („PFA“, Dánsko), Folksam ömsesidig livsförsäkring a Folksam ömsesidig sakförsäkring (společně „Folksam Group“, Švédsko) a C.P. Dyvig & Co. A/S („CPD“, Dánsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad celým podnikem FIH Erhvervsbank A/S („FIH“, Dánsko). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 29. října 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podniky Arbejdsmarkedets Tillægspension („ATP“, Dánsko), Pension forsikringsaktieselskab („PFA“, Dánsko), Folksam ömsesidig livsförsäkring a Folksam ömsesidig sakförsäkring (společně „Folksam Group“, Švédsko) a C.P. Dyvig & Co. A/S („CPD“, Dánsko) získávají ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií společnou kontrolu nad celým podnikem FIH Erhvervsbank A/S („FIH“, Dánsko).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku ATP: důchodové zabezpečení, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku ATP: důchodové zabezpečení,

| — | podniku PFA: důchody a životní pojištění, |
| --- | --- |

—

podniku PFA: důchody a životní pojištění,

| — | podniku Folksam Group: životní a neživotní pojištění, |
| --- | --- |

—

podniku Folksam Group: životní a neživotní pojištění,

| — | podniku CPD: finanční poradenství, financování podniků, poradenství v oblasti fúzí a akvizic a kapitálové investice, |
| --- | --- |

—

podniku CPD: finanční poradenství, financování podniků, poradenství v oblasti fúzí a akvizic a kapitálové investice,

| — | podniku FIH: podnikové bankovnictví, financování nákupu nemovitostí, strukturované financování, kapitálové trhy, poradenství v oblasti fúzí a akvizic a investiční bankovnictví. |
| --- | --- |

—

podniku FIH: podnikové bankovnictví, financování nákupu nemovitostí, strukturované financování, kapitálové trhy, poradenství v oblasti fúzí a akvizic a investiční bankovnictví.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. V souladu se sdělením Komise o zjednodušeném postupu ohledně některých spojování podle nařízení (ES) o spojování (2) je třeba uvést, že tato věc může být posouzena podle postupu stanoveného sdělením.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu či poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.6011 – ATP/PFA/Folksam Group/CPD/FIH Group na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské Komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

(2)  Úř. věst. C 56, 5.3.2005, s. 32 („sdělení o zjednodušeném postupu“).

---

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/9 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/9

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 302/09

| 1. | Komise dne 28. října 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Tyco Electronics Minnesota Inc., nepřímá dceřiná společnost ve výlučném vlastnictví podniku Tyco Electronics („TE“, USA), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem ADC Telecommunications, Inc. („ADC“, USA). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 28. října 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 a na základě postoupení podle čl. 4 odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik Tyco Electronics Minnesota Inc., nepřímá dceřiná společnost ve výlučném vlastnictví podniku Tyco Electronics („TE“, USA), získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování nákupem akcií kontrolu nad celým podnikem ADC Telecommunications, Inc. („ADC“, USA).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku TE: vývoj, výroba a prodej elektronických výrobků zákazníkům z nejrůznějších odvětví průmyslu, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku TE: vývoj, výroba a prodej elektronických výrobků zákazníkům z nejrůznějších odvětví průmyslu,

| — | podniku ADC: vývoj výrobků a služeb pro telekomunikační, bezdrátové a kabelové sítě i sítě podniků. |
| --- | --- |

—

podniku ADC: vývoj výrobků a služeb pro telekomunikační, bezdrátové a kabelové sítě i sítě podniků.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5983 – Tyco Electronics/ADC Telecommunications na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/10 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/10

---

Předběžné oznámení o spojení podniků

(Věc COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB)

(Text s významem pro EHP)

2010/C 302/10

| 1. | Komise dne 3. listopadu 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik News Corporation („News Corp“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování na základě veřejné nabídky na koupi akcií kontrolu nad celým podnikem British Sky Broadcasting Group plc. („BSkyB“, Spojené království). |
| --- | --- |

1.

Komise dne 3. listopadu 2010 obdržela oznámení o navrhovaném spojení podle článku 4 nařízení Rady (ES) č. 139/2004 (1), kterým podnik News Corporation („News Corp“, USA) získává ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. b) nařízení ES o spojování na základě veřejné nabídky na koupi akcií kontrolu nad celým podnikem British Sky Broadcasting Group plc. („BSkyB“, Spojené království).

| 2. | Předmětem podnikání příslušných podniků je:






  — | podniku News Corp: diverzifikovaná mediální společnost působící v celosvětovém měřítku v oblasti produkce filmové zábavy, televizních programů, novin a informačních služeb, vydávání knih a jiných činností, např. venkovní reklamní projekce, |
| --- | --- | --- |

2.

Předmětem podnikání příslušných podniků je:

—

podniku News Corp: diverzifikovaná mediální společnost působící v celosvětovém měřítku v oblasti produkce filmové zábavy, televizních programů, novin a informačních služeb, vydávání knih a jiných činností, např. venkovní reklamní projekce,

| — | podniku BSkyB: velkododavatel televizních kanálů, distribuce placených televizních kanálů koncovým zákazníkům, poskytování technických služeb pro placenou televizi, reklamní činnost a jiné služby, např. maloobchodní telefonní a širokopásmové služby. |
| --- | --- |

—

podniku BSkyB: velkododavatel televizních kanálů, distribuce placených televizních kanálů koncovým zákazníkům, poskytování technických služeb pro placenou televizi, reklamní činnost a jiné služby, např. maloobchodní telefonní a širokopásmové služby.

| 3. | Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno. |
| --- | --- |

3.

Komise po předběžném posouzení zjistila, že by oznamovaná transakce mohla spadat do působnosti nařízení (ES) o spojování. Konečné rozhodnutí v tomto ohledu však zůstává vyhrazeno.

| 4. | Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.
  Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komise vyzývá zúčastněné třetí strany, aby jí předložily své případné připomínky k navrhované transakci.

Připomínky musí být Komisi doručeny nejpozději do deseti dnů po zveřejnění tohoto oznámení. Připomínky lze Komisi zaslat faxem (+32 22964301), e-mailem na adresu COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu nebo poštou s uvedením čísla jednacího COMP/M.5932 – News Corp/BSkyB na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Úř. věst. L 24, 29.1.2004, s. 1 („nařízení ES o spojování“).

---

JINÉ AKTY

Evropská komise

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/11

---

Zveřejnění žádosti podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 302/11

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti námitky podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

PŘEHLED

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„MOULES DE BOUCHOT DE LA BAIE DU MONT-SAINT-MICHEL“

č. ES: FR-PDO-0005-0547-30.03.2006

CHOP ( X ) CHZO ( )

Tento přehled obsahuje hlavní body specifikace produktu pro informační účely.

1.   Příslušný orgán členského státu:

| Název: | Institut national de l’origine et de la qualité |
| --- | --- |
| Adresa: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Název:

Institut national de l’origine et de la qualité

Adresa:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel.

+33 0153898000

Fax

+33 0153898060

E-mail:

info@inao.gouv.fr

2.   Skupina:

| Název: | Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel» |
| --- | --- |
| Adresa: | Maison de la baie |
| 35960 Le-Vivier-sur-Mer |
| FRANCE |

Název:

Comité de défense des «Moules de bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel»

Adresa:

Maison de la baie

35960 Le-Vivier-sur-Mer

FRANCE

Tel.

+33 0299488615

Fax

+33 0299488615

E-mail:

—

Složení:

producenti/zpracovatelé ( X ) ostatní ( )

3.   Druh produktu:

| Třída 1.7 – | Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané |
| --- | --- |

Třída 1.7 –

Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané

4.   Specifikace:

(přehled požadavků podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006)

4.1   Název:

„Moules de Bouchot de la Baie du Mont-Saint-Michel“

4.2   Popis:

Živé slávky jedlé, chované na dřevěných kůlech, hlavně druhu Mytilus edulis (méně než 5 % slávek druhu Mytilus galloprovincialis nebo kříženců galloprovincialis-edulis), jež se vyznačují hladkou a tmavou lasturou pravidelného tvaru a masem žluté až naoranžovělé barvy bez korýšů nebo zrnek písku. Struktura masa je mazlavá a šťavnatá, jeho chuť je převážně sladká.

Slávky mají průměrnou délku 4 nebo více centimetrů, obsah glycidů je vyšší než 4 % u uvařeného masa a podíl masa je nejméně 120 podle ukazatele Lawrence a Scotta. Způsoby měření a kontroly příslušnosti k druhu, průměrné délky a minimálního podílu masa v partiích slávek připravených k prodeji jsou upřesněny v části 5, jež se týká metody produkce.

4.3   Zeměpisná oblast:

Zeměpisná oblast produkce slávek jedlých zahrnuje oblast chovu sahající od přílivového pásu zátoky Mont Saint-Michel, jež se nachází na jih od spojnice kostelní věže v Carolles a výběžku Chaîne, až po západ hranice mezi departementy Ille a Vilaine/Manche i oblast přípravy a balení, která se rozprostírá na území obcí Cancale, Cherrueix, Le Vivier-sur-Mer, Mont-Dol, Hirel, Saint-Benoît-des-Ondes, Saint-Méloir-des-Ondes.

Oblast, kde jsou vybudovány kůly a nádrže, tvoří:

| — | části přímořské oblasti, v níž se nacházejí vodní masy typické pro obecný systém biologické produkce v zátoce Mont Saint-Michel, jež vykazují zejména nízkou rychlost pohybu, |
| --- | --- |

—

části přímořské oblasti, v níž se nacházejí vodní masy typické pro obecný systém biologické produkce v zátoce Mont Saint-Michel, jež vykazují zejména nízkou rychlost pohybu,

| — | široký přílivový pás, který obsahuje nánosy tvořené jemnými písky s mlži Macoma Balthica, či jemné písky s částmi těl nižších živočichů. |
| --- | --- |

—

široký přílivový pás, který obsahuje nánosy tvořené jemnými písky s mlži Macoma Balthica, či jemné písky s částmi těl nižších živočichů.

Poskytuje slávkám podmínky pro hojnou, specifickou a rozmanitou výživu, která je spojená s:

| — | existencí velmi širokého přílivového pásu, |
| --- | --- |

—

existencí velmi širokého přílivového pásu,

| — | svrchní vrstvou jemných písků, v nichž se vyvíjejí specifické organismy mořského dna, |
| --- | --- |

—

svrchní vrstvou jemných písků, v nichž se vyvíjejí specifické organismy mořského dna,

| — | vzájemným působením proudu, jež vzniká v důsledku největšího dmutí mořské hladiny ve Francii, a toků řek, které se vlévají do zátoky, |
| --- | --- |

—

vzájemným působením proudu, jež vzniká v důsledku největšího dmutí mořské hladiny ve Francii, a toků řek, které se vlévají do zátoky,

| — | přenosy a vzájemným působením mezi různými ekosystémy, jako jsou poldry, bahnité nánosy na dně a mořské bažiny. |
| --- | --- |

—

přenosy a vzájemným působením mezi různými ekosystémy, jako jsou poldry, bahnité nánosy na dně a mořské bažiny.

Oblast přípravy a balení odpovídá starším zvyklostem při chovu slávek tak, jak byly zaznamenány v 50. letech v blízkosti tradičních vodních nebo suchozemských přístupových cest u kůlů v odlivové čáře přílivového pásu.

4.4   Důkaz původu:

Každý pracovník, který působí v podmínkách produkce „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“, se musí zavázat k dodržování specifikace podpisem s adresným prohlášením. Toto prohlášení umožňuje zaregistrovat všechny pracovníky, kteří jsou zapojeni do procesu produkce, mytí, kalibrace a balení slávek s označením původu.

Je vyžadováno několik rejstříků, jeden k zaznamenání chovných a čisticích postupů, jiný ke sledování množství slávek, které jsou skladovány jako zásoba nebo v nádrži, další ke sledování množství slávek, které podstoupily úkony mytí a třídění, a poslední ke sledování baleného množství.

Aby byla zaručena sledovatelnost, je v průběhu jednotlivých etap produkce: chov, mytí, třídění a balení, zajištěno fyzické oddělení slávek určených k chráněnému označení původu „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ od jiných slávek.

Každé balení je identifikováno systémem značení, který uvádí váhu, název producenta a referenční údaje expedičního střediska, datum balení, jakož i pořadové číslo balení.

Celý tento postup je podroben analytické a organoleptické kontrole, která umožňuje přesvědčit se o jakosti a všech charakteristických vlastnostech slávek.

4.5   Metoda produkce:

Slávky jedlé jsou slávky chované na svislých kůlech, zaražených do země ve vyrovnaných řadách v přílivovém pásu.

Osázení kůlů pomocí šňůr s larvami slávek se provádí každoročně nejpozději 31. října a je nutné dodržet maximální stanovenou míru osázení dřevěných kůlů.

Slávky se chovají v chovné oblasti uvnitř stanovišť s kůly, z nichž každé zahrnuje řady svislých kůlů, jejichž rozestavení a hustota jsou pro slávky s označením původu stanoveny.

Chov slávek probíhá minimálně po dobu jedenácti po sobě následujících měsíců, z toho nejméně 8 měsíců na kůlu počítáno od osázení těchto kůlů, přičemž se nesmí překročit doba chovu 24 měsíců.

Doba sklizně slávek je stanovena na období od 15. června do 15. února v roce následujícím po osázení dotyčných kůlů a na dobu od 15. června do 31. července u slávek chovaných po dobu nejméně 18 měsíců. Po sklizni mohou být slávky uloženy do zásoby nebo ponořeny pomocí uzavřených roštových nádob do neponořitelných nádrží plněných mořskou vodou a zřízených v čisticích a v expedičních střediscích.

Po případném uložení do zásoby nebo v nádrži se slávky seškrabují, myjí a třídí v expedičních střediscích, které se nacházejí uvnitř určené oblasti přípravy a balení.

Partie slávek připravené k balení nebo odebrané za účelem analytické kontroly musí obsahovat méně než 5 % slávek Mytilus galloprovincialis nebo kříženců galloprovincialis-edulis, jakož i méně než 20 % slávek menších než 4 cm.

Metoda výpočtu minimálního podílu masa je podrobně uvedena ve specifikaci. V případě mimořádných klimatických nebo biologických okolností může vnitrostátní předpis snížit u určité sklizně tento podíl masa u slávek v rozmezí 5 % oproti podílu stanovenému v části 4.2 popisu produktu.

Balení se provádí uvnitř vymezené oblasti přípravy a balení, přičemž se balí slávky pocházející z jednoho a téhož expedičního střediska. Lhůta nesmí přesáhnout 18 hodin od omytí a roztřídění slávek.

Expedice a prodej slávek se uskutečňují v obalech o obsahu nejvýše 15 kg. Konečným balením mohou být pytle o obsahu 2 až 15 kg nebo vaničky o obsahu 0,5 až 7 kg.

4.6   Souvislost:

Specifičnost zeměpisné oblasti

Obce zahrnuté do označení původu „Moules de bouchots de la baie du Mont-Saint-Michel“ se nacházejí na pobřeží zátoky Mont Saint-Michel, uprostřed zálivu Lamanšského průlivu mezi Normandií a Bretaní.

Zátoka Mont Saint-Michel, která se vyznačuje širokým a velmi pozvolně skloněným přílivovým pásem a jedním z největších dmutí na pobřeží Francie, vykazuje celou mozaiku ekosystémů (poldry, slané bažiny, bahnité nánosy na dně, široká ústí řek ...), pro něž je typické vzájemné působení pevninských a mořských prostředí a přechodných prostředí mezi pevninou a mořem.

Mělké vodní masy, pokrývající tuto rozsáhlou vodní plochu, se již od jara silně ohřívají a vzhledem k výskytu jemných nebo jemných až středně jemných písků jsou značně kalné. Jakmile se dostanou do zátoky, pohybují se, kromě výkyvů spojených s dmutím a s větrem, velmi pomalu.

Zátoka Mont Saint-Michel je mimoto zvláštní tím, že v ní nežijí významné endemické populace slávkovitých. Mytilus galloprovincialis se vyskytuje v tomto prostředí jen okrajově a Mytilus edulis se v něm nedokáže rozmnožovat.

Tyto výjimečné přírodní podmínky vedly určitý počet odborníků z oblasti Charente, aby koncem 50. let zavedli chov slávek na kůlech. Tito producenti, kteří si uvědomovali rizika, jimiž nadprodukce zatěžuje prostředí i produkt, upřednostnili přísnou regulaci budování kůlů. Pěstitelé slávek vypracovali i postup zahájení a ukončení sklizně se zřetelem k analytické a organoleptické kontrole, aby se zamezilo předčasným sklizním, kdy slávky ještě nedosáhly dostatečné velikosti.

Specifičnosti produktu

Slávka ze zátoky Mont Saint-Michel je slávka druhu Mytilus edulis, je chována na kůlech a zřetelně se liší od slávek téhož druhu a téhož způsobu chovu, jež pocházejí z jiných vodních ploch, a to značnou plností lastury, vysokým obsahem glycidů, jakož i žlutým až naoranžovělým masem s mazlavou a šťavnatou texturou, a svou chutí, v níž převládá sladkost.

Na základě těchto charakteristických vlastností představují „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ tržní referenci zejména kvůli své prodejní ceně, která je vyšší než ceny produktů z jiných středisek produkce.

Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu

V padesátých letech zjistili pěstitelé slávek ze zátoky Aiguillon, kteří hledali nová místa vhodná k chovu slávek na kůlech, že v zátoce Mont Saint-Michel jsou obzvláště příznivé podmínky vzhledem k tamnímu velmi pozvolnému a pravidelnému sklonu přílivového pásu a tradičním vodním nebo suchozemským přístupovým cestám.

Batymetrické podmínky jsou pro pěstování slávek na kůlech značně výhodné, jejich důsledkem jsou rovněž teplotní vlastnosti a zakalenost vodních mas, což je příznivé pro rozmanité zdroje živin, takže se nedodává žádný výživový doplněk. Kromě toho díky dlouhé nehybnosti vodních mas v hloubi zátoky zůstávají celé generace fytoplanktonu dlouho v kontaktu se slávkami, a tudíž je vydatně vyživují.

Další bohaté zdroje živin pocházejí z jednotlivých ekosystémů zátoky a podílejí se na vysoké míře plnosti, jakož i na specifických organoleptických vlastnostech slávek ze zátoky Mont Saint-Michel. Významné místo mezi těmito různými zdroji zastávají mikroskopické řasy na povrchu bahnitých nánosů v přílivové oblasti, neboť bylo zjištěno, že 96 % křemičitých koster nalezených v obsahu žaludků slávek ze zátoky Mont Saint-Michel náleží ke čtyřem druhům rozsivek, obývajících tyto naplaveniny.

Navíc vlastnosti vodních mas tím, že brání rozšíření druhu Mytilus galloprovincialis a rozmnožování druhu Mytilus edulis, chrání slávky umístěné v zátoce před veškerou konkurencí, pokud jde o prostor a výživu, a umožňují jim rychle vývoj.

Konečně tuto lokalitu mohou slávky chované na kůlech ze zátoky Mont Saint-Michel hodnotně využívat díky různým opatřením týkajícím se zacházení se zdroji a ochrany tohoto prostředí, která odborníci zavedli.

Zeměpisné prostředí zátoky Mont Saint-Michel tedy propůjčuje slávkám druhu Mytilus edulis chovaným na kůlech specifické vlastnosti vzhledem ke svým přírodním podmínkám, jež jsou důmyslně využívány odborníky od samého počátku této produkce.

4.7   Kontrolní subjekt:

| Název: | Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.) |
| --- | --- |
| Adresa: | 51 rue d’Anjou |
| 75008 Paris |
| FRANCE |

Název:

Institut national de l’origine et de la qualité (I.N.A.O.)

Adresa:

51 rue d’Anjou

75008 Paris

FRANCE

Tel.

+33 0153898000

Fax

+33 0142255797

E-mail:

info@inao.gouv.fr

| Název: | Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.) |
| --- | --- |
| Adresa: | 59 Bd V. Auriol |
| 75703 Paris Cedex 13 |
| FRANCE |

Název:

Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (D.G.C.C.R.F.)

Adresa:

59 Bd V. Auriol

75703 Paris Cedex 13

FRANCE

Tel.

+33 0144871717

Fax

+33 0144973037

E-mail:

—

4.8   Označování:

Označování slávek názvem „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“ stanoví, že každé jednotkové balení uvádí: název chráněného označení původu „Moules de bouchot de la baie du Mont-Saint-Michel“, který je zapsán písmem, jehož rozměry jsou minimálně tak velké, jako je největší písmo na označení, a údaj „appellation d’origine protégée“ (chráněné označení původu) a logo CHOP Společenství bezprostředně před nebo za názvem označení původu bez dalších vložených poznámek.

---

(1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/16

---

Zveřejnění žádosti o změnu podle čl. 6 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin

2010/C 302/12

Tímto zveřejněním se přiznává právo podat proti žádosti o změnu námitku podle článku 7 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1). Komise musí obdržet prohlášení o námitce do šesti měsíců po tomto zveřejnění.

ŽÁDOST O ZMĚNU

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

„BEAUFORT“

č. ES: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká:

| — |  | Název produktu |
| --- | --- | --- |
| — |  | Popis produktu |
| — | | Zeměpisná oblast |
| — |  | Důkaz původu |
| — |  | Metoda produkce |
| — |  | Souvislost |
| — |  | Označování |
| — |  | Vnitrostátní požadavky |
| — |  | Jiná (uveďte) |

—



Název produktu

—



Popis produktu

—

Image

Zeměpisná oblast

—



Důkaz původu

—



Metoda produkce

—



Souvislost

—



Označování

—



Vnitrostátní požadavky

—



Jiná (uveďte)

2.   Druh změny (změn):

| — |  | Změna jednotného dokumentu nebo přehledu |
| --- | --- | --- |
| — | | Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled |
| — |  | Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006) |
| — |  | Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006) |

—



Změna jednotného dokumentu nebo přehledu

—

Image

Změna specifikace zapsaného CHOP nebo CHZO, k němuž nebyl zveřejněn jednotný dokument ani přehled

—



Změna specifikace, která nevyžaduje změnu zveřejněného jednotného dokumentu (čl. 9 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006)

—



Dočasná změna specifikace vyplývající z uložení závazných hygienických nebo rostlinolékařských opatření ze strany veřejných orgánů (čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 510/2006)

3.   Změna (změny):

3.1   Vymezení zeměpisné oblasti:

Doplnění seznamu obcí zeměpisné oblasti CHOP Beaufort o následující obce nebo části obcí: celé obce Tours en Savoie a Montsapey (departement Savoie), část obce Albertville (departement Savoie) zahrnující katastrální území E2, E3 a E4.

Vysvětlení:

Byly přijaty žádosti o začlenění do produkční oblasti CHOP Beaufort.

Za účasti odborné komise byla provedena analýza, aby bylo možno lépe ozřejmit skutečnosti, které charakterizují produkční oblast. Tato analýza vedla k sestavení tabulky kritérií, jež umožnila kladné vyřízení určitých podaných žádostí.

Charakteristické skutečnosti produkční oblasti CHOP Beaufort lze shrnout následujícím způsobem:

Zahrnuje geologickou oblast vnitřních Alp, která se vyznačuje půdami krystalické povahy, jež se spojují s bažinatými a sedimentárními půdami. Na otevřených, vysoko položených plochách a širokých svazích vznikly rozsáhlé travnaté plochy (neboli vysokohorské pastviny), které se rozkládají v nadmořské výšce 1 500 až 3 000 metrů.

Díky těmto rozdílným nadmořským výškám může tráva růst v průběhu celého letního období od června do září a je bohatá na pícninové odrůdy.

Lidé vytvořili patrový zemědělský systém, který zahrnuje doplňkové využívání údolí, jež je často určeno k senoseči, souběžně s využíváním vysokohorských pastvin, na nichž se pasou dojnice. V průběhu léta se lidé i zvířata přemísťují za rostoucí travou podle nadmořské výšky.

Sýr beaufort je tedy výsledkem toho, jak se lidé v této oblasti Severních Alp přizpůsobili omezujícím přírodním podmínkám.

Konečně se celá produkční oblast vyznačuje tím, že zde existovala a i v současnosti existuje výroba sýra z dohřívané lisované plnotučné sýřeniny.

Výroba sýru beaufort je v této oblasti doložena už od 17. století.

Po zjištění, že navrhované oblasti skutečně vykazují výše uvedené vlastnosti, bylo rozhodnuto o jejich zahrnutí do produkční oblasti sýra Beaufort.

3.2   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

Žádná zásadní změna, provedeno podle plánu stanoveného nařízením (ES) č. 510/2006

JEDNOTNÝ DOKUMENT

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 510/2006

„BEAUFORT“

č. ES: FR-PDO-0217-0106-07.07.2009

CHZO ( ) CHOP ( X )

1.   Název:

„Beaufort“

2.   Členský stát nebo třetí země:

Francie

3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny:

3.1   Druh produktu:

| Třída 1.3 | Sýry |
| --- | --- |

Třída 1.3

Sýry

3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1:

Beaufort je sýr vyráběný technologií dohřívané lisované sýřeniny výlučně z plnotučného kravského mléka, které se zpracovává v syrovém stavu za přidání syřidla, zahřeje se, slisuje, produkt se nasolí ve slaném nálevu a pak na povrchu a zraje po dobu nejméně pěti měsíců. Jeho hmota je vláčná a mazlavá, má slonovinovou až bledě žlutou barvu, místy může vykazovat drobné vodorovné trhliny a malé otvory („očka“). Sýrové bochníky mají plochý tvar s vydutou spodní částí, váží 20 až 70 kilogramů, mají průměr 35 až 75 centimetrů, výšku ve středu 11 až 16 centimetrů, mají hladkou, čistou a pevnou kůru, stejnobarevně žlutou až hnědou, obsahují minimálně 48 % tuku na 100 gramů důkladně vysušeného sýra a jejich obsah sušiny nesmí být nižší než 61 gramů na 100 gramů sýra ve zralém stavu.

Každý bochník je označen modrým kaseinovým štítkem, který obsahuje zvláštní identifikaci každé výrobny.

Pokud se sýr prodává předbalený, musí kusy povinně vykazovat kůru charakteristickou pro označení původu; tato kůra však může být zbavena mazu. Je-li sýr prodáván nastrouhaný, je zakázáno použít označení původu „Beaufort“.

Mléko použité k výrobě musí pocházet výhradně od stád dojnic z místních plemen Tarine a Abondance, jež odpovídají buď kritériím hlavního oddílu plemenné knihy, nebo byly ověřeny podle uznávaných fenotypických vlastností.

3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů):

Suroviny, které jsou součástí beaufortu, jsou:

| — | nepasterované plnotučné mléko buď po každém dojení z nechlazeného mléka, nebo ze směsi mléka ze dvou dojení, z nichž jedno mléko bylo sebráno nechlazené do dvou hodin po nadojení a druhé bylo zchlazeno, |
| --- | --- |

—

nepasterované plnotučné mléko buď po každém dojení z nechlazeného mléka, nebo ze směsi mléka ze dvou dojení, z nichž jedno mléko bylo sebráno nechlazené do dvou hodin po nadojení a druhé bylo zchlazeno,

| — | syřidlo získané macerací slezu po zahřátí. Je-li to nutné, lze použít k doplnění komerční syřidlo, |
| --- | --- |

—

syřidlo získané macerací slezu po zahřátí. Je-li to nutné, lze použít k doplnění komerční syřidlo,

| — | termofilní kvasnice složené z větší části z laktobacilů. Dodatečné zahřátí slezu slouží současně ke kultivaci kvasnic a k získání syřidla; |
| --- | --- |

—

termofilní kvasnice složené z větší části z laktobacilů. Dodatečné zahřátí slezu slouží současně ke kultivaci kvasnic a k získání syřidla;

| — | sůl dodaná do nálevu prostřednictvím prvního dvacetičtyřhodinového nasolení a pak při zrání, |
| --- | --- |

—

sůl dodaná do nálevu prostřednictvím prvního dvacetičtyřhodinového nasolení a pak při zrání,

| — | sýr je opatřen modrým kaseinovým štítkem s prvky umožňujícími sledovatelnost, které jsou zapsány potravinářskou barvou. |
| --- | --- |

—

sýr je opatřen modrým kaseinovým štítkem s prvky umožňujícími sledovatelnost, které jsou zapsány potravinářskou barvou.

Použití kteréhokoliv jiného produktu pro výrobu beaufortu je zakázáno.

3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu):

Krmivo pro čistokrevné dojnice plemen Tarine a Abondance se skládá:

| — | v zimním období minimálně z 13 kg sena, k nimž lze přidat 3 kg sušené a drcené vojtěšky. Doplňkové krmivo nemůže přesáhnout 1/3 váhy průměrné základní krmné dávky u stáda dojnic v období laktace. Vícesložkové krmivo pochází z určených druhů a netransgenních odrůd a musí odpovídat těmto technickým charakteristikám: 0,94 UFL, 123 PDIE a 119 PDIN, |
| --- | --- |

—

v zimním období minimálně z 13 kg sena, k nimž lze přidat 3 kg sušené a drcené vojtěšky. Doplňkové krmivo nemůže přesáhnout 1/3 váhy průměrné základní krmné dávky u stáda dojnic v období laktace. Vícesložkové krmivo pochází z určených druhů a netransgenních odrůd a musí odpovídat těmto technickým charakteristikám: 0,94 UFL, 123 PDIE a 119 PDIN,

| — | v letním období ze spásané trávy. V údolí může doplnění stejného druhu krmiva jako v zimním období činit v průměru 2,5 kg na den a krávu v období laktace u stáda dojnic. Na vysokohorské pastvině činí doplnění v průměru nejvýše 1,5 kg na krávu v období laktace a den u stáda dojnic, |
| --- | --- |

—

v letním období ze spásané trávy. V údolí může doplnění stejného druhu krmiva jako v zimním období činit v průměru 2,5 kg na den a krávu v období laktace u stáda dojnic. Na vysokohorské pastvině činí doplnění v průměru nejvýše 1,5 kg na krávu v období laktace a den u stáda dojnic,

| — | na jaře a na podzim je mezi oběma typy základní krmné dávky přípustné přechodné období 15 dnů. |
| --- | --- |

—

na jaře a na podzim je mezi oběma typy základní krmné dávky přípustné přechodné období 15 dnů.

Píci z jiných oblastí je možné přidávat pouze jako doplněk. Nejméně 75 % potřebného objemu sena a píce pro stádo dojnic pochází z této zeměpisné oblasti, aby minimálně 75 % mléčné produkce bylo zajištěno z píce pocházející z této oblasti.

Nejméně 20 % roční potřeby sena pochází z této zeměpisné oblasti.

Stáda jsou vyháněna tradičním způsobem na louky, po kterých jsou rozprostřeny zvířecí výkaly. Na louky, pastviny a vysokohorské pastviny, jež využívají výrobci beaufortu, je zakázáno rozmetávat kaly z čističek nebo vedlejší produkty.

3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit v označené zeměpisné oblasti:

Produkce mléka, výroba a zrání po dobu nejméně pěti měsíců se musí provádět v této zeměpisné oblasti.

3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.:

Pokud se sýr prodává předbalený, musí kusy povinně vykazovat kůru charakteristickou pro označení původu; tato kůra však může být zbavena mazu. Je-li sýr prodáván nastrouhaný, je zakázáno používat označení původu „Beaufort“.

3.7   Zvláštní pravidla pro označování:

Označení sýrů s označením původu „Beaufort“ musí obsahovat označení původu, které je zapsáno písmeny, jejichž rozměry jsou rovny nejméně dvěma třetinám rozměru největších písmen, která jsou uvedena u označení.

Při označování, reklamě, na fakturách nebo na obchodních listinách je zakázáno používat jakýkoliv přívlastek nebo jiný údaj s tímto označením původu s výjimkou:

| — | zvláštních obchodních nebo výrobních známek, |
| --- | --- |

—

zvláštních obchodních nebo výrobních známek,

| — | slov: „été“ a „chalet d'alpage“, jejichž použití je povoleno za dále uvedených podmínek:






  a) | „été“ pro mléčnou produkci od června do října včetně, a to i mléko z vysokohorských pastvin, |
| --- | --- | --- |

—

slov: „été“ a „chalet d'alpage“, jejichž použití je povoleno za dále uvedených podmínek:

a)

„été“ pro mléčnou produkci od června do října včetně, a to i mléko z vysokohorských pastvin,

| b) | „chalet d'alpage“ pro letní produkci vyráběnou dvakrát denně ve vysokohorské salaši v nadmořské výšce nad 1 500 metrů podle tradičních metod, které povolují nanejvýš mléčnou produkci jednoho stáda v salaši. |
| --- | --- |

b)

„chalet d'alpage“ pro letní produkci vyráběnou dvakrát denně ve vysokohorské salaši v nadmořské výšce nad 1 500 metrů podle tradičních metod, které povolují nanejvýš mléčnou produkci jednoho stáda v salaši.

Kromě modrého kaseinového štítku, který přísluší beaufortu, musí mít sýry vyrobené podle podmínek, jež jsou typické pro použití přívlastku „chalet d'alpage“, doplňující kaseinový štítek tak, jak je popsáno výše. Kromě toho výrobci, kteří používají údaj „chalet d'alpage“, musí každý rok před výstupem na vysokohorské pastviny zaslat organizaci Institut national des appellations d'origine závazek, že dodrží výše určené specifické podmínky produkce.

Pokud se sýr prodává předbalený, musí kusy povinně vykazovat kůru charakteristickou pro označení původu; tato kůra však může být zbavena mazu.

Je-li sýr prodáván nastrouhaný, je zakázáno používat označení původu „Beaufort“.

4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti:

Oblast produkce beaufortu se rozkládá na masivech Beaufortain, Tarentaise a Maurienne. Zahrnuje část departementu Savoie a přilehlou část departementu Haute Savoie.

Produkce mléka, výroba a zrání sýrů se uskutečňují v zeměpisné oblasti, která se rozkládá na území těchto obcí:

| | Departement Savoie | Okres Albertville:
  Kanton Albertville: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie, část obce Albertville spadající pod katastrální území E2, E3 a E4.
  Kanton Ugine: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz, Saint-Nicolas-la-Chapelle.
  Kanton Beaufort: Beaufort, Hauteluce, Queige, Villard-sur-Doron.
  Kanton Bourg-Saint-Maurice: Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d′Isère, Villaroger.
  Kanton Aime: Aime, Bellentre, La Côte-d′Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix, Valezan.
  Kanton Bozel: Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise, Saint-Bon-Tarentaise.
  Kanton Moûtiers: Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes, Villarlurin. |
| --- | --- | --- |

Departement Savoie

Okres Albertville:

Kanton Albertville: Rognaix, La Bâthie, Cevins, Saint-Paul-sur-Isère, Esserts-Blay, Tours-en-Savoie, část obce Albertville spadající pod katastrální území E2, E3 a E4.

Kanton Ugine: La Giettaz, Flumet, Notre-Dame-de-Bellecombe, Crest-Voland, Cohennoz, Saint-Nicolas-la-Chapelle.

Kanton Beaufort: Beaufort, Hauteluce, Queige, Villard-sur-Doron.

Kanton Bourg-Saint-Maurice: Bourg-Saint-Maurice, Les Chapelles, Montvalezan, Sainte-Foy-Tarentaise, Séez, Tignes, Val-d′Isère, Villaroger.

Kanton Aime: Aime, Bellentre, La Côte-d′Aime, Granier, Landry, Mâcot-la-Plagne, Montgirod, Peisey-Nancroix, Valezan.

Kanton Bozel: Les Allues, Bozel, Brides-les-Bains, Champagny-en-Vanoise, Feissons-sur-Salins, Montagny, La Perrière, Planay, Pralognan-la-Vanoise, Saint-Bon-Tarentaise.

Kanton Moûtiers: Aigueblanche, Les Avanchers-Valmorel, Le Bois, Bonneval, Feissons-sur-Isère, Fontaine-le-Puits, Hautecour, Moûtiers, La Léchère, Notre-Dame-du-Pré, Saint-Jean-de-Belleville, Saint-Marcel, Saint-Martin-de-Belleville, Saint-Oyen, Salins-les-Thermes, Villarlurin.

| | Okres Saint-Jean-de-Maurienne:
  Kanton Aiguebelle: Montsapey.
  Kanton La Chambre: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre, Saint-Rémy-de-Maurienne.
  Kanton Saint-Jean-de-Maurienne: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d'Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d'Arves, Villarembert, Villargondran.
  Kanton Saint-Michel-de-Maurienne: Orelle, Saint-Martin-d'Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire, Valmeinier.
  Kanton Modane: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André, Villarodin-Bourget.
  Kanton Lanslebourg-Mont-Cenis: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières, Termignon. |
| --- | --- |

Okres Saint-Jean-de-Maurienne:

Kanton Aiguebelle: Montsapey.

Kanton La Chambre: La Chambre, La Chapelle, Les Chavannes-en-Maurienne, Montaimont, Montgellafray, Notre-Dame-du-Cruet, Saint-Alban-des-Villards, Saint-Avre, Saint-Colomban-des-Villards, Saint-Etienne-de-Cuines, Saint-François-Longchamp, Sainte-Marie-de-Cuines, Saint-Martin-sur-la-Chambre, Saint-Rémy-de-Maurienne.

Kanton Saint-Jean-de-Maurienne: Albiez-le-Jeune, Albiez-Montrond, Le Châtel, Fontcouverte-la-Toussuire, Hermillon, Jarrier, Montricher-Albanne, Montvernier, Pontamafrey-Montpascal, Saint-Jean-d'Arves, Saint-Jean-de-Maurienne, Saint-Julien-Mont-Denis, Saint-Pancrace, Saint-Sorlin-d'Arves, Villarembert, Villargondran.

Kanton Saint-Michel-de-Maurienne: Orelle, Saint-Martin-d'Arc, Saint-Martin-de-la-Porte, Saint-Michel-de-Maurienne, Valloire, Valmeinier.

Kanton Modane: Aussois, Avrieux, Fourneaux, Freney, Modane, Saint-André, Villarodin-Bourget.

Kanton Lanslebourg-Mont-Cenis: Bessans, Bonneval-sur-Arc, Bramans, Lanslebourg-Mont-Cenis, Lanslevillard, Sollières-Sardières, Termignon.

| | Departement Haute-Savoie
  Okres Bonneville:
  Kanton Sallanches: obec Praz-sur-Arly.
  Kanton Saint-Gervais-les-Bains: část obce Contamines-Montjoie tvořená čtyřmi vysokohorskými pastvinami označenými na katastrálním výpisu takto: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces a Les Coins. |
| --- | --- |

Departement Haute-Savoie

Okres Bonneville:

Kanton Sallanches: obec Praz-sur-Arly.

Kanton Saint-Gervais-les-Bains: část obce Contamines-Montjoie tvořená čtyřmi vysokohorskými pastvinami označenými na katastrálním výpisu takto: La Roselette, Les Besoëns, Les Tierces a Les Coins.

5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí:

5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti:

Přírodní prostředí označení původu Beaufort se vyznačuje svou příslušností k masivům vnitřní oblasti Alp, která je určena:

| — | souvislými vnitřními krystalickými masivy, jakož i sedimentárními horninami oblasti Briançon, |
| --- | --- |

—

souvislými vnitřními krystalickými masivy, jakož i sedimentárními horninami oblasti Briançon,

| — | zčásti vnějšími krystalickými masivy, které spojují měkké sedimentární horniny břidlicového typu s tvrdými krystalickými horninami, |
| --- | --- |

—

zčásti vnějšími krystalickými masivy, které spojují měkké sedimentární horniny břidlicového typu s tvrdými krystalickými horninami,

| — | nepřítomností tvrdých vápencových útesů na velkých rozlohách, |
| --- | --- |

—

nepřítomností tvrdých vápencových útesů na velkých rozlohách,

| — | modelací „měkkého“ reliéfu, který je všeobecně charakteristický pro bažinaté půdy a neobsahuje sutiny s velkými balvany, |
| --- | --- |

—

modelací „měkkého“ reliéfu, který je všeobecně charakteristický pro bažinaté půdy a neobsahuje sutiny s velkými balvany,

| — | podnebím charakteristickým pro vnitřní a střední Alpy, které jsou chráněny před přímým vlivem západního proudění (všeobecně slabší srážky, vyšší svítivost než ve zbývající části Severních Alp), což odpovídá hranici oblasti Mélèze a jejím přilehlým okrajům. |
| --- | --- |

—

podnebím charakteristickým pro vnitřní a střední Alpy, které jsou chráněny před přímým vlivem západního proudění (všeobecně slabší srážky, vyšší svítivost než ve zbývající části Severních Alp), což odpovídá hranici oblasti Mélèze a jejím přilehlým okrajům.

Tato zvláštní oblast se vyznačuje velkou rozlohou vysokohorských travnatých ploch ve výšce od 1 500 do 3 000 m (převažuje alpské patro), pro které je typická flóra bohatá na dvouděložné rostliny, jež dodávají pastvinám jejich „aromatický“ charakter. Tyto rozlehlé plochy a jejich stupňovité rozložení na velkých svazích jsou jedním z významných charakteristických rysů oblasti CHOP Beaufort.

Na těchto vysokohorských pastvinách byly vyvinuty pastevecké postupy, které se jednotlivě nebo ve svém celku nenacházejí v takovém měřítku jinde v Alpách, čili vytvářejí jedinečný systém.

Tuto organizaci celkově popsal M. DUBOIS (1996) na základě děl autorů ARBOSE (1922), BLANCHARDA (1938) a REFFAYE (1967).

„Na počátku 20. století bylo možno rozlišit dva velké systémy hospodaření:

| — | vysokohorský, při kterém byl pod vedením pastevců shromážděn velký počet dojnic (padesát až více než sto), nezbytných ke každodenní výrobě sýra o velkém formátu z dohřívané lisované sýřeniny; |
| --- | --- |

—

vysokohorský, při kterém byl pod vedením pastevců shromážděn velký počet dojnic (padesát až více než sto), nezbytných ke každodenní výrobě sýra o velkém formátu z dohřívané lisované sýřeniny;

| — | nízkohorský, kdy hospodaření bylo rodinnou záležitostí. Dojení se provádělo v salaši a zároveň docházelo k rozptylování močůvky nebo hnoje na soukromých částech vysokohorských pastvin, které byly obdělávány nebo sečeny. Mohly existovat dočasné salaše, buď aby bylo možné dostat se do větší nadmořské výšky, nebo aby se využil jiný horský svah. Byly však mnohem méně početné než ve vysokých horách. Stáda byla malá a hlídala se. V salaši se prováděla výroba malých sýrů typu reblochon nebo tomme. Místy už bylo mléko dodáváno do sýráren.“ |
| --- | --- |

—

nízkohorský, kdy hospodaření bylo rodinnou záležitostí. Dojení se provádělo v salaši a zároveň docházelo k rozptylování močůvky nebo hnoje na soukromých částech vysokohorských pastvin, které byly obdělávány nebo sečeny. Mohly existovat dočasné salaše, buď aby bylo možné dostat se do větší nadmořské výšky, nebo aby se využil jiný horský svah. Byly však mnohem méně početné než ve vysokých horách. Stáda byla malá a hlídala se. V salaši se prováděla výroba malých sýrů typu reblochon nebo tomme. Místy už bylo mléko dodáváno do sýráren.“

Chov dojnic se mohl udržet v Alpách pouze v severních částech, které mají dostatečně vlhké podnebí. V ostatních částech Alp se na vysokohorských pastvinách chovaly od roku 1960 ovce nebo v menší míře kozy.

V současné době zůstává rozloha vysokohorských pastvin a velikost vysokohorských pasteveckých hospodářství pro zeměpisnou oblast beaufortu i nadále typická. Vysokohorská pastevecká hospodářství představují totiž v této zeměpisné oblasti 92 % vysokohorských hospodářství departementu Savoie.

| — | Dočasné salaše na velkých vysokohorských pastvinách byly zachovány díky sestrojení přenosného dojicího zařízení, takže už se nepřemísťuje celé hospodářství. Nacházíme oba systémy, jak vysokohorský, tak nízkohorský, obecně v závislosti na tom, zda hospodářství vlastní nebo nevlastní přenosné dojicí zařízení, jež se přemísťuje jednou za dva až sedm dní. Pokud je dostatek času, jsou budovány ohrady pro přenocování dobytka. Dojení v salaši se dosud často provádí ve Val d'Arly a Maurienne. |
| --- | --- |

—

Dočasné salaše na velkých vysokohorských pastvinách byly zachovány díky sestrojení přenosného dojicího zařízení, takže už se nepřemísťuje celé hospodářství. Nacházíme oba systémy, jak vysokohorský, tak nízkohorský, obecně v závislosti na tom, zda hospodářství vlastní nebo nevlastní přenosné dojicí zařízení, jež se přemísťuje jednou za dva až sedm dní. Pokud je dostatek času, jsou budovány ohrady pro přenocování dobytka. Dojení v salaši se dosud často provádí ve Val d'Arly a Maurienne.

| — | Zpracování na vysokohorských pastvinách je mnohem méně časté a bylo vystřídáno rozvojem zpracovatelských provozů v údolí. Nicméně systém vysokohorských pastvin ve srovnání s jinými mlékárenskými systémy vyžaduje stále značné zapojení lidí a umožňuje zachování malých struktur, které dnes již v nížinách vymizely. |
| --- | --- |

—

Zpracování na vysokohorských pastvinách je mnohem méně časté a bylo vystřídáno rozvojem zpracovatelských provozů v údolí. Nicméně systém vysokohorských pastvin ve srovnání s jinými mlékárenskými systémy vyžaduje stále značné zapojení lidí a umožňuje zachování malých struktur, které dnes již v nížinách vymizely.

V oblasti Beaufortain a Tarentaise pozorujeme také postupy intenzivního hospodaření: dojicí zařízení se někdy přemísťuje dvakrát denně a pravidelně se zřizují ohrady pro shromažďování a odpočinek zvířat. Tyto vysokohorské pastviny, jež pokrývají široké pásmo nadmořských výšek a poloh, jsou spravovány podle zásady, že je třeba následovat růst trávy a využít příznivého rozložení porostu.

Vysokohorské pastviny umožnily a stále umožňují uvolnit pozemky v údolí pro senoseč a uskladnění krmiva na zimu. Údolní části s rovnými plochami pro kosení jsou proto obzvláště příznivé.

Zlepšení komunikací tuto rovnováhu významně změnilo, zpracovávání na vysokohorských pastvinách je od té doby vzácné, neboť je možné svážet mléko do údolí. Místem výroby sýrů jsou tedy dnes údolí s výjimkou salaší, v nichž se vyrábí Beaufort Chalet d'Alpage.

I když sklepy vyskytující se na vysokohorských pastvinách umožňují zahájení zrání, tato práce pokračuje v údolí za účasti specializovaných pracovníků.

5.2   Specifičnost produktu:

Od ostatních sýrů s dohřívanou lisovanou sýřeninou se sýr beaufort odlišuje už velmi dlouho. Například při zemědělském průzkumu v roce 1929 se název Beaufort zřetelně odlišoval od ostatních sýrů gruyère. Lesmistr upřesňuje, že „gruyère z Beaufortu se prodává pod názvem Beaufort, a nikoli pouze jako Gruyère, přičemž mu tento název umožňuje, aby byl prodán dráže“.

Toto rozlišení najdeme na stránkách věnovaných výrobě gruyère v Savojsku, jejichž autorem je tentokrát ředitel sýrařské školy v Bourg-Saint-Maurice. V úvodu uvádí, že „sýr gruyère se vyrábí výhradně ve Francii v departementech Est, Jura, Doubs, Haute-Savoie a Savoie z částečně odstředěného kravského mléka“. Pak dodává, že hlavní střediska výroby v Savojsku se nacházejí v okresech Albertville a Chambéry, „kde se vyrábí hlavně gruyère na způsob ementálu a sýra comté. V dalších oblastech Savojska se vyrábí zvláštní, velmi charakteristický sýr gruyère ‚Beaufort‘, který se získává zpracováním plnotučného čili neodstředěného mléka, jedná se o údolí oblastí Beaufort, Haute-Tarentaise a Maurienne. Tento druh sýra se vyrábí hlavně na vysokohorských pastvinách v nadmořských výškách 1 500 až 2 000 m“ ... O něco dále přímo zmiňuje název Beaufort a píše, že tento sýr z vysokohorských pastvin je „takzvaný beaufort“. Sýr gruyère z oblasti Beaufortain, jehož si cení turisté, kteří se sem vydávají v stále hojnějším počtu, dostává tedy zvláštní název Beaufort. Tímto způsobem se snaží poukázat na svou vlastní specifičnost, k níž náleží výroba na vysokohorských pastvinách, tedy způsob výroby, k jehož vymizení v jiných částech Alp přispěly tamní sýrárny.

Výnos č. 45-1245 z roku 1945, který definuje veškeré francouzské sýry, přisuzuje název „Beaufort“ sýrům „vyráběným výhradně z kravského mléka, z dohřívané lisované a nasolené sýřeniny, se suchou kůrou ... oblast výroby se omezuje na departementy Savoie a Haute Savoie“.

I v současnosti se beaufort odlišuje od ostatních sýrů z dohřívané lisované sýřeniny zejména:

| — | výrobou z nepasterovaného plnotučného mléka, která začíná ihned po nadojení, |
| --- | --- |

—

výrobou z nepasterovaného plnotučného mléka, která začíná ihned po nadojení,

| — | použitím dřevěné kruhové formy zvané „obruč ke tvarování“, která dodává sýru jeho vypouklý tvar, |
| --- | --- |

—

použitím dřevěné kruhové formy zvané „obruč ke tvarování“, která dodává sýru jeho vypouklý tvar,

| — | tradičními postupy zpracování (použití přírodních kvasnic s tvarováním sýra v plátně a pěchováním do kruhových forem, což vyžaduje jeho obracení v průběhu lisování), |
| --- | --- |

—

tradičními postupy zpracování (použití přírodních kvasnic s tvarováním sýra v plátně a pěchováním do kruhových forem, což vyžaduje jeho obracení v průběhu lisování),

| — | hmotou bez otvorů nebo téměř bez otvorů. |
| --- | --- |

—

hmotou bez otvorů nebo téměř bez otvorů.

5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO):

Zvláštnosti prostředí, popsané v bodě 5-1, vedou k značné hojnosti květeny a velké rozmanitosti vyskytujících se rostlinných společenství. Jsou zde zastoupena veškerá rostlinná společenství travních porostů a vřesovišť využívaných jako vysokohorské pastviny.

Podle DORIOZE a kol. (2000) „se jedná asi o desítku rostlinných společenství zahrnujících celkem více než 250 až 300 vyšších rostlinných druhů. Tyto půdní rozdíly a vzájemné působení půdy a zpracovatelských postupů vysvětlují značné rozlišení rostlinného krytu (DORIOZ 1995; INRA, 1994). Půdy se mění velmi rychle, v řádech desítek metrů, podle toho, jak dlouho na nich leží sněhová pokrývka, podle místních mateřských hornin, vodních toků a koloběhu vody na svazích a konečně i podle sklonu hornin od jednoho k druhému svahu téže hory (DORIOZ a VAN OORT, 1991). Taková proměnlivost se v rámci stejného stanoviště, dokonce i v rámci pastvy jednoho a téhož dne, projevuje velkou rozmanitostí pícnin, jež pocházejí z celé řady prostředí, od vápnomilných po kyselomilná, od suchomilných po vlhkomilná (LEGROS a kol., 1987; DORIOZ, 1995)“.

Cemagref z Grenoblu rozlišil v nedávné studii (BORNARD a BASSIGNANA, 2001a a 2001b) 19 různých lučních typů v závislosti na zemědělském využití, a to v souvislosti s Val d'Aoste. Autoři poukazují u některých z těchto lučních typů na podobnost jednak s vlhkými travními porosty vnějších Severních Alp (BORNARD a DUBOST, 1992, BRAU-NOGUE, 1996), jednak s travními porosty francouzských vnitřních jižních Alp (JOUGLET, 1999).

Co se týče chutnosti, podobně jako středomořská flóra známá svými chutěmi a vůněmi, je flóra alpských pastvin vzhledem k relativně omezenému počtu srážek ve vnitřních Alpách zjevně aromatickou směsí, která se projevuje ve zcela zvláštních a velmi typických chuťových vlastnostech beaufortu (DUMONT a ADDA, 1978, BUCHIN a kol., 1999, ASSELIN a kol., 1999, DORIOZ a kol., 2000).

Proto někteří vysokohorští pastevci mají za to, že ve společenství „sněhových úžlabin“, jež jsou charakteristická pro prostředí s dlouhotrvající sněhovou pokrývkou, s druhy, jako je Ligusticum mutellina, roste tráva, která příznivě podporuje kvalitu sýra (PARTY, 1995).

Pastevecký systém je založen na zhodnocení tohoto bohatství flóry stády místních plemen Tarine a Abondance, která jsou pasena podle pasteveckých postupů, zcela přizpůsobených prostředí. Již v roce 1963 podal E. QUITTET následující popis: „plemeno Tarine je obdivuhodně otužilé a odolné i vůči těm nejtvrdším životním podmínkám, jež jsou z velké části dány jeho způsobem života (letní pobyt na vysokohorských pastvinách v nadmořské výšce mezi 1 500 a 2 000 metry). Navzdory pravidelným otelením se udrží dlouho v dobré kondici. Je obdivuhodně schopné využívat hrubou píci v zimním období, a přitom dosahovat přijatelné dojivosti ... Tarine je vynikající dojné plemeno, zejména do drsného podnebí“.

Zpracování „teplého mléka“ tak umožňuje zachovat původní vlastnosti mléka a je dokonale skloubeno s výrobou tučného sýru z neodstředěného mléka za použití přírodních kvasnic. Použití vypouklé kruhové formy umožňuje přizpůsobit se značnému kolísání množství mléka získávaného na vysokohorských pastvinách, udržet teplotu uvnitř sýra při lisování, ustálit tvar bochníku... Zrání v chladném sklepě - fáze, která je zásadní pro kvalitu sýra - odpovídá přesně fázi, jež se co nejvíce blíží klimatickým podmínkám místa výroby a je zcela v souladu s výrobou tučného sýra.

Souhrn výrobních a zpracovatelských postupů představuje ucelený systém spjatý se specifičností produktu a umožňuje, aby se aromatická pestrost daná zvláštní flórou promítla až do konečného produktu.

Odkaz na zveřejnění specifikace:

(čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

http://www.inao.gouv.fr/repository/editeur/pdf/CDCAOP/CDCBeaufort.pdf

---

(1)  Úř věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

---

| 9.11.2010 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 302/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2010

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 302/24

---

STÁTNÍ PODPORA – NĚMECKO

Státní podpora C 22/10 (ex N 701/09)

Podpora pro inovační asistenty (VaV)

Výzva k podání připomínek podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie

(Text s významem pro EHP)

2010/C 302/13

Dopisem ze dne 29. září 2010, který je v závazném znění uveden za tímto shrnutím, sdělila Komise Německu rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie ve věci výše uvedeného opatření.

Zúčastněné strany mohou zaslat své připomínky k opatření, kvůli němuž Komise řízení zahajuje, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a připojeného dopisu na adresu Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22961242 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22961242

Tyto připomínky budou sděleny Německu. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POSTUP

Dopisem ze dne 17. prosince 2009 německé orgány informovaly Komisi o změně režimu podpory pro inovační pracovníky v Sasku. Jednalo se o prodloužení režimu podpory původně schváleného dne 19. prosince 1994 (N 583/94) podle Rámce Společenství pro státní podporu na výzkum a vývoj z roku 1986 a následně prodlouženého v roce 1998 a 2005.

POPIS OPATŘENÍ

V rámci tohoto režimu je podpora poskytována na zřizování pracovních míst pro tzv. inovační asistenty, tj. absolventy vysokých škol a dalších institucí terciárního vzdělávání, kteří dokončili alespoň tři roky studia, mladé výzkumné pracovníky z univerzit a výzkumných organizací, kteří budou zaměstnáni v malých a středních podnicích. Asistenti jsou přijímáni na období nejméně 12 měsíců na nově vytvořená pracovní místa. Po dobu trvání podpory se musí pracovně věnovat tématům v oblasti výzkumu, vývoje a inovací se zaměřením na inovativní technologie nebo řízení inovací v rámci malých a středních podniků.

Právní základ pro opatření podpory:

| — | Ustanovení paragrafu 23 a paragrafu 44 zákona o rozpočtu Svobodného státu Sasko (Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung – SäHO)) ze dne 10. dubna 2001 (SächsGVBl. S. 153), ve znění článku 2 zákona ze dne 12. prosince 2008(SächsGVBl. S. 866). |
| --- | --- |

—

Ustanovení paragrafu 23 a paragrafu 44 zákona o rozpočtu Svobodného státu Sasko (Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung – SäHO)) ze dne 10. dubna 2001 (SächsGVBl. S. 153), ve znění článku 2 zákona ze dne 12. prosince 2008(SächsGVBl. S. 866).

| — | Správní předpisy Ministerstva financí Saska (Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)) ze dne 27. června 2005 (SächsABl. SDr. S. S 226), ve znění předpisu Verwaltungsvorschrift ze dne 28. prosince 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) a Verwaltungsvorschrift ze dne 11. prosince 2007 (SächsABl. SDr. S. 538). |
| --- | --- |

—

Správní předpisy Ministerstva financí Saska (Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO)) ze dne 27. června 2005 (SächsABl. SDr. S. S 226), ve znění předpisu Verwaltungsvorschrift ze dne 28. prosince 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) a Verwaltungsvorschrift ze dne 11. prosince 2007 (SächsABl. SDr. S. 538).

| — | Operační program Svobodného státu Sasko pro Evropský sociální fond, cíl: soudržnost (Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel „Konvergenz“) na období 2007–2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004 ze dne 20. července 2007. |
| --- | --- |

—

Operační program Svobodného státu Sasko pro Evropský sociální fond, cíl: soudržnost (Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel „Konvergenz“) na období 2007–2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004 ze dne 20. července 2007.

Rozpočet pro daný režim dosahuje 30 milionů EUR a bude čerpán do 31. prosince 2015. Orgánem poskytujícím podporu je saská rozvojová banka Sächsische Aufbaubank – Förderbank – (SAB) v Drážďanech.

Příjemci podpory jsou malé a střední podniky s provozovnou (Betriebsstätte) v Sasku. Podpora je poskytována formou přímého grantu. Bude poskytována po dobu až 36 měsíců, přičemž během prvních 24 měsících je příjemce oprávněn dostávat až 50 % mzdových nákladů a během posledních 12 měsíců pouze 25 %. Celková výše podpory nesmí přesáhnout 62 500 EUR na osobu. V jednom podniku může být podpora obvykle poskytnuta na dvě pracovní místa pro inovační asistenty. Oznámený režim nebude kumulován s podporou obdrženou na pokrytí stejných nákladů z jiných zdrojů.

POSOUZENÍ

Navzdory omezené výši podpory Německo výslovně odmítlo dodržet podmínky nařízení o podpoře de minimis
   (1) a provést uvedené opatření jako podporu de minimis, která nespadá do oblasti působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a která tedy nepředstavuje státní podporu. Kromě toho německé orgány byly toho názoru, že by se opatření mělo posoudit přímo na základě Smlouvy.

Komise má pochybnosti o tom, že by režim podpory měl být posouzen přímo na základě Smlouvy a že nespadá do oblasti působnosti rámce pro výzkum, vývoj a inovace (dále jen „rámec pro VaVaI“) z roku 2006 (2) jakožto odpovídajícího právního základu pro posouzení slučitelnosti režimu podpory s vnitřním trhem, případně že se na něj nevztahují ustanovení ohledně podpory zaměstnanosti stanovená v obecném nařízení o blokových výjimkách (3).

Rámec pro VaVaI

Podle oddílu 5.1 rámce pro VaVaI souvisí podpora a tedy také snížení nákladů na zaměstnance přímo s konkrétním projektem VaV, který podnik realizuje, od čehož se odvíjely způsobilé náklady. Režim podpory však předpokládá dočasné nebo stálé zaměstnávání pracovníků, jež se neomezuje na konkrétní projekty VaV, nýbrž se v rámci vágní formulace vztahuje na všeobecnou výzkumnou a vývojovou činnost, aniž by byl stanoven konkrétní výsledek.

V oddíle 5.7 rámce pro VaVaI jsou stanoveny podmínky pro vypůjčení vysoce kvalifikovaných pracovníků. Kromě jiného musí být tito pracovníci do podporovaného malého nebo středního podniku vysláni z výzkumné organizace nebo velkého podniku. V oznámeném opatření nejde o vyslání pracovníků, nýbrž nábor např. čerstvých absolventů bez zaměstnání na dobu určitou s vyhlídkou přijetí na dobu neurčitou.

Komise má tudíž pochybnosti, zda je oznámené opatření v souladu s rámcem pro VaVaI.

Podpora zaměstnanosti

Článek 15 obecného nařízení o blokových výjimkách upravuje investiční podporu a podporu zaměstnanosti určenou malým a středním podnikům. Povolená intenzita podpory činí 20 % způsobilých nákladů v případě malých podniků a 10 % v případě středních podniků. Intenzita podpory u oznámeného opatření stanovené prahové hodnoty přesahuje.

Mzdové náklady v rámci oznámeného režimu by byly způsobilé po dobu tří let, zatímco podle obecného nařízení o blokových výjimkách je přípustné pouze dvouleté období.

Podle téhož nařízení mohou být mzdové náklady hrazeny pouze tehdy, pokud se vztahují na pracovní místa vytvořená v přímé souvislosti s investičním projektem. Z údajů, které Německo dosud poskytlo, nevyplývá, že by inovační asistenti byli spojeni s nějakým investičním projektem.

Z těchto důvodů má Komise pochybnosti, že oznámený režim splňuje kritéria článku 15 obecného nařízení o blokových výjimkách.

Článek 40 obecného nařízení o blokových výjimkách upravuje podporu na nábor znevýhodněných pracovníků ve smyslu čl. 2 odst. 18 uvedeného nařízení. Přípustná je podpora do výše 50 % mzdových nákladů, a to pouze na dobu nejvýše 12 měsíců a při splnění dalších podmínek. Zejména vzhledem k tomu, že podpora může být poskytována až 36 měsíců, a s ohledem na prvky definice znevýhodněných pracovníků má Komise pochybnosti o tom, že koncepce a oblast působnosti opatření podpory splňuje kritéria stanovená v obecném nařízení o blokových výjimkách.

Přímé posouzení podle čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU

Z výše uvedených důvodů a po předběžném posouzení opatření má Komise pochybnosti, zda je možné považovat oznámenou podporu za slučitelnou s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU na základě rámce pro VaVaI či obecného nařízení o blokových výjimkách.

Jelikož oznámené opatření spadá do oblasti působnosti jak rámce pro VaVaI, tak i obecného nařízení o blokových výjimkách, je Komise pro výkon své posuzovací pravomoci v záležitostech, na které se vztahuje čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování EU, vázána ustanoveními těchto dvou aktů. Komise se domnívá, že Německo v této fázi neuvedlo přesvědčivé argumenty k tomu, aby tuto posuzovací pravomoc znovu uplatnila.

V souladu s článkem 14 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 může být po příjemci požadováno vrácení jakékoli protiprávní podpory.

ZNĚNÍ DOPISU

„Die Kommission hat für die oben genannte Maßnahme beschlossen, aus den im Folgenden dargestellten Gründen das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 108 Absatz 2 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union (nachstehend ‚AEUV‘ genannt) zu eröffnen.

1.   VERFAHREN

| (1) | Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte. |
| --- | --- |

(1)

Deutschland meldete mit Schreiben vom 17. Dezember 2009, das am selben Tag registriert wurde, bei der Kommission gemäß Artikel 108 Absatz 3 AEUV die Änderung einer Regelung für Innovationsassistenten in Sachsen an. Die Kommission forderte mit Schreiben vom 17. Februar 2010 ergänzende Informationen an. Mit Schreiben vom 19. Februar 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 25. Februar 2010 gewährte.

| (2) | Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten. |
| --- | --- |

(2)

Am 24. März 2010 fand ein Treffen zwischen Vertretern Deutschlands und der Kommission statt. Mit Schreiben vom 12. April 2010, das am selben Tag registriert wurde, beantragte Deutschland eine weitere Verlängerung der Antwortfrist, die die Kommission mit Schreiben vom 19. April 2010 gewährte. Mit Schreiben vom 12. Mai 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte Deutschland zusätzliche Auskünfte. Mit Schreiben vom 14. Juni 2010 forderte die Kommission weitere Informationen an, die Deutschland mit Schreiben vom 12. Juli 2010, das am selben Tag registriert wurde, erteilte. Am 23. Juli 2010 übermittelte die Kommission ein Schreiben an den sächsischen Ministerpräsidenten.

2.   BESCHREIBUNG DER MASSNAHME

2.1   Ursprüngliche Beihilferegelung

| (3) | Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen. |
| --- | --- |

(3)

Die ursprüngliche Beihilferegelung wurde am 19. Dezember 1994 (4) (N 583/94) nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1986 (5) angenommen.

| (4) | Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus. |
| --- | --- |

(4)

Die erste Verlängerung der ursprünglichen Regelung wurde von der Kommission am 3. März 1998 nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 (6) angenommen (N 493/97). Eine weitere Verlängerung wurde am 26. Januar 2005 (7) ebenfalls nach dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Forschungs- und Entwicklungsbeihilfen von 1996 genehmigt (N 550/04) und lief am 31. Dezember 2009 aus.

2.2   In Rede stehende Beihilferegelung

| (5) | Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden. |
| --- | --- |

(5)

Ziel der Regelung ist nach Angaben Deutschlands die ‚Schaffung und Sicherung zukunftsfähiger Arbeitsplätze durch die Erhöhung der Innovations- und Wettbewerbsfähigkeit von kleinen und mittleren Unternehmen (KMU) (8) der gewerblichen Wirtschaft [...] und die Erhöhung der beruflichen Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft‘. Deutschland zufolge soll die Regelung die Innovationskapazität von KMU verbessern und zu stärkerem wirtschaftlichem Wachstum, höherer Wettbewerbsfähigkeit von KMU und mehr Beschäftigung führen, womit ein Beitrag zur Umsetzung der Strategie von Lissabon geleistet werde. Deutschland begründet die geplante Verlängerung damit, dass die Zahl der Unternehmen, die Innovationsassistenten beschäftigen, weiter erhöht werden müsse, da die Assistenten aller Voraussicht nach zu einer stärkeren Beteiligung von KMU an FuEuI-Vorhaben Sachsen und damit zur Verringerung des Unterschieds zu den westdeutschen Bundesländern beitragen würden.

| (6) | Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder. |
| --- | --- |

(6)

Deutschland zufolge haben die FuE-Tätigkeiten von Unternehmen in Sachsen als Folge der Planwirtschaft und des Transformationsprozesses noch immer kein den westdeutschen Bundesländern vergleichbares Niveau erreicht. So liege der Anteil von Beschäftigten, die in einem Unternehmen mit mehr als 250 Mitarbeitern tätig sind, in den westdeutschen Ländern bei 31 %, in Sachsen hingegen bei nur 22 %. Die wirtschaftliche Struktur des KMU-Sektors in Sachsen erweise sich als eine wesentliche Beschränkung bei der Gewinnung und Umsetzung neuer Forschungsergebnisse, was u. a. zurückzuführen sei auf geringere Möglichkeiten der Eigenfinanzierung von FuE, schlechtere Fremdfinanzierungskonditionen, höhere Eingangsbarrieren wegen des höheren Fixkostenanteils und der bei einem Misserfolg von Innovationsprojekten schwerer wiegenden existentiellen Konsequenzen, begrenztere Möglichkeiten für die Einstellung qualifizierten Personals aufgrund der erforderlichen Gehaltszahlungen und die fehlende Kapazität, um sich überhaupt mit FuE befassen zu können. Insgesamt arbeiteten in Deutschland etwa 81 % des FuE-Personals der Wirtschaft in Großunternehmen mit über 500 Beschäftigten. In Sachsen liege dieser Anteil bei lediglich etwa 33 %. Die relative Schwäche der sächsischen Wirtschaft zeigt sich Deutschland zufolge auch bei der Wahl des Arbeitsortes hochqualifizierter Personen. So habe Sachsen von den erwerbstätigen akademischen Nachwuchskräften des Prüfungsjahrgangs 2005 unter Berücksichtigung von Zu- und Abwanderungen einen Schwund von über 21 % zu verzeichnen gehabt. Bei den klassischen technischen Studiengängen wie der Elektrotechnik und dem Maschinenbau sowie bei den Wirtschaftsingenieuren habe der Saldo für Fachhochschulabsolventen sogar bei – 36 % und für Universitätsabsolventen bei – 41 % gelegen. Sachsen liege mit einer FuE-Intensität in der Wirtschaft von 1,07 % des BIP weit hinter dem erfolgreichsten Bundesland, das 3 % erreicht, zurück. Pro 1 000 Erwerbspersonen habe Sachsens Wirtschaft im Jahr 2005 4,3 FuE-Beschäftigte aufgewiesen, der deutsche Durchschnitt habe bei 7,5 gelegen. Aus Sachsen seien 2008 nur 2,0 % aller Patentanmeldungen in Deutschland gekommen. Ferner bestehe ein großes Produktivitätsgefälle: Die Produktivität in Sachsen liege um mehr als 20 % unter dem deutschen Durchschnitt und sogar unter dem Schnitt der ostdeutschen Länder.

| (7) | Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind. |
| --- | --- |

(7)

Was die besondere Form der Regelung und die festgelegten Voraussetzungen angeht, macht Deutschland geltend, eine Beschränkung auf Innovationsassistenten aus Forschungseinrichtungen oder großen Unternehmen mit mehrjähriger Berufserfahrung laufe dem Ziel der Regelung zuwider, dass möglichst viele Innovationsassistenten eingestellt werden. Im Rahmen der Regelung sollten Berufsanfänger unmittelbar im Anschluss an ihr Studium eingestellt werden, damit das aktuellste, gerade an den Hochschulen gelehrte Wissen in die KMU gelange. Die Innovationsassistenten sollten die begünstigten KMU dabei unterstützen, ihre Innovationskapazität zu verbessern und überhaupt FuE-Tätigkeiten aufzunehmen. Die Einstellung hochqualifizierten Personals mit mehrjähriger Berufserfahrung würde dagegen weit über das Ziel der in Rede stehenden Regelung hinausgehen und sei vielmehr für KMU geeignet, die im Innovationsprozess bereits weiter fortgeschritten sind.

2.2.1   Innovationsassistenten

| (8) | Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden. |
| --- | --- |

(8)

Gefördert werden soll die Schaffung von Stellen für ‚Innovationsassistenten‘. Zu verstehen sind darunter Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen und Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen, die von KMU beschäftigt werden.

| (9) | Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten. |
| --- | --- |

(9)

Für die Assistenten müssen neue Stellen geschaffen werden, d. h., sie dürfen nicht andere Mitarbeiter ersetzen. Während des Förderzeitraums müssen sie an einem Thema im Bereich FuEuI mit innovativem, technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeiten.

| (10) | Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig. |
| --- | --- |

(10)

Die Assistenten werden für einen Zeitraum von mindestens 12 Monaten eingestellt. Eine den Gepflogenheiten entsprechende Probezeit ist zulässig.

2.2.2   Rechtsgrundlage

| (11) | Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung: |
| --- | --- |

(11)

Folgende Vorschriften bilden die Rechtsgrundlage der Regelung:

| (12) | §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866); |
| --- | --- |

(12)

§§ 23 und 44 der Haushaltsordnung des Freistaates Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO) vom 10. April 2001 (SächsGVBl. S. 153), zuletzt geändert durch Artikel 2 des Gesetzes vom 12. Dezember 2008 (SächsGVBl. S. 866);

| (13) | Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538); |
| --- | --- |

(13)

Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen zur Sächsischen Haushaltsordnung (VwV-SäHO) vom 27. Juni 2005 (SächsABl. SDr. S. 226), geändert durch die Verwaltungsvorschrift vom 28. Dezember 2006 (SächsABl. 2007 S. 180) und die Verwaltungsvorschrift vom 11. Dezember 2007 (SächsABl. SDr. S. 538);

| (14) | Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007. |
| --- | --- |

(14)

Operationelles Programm des Freistaates Sachsen für den Europäischen Sozialfonds (ESF) im Ziel ‚Konvergenz‘ in der Förderperiode 2007-2013, CCI-Nr.: 2007 DE 051 PO 004, Fassung vom 20. Juli 2007.

2.2.3   Haushaltsmittel, Laufzeit und Bewilligungsbehörde

| (15) | Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR. |
| --- | --- |

(15)

Die für die Regelung bis zum 31. Dezember 2015 angesetzten Haushaltsmittel belaufen sich auf 30 Mio. EUR.

| (16) | Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden. |
| --- | --- |

(16)

Bewilligungsbehörde ist die Sächsische Aufbaubank (SAB) in Dresden.

2.2.4   Beihilfeempfänger und Beihilfebetrag

| (17) | Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen. |
| --- | --- |

(17)

Beihilfeempfänger im Rahmen der Regelung sind KMU mit Betriebsstätte in Sachsen.

| (18) | Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(18)

Die Beihilfe hat die Form eines Direktzuschusses. Sie wird für höchstens 36 Monate gewährt. Während der ersten 24 Monate kann der Begünstigte bis zu 50 % der Lohnkosten erhalten, während der letzten 12 Monate nur 25 %. Insgesamt darf der Beihilfebetrag 62 500 EUR je Person nicht übersteigen.

| (19) | Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen. |
| --- | --- |

(19)

Je Unternehmen sind zwei Stellen für Innovationsassistenten förderfähig. Werden nachstehende Voraussetzungen erfüllt, können im Rahmen der Regelung Beihilfen für weitere Innovationsassistenten gewährt werden: Erstens müssen die ursprünglich eingestellten Innovationsassistenten einen langfristigen Vertrag erhalten, und zweitens muss das jeweilige KMU nachweisen, dass pro neuem Innovationsassistenten, für den Fördergelder fließen, eine neue Stelle im Produktionsbereich geschaffen wird. Sonst kann ein KMU erst nach Ablauf eines Zeitraums von 24 Monaten nach dem Ende der Beschäftigung des letzten Innovationsassistenten, für den eine Beihilfe gewährt wurde, weitere Innovationsassistenten einstellen.

2.2.5   Kumulierung

| (20) | Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden. |
| --- | --- |

(20)

Deutschland hat erklärt, dass die Beihilfen im Rahmen der angemeldeten Regelung nicht mit Zuwendungen anderer Stellen zur Deckung derselben Kosten kumuliert werden.

3.   WÜRDIGUNG

3.1   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV

| (21) | Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar. |
| --- | --- |

(21)

Gemäß Artikel 107 Absatz 1 AEUV sind staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Beihilfen gleich welcher Art, die durch die Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen und den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen, mit dem Binnenmarkt unvereinbar.

| (22) | Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind. |
| --- | --- |

(22)

Die Maßnahme gilt als staatliche Beihilfe, wenn folgende Kriterien erfüllt sind: i) Die Maßnahme muss eine staatliche oder aus staatlichen Mitteln gewährte Förderung sein, ii) dem Unternehmen muss daraus ein wirtschaftlicher Vorteil erwachsen, iii) der Vorteil muss selektiv sein und iv) die Maßnahme verfälscht den Wettbewerb oder droht ihn zu verfälschen und beeinträchtigt den Handel zwischen Mitgliedstaaten. Es liegt eine staatliche Beihilfe vor, wenn die Voraussetzungen des Artikels 107 Absatz 1 AEUV kumulativ erfüllt sind.

| (23) | Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen. |
| --- | --- |

(23)

Die angemeldete Maßnahme wurde von der sächsischen Landesregierung als Beihilferegelung angenommen. Die Sächsische Aufbaubank wurde mit der Zahlung von Direktzuschüssen beauftragt, die Zahlungen aus staatlichen Mitteln darstellen. Da die Bank an die von der sächsischen Landesregierung verabschiedete Rechtsgrundlage gebunden ist, ist die Maßnahme dem Staat zuzurechnen.

| (24) | Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten. |
| --- | --- |

(24)

Die angemeldete Maßnahme sieht vor, dass eine begrenzte Anzahl von Unternehmen um einen Teil der Lohnkosten entlastet wird, die sie normalerweise selbst tragen müssten.

| (25) | Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen. |
| --- | --- |

(25)

Förderfähig im Rahmen der Regelung sind Unternehmen aus allen Wirtschaftszweigen. Fast alle, wenn nicht gar sämtliche Wirtschaftzweige unterliegen dem Wettbewerb. Da die finanzielle Förderung durch den Staat die Stellung der begünstigten Unternehmen im Vergleich zur Stellung derjenigen ihrer Wettbewerber, die mangels Betriebsstätte in Sachsen nicht förderfähig sind, stärken könnte, droht die Regelung den Wettbewerb zu verfälschen. Da zudem die Erzeugnisse begünstigter Unternehmen innerhalb der EU gehandelt werden oder gehandelt werden können, ist die Beihilfe geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen.

| (26) | In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben. |
| --- | --- |

(26)

In Anbetracht der relativ geringen Beihilfebeträge (höchstens 62 500 EUR je Assistent in drei Jahren und zwei Assistenten pro Unternehmen) forderte die Kommission Deutschland auf, in Erwägung zu ziehen, die Maßnahme derart umzugestalten, dass sie unter die De-minimis-Verordnung (9) fallen würde. In diesem Fall könnte davon ausgegangen werden, dass der Wettbewerb nicht verfälscht und/oder der Handel nicht beeinträchtigt würde. Deutschland wies diese Möglichkeit jedoch mit der Begründung ausdrücklich zurück, dass der dadurch entstehende hohe Verwaltungsaufwand für die KMU zu geringer allgemeiner Akzeptanz der Regelung führen würde. Die angestrebten positiven Auswirkungen auf die Innovationskapazität der KMU würden ausbleiben.

| (27) | Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar. |
| --- | --- |

(27)

Daher stellt die angemeldete Regelung eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 107 Absatz 1 AEUV dar.

3.2   Anmeldungt der Beihilfe

| (28) | Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten. |
| --- | --- |

(28)

Deutschland hat die Verlängerung und Änderung der Regelung vor der Durchführung angemeldet und somit die Stillhalteklausel des Artikels 108 Absatz 3 AEUV eingehalten.

| (29) | Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen. |
| --- | --- |

(29)

Was die mit der Entscheidung N 550/04 genehmigte Beihilferegelung angeht, stellt die Kommission jedoch fest, dass Deutschland anscheinend seiner Pflicht nicht nachgekommen ist, diese Regelung durch zweckdienliche Maßnahmen so zu ändern, dass sie ab dem 1. Januar 2008 mit dem Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation von 2006 (10) (nachstehend ‚FuEuI-Gemeinschaftsrahmen‘) vereinbar ist. Die Kommission wird dies im Rahmen eines gesonderten Verfahrens näher prüfen.

3.3   Vereinbarkeit der Maßnahme

| (30) | Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(30)

Nach Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV kann die Kommission staatliche Beihilfen für mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie die Entwicklung gewisser Wirtschaftszweige oder Wirtschaftsgebiete fördern, soweit sie die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

| (31) | Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12). |
| --- | --- |

(31)

Die Kommission verfügt im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 AEUV über einen weiten Beurteilungsspielraum (11). Daher hat sie in Leitlinien und Mitteilungen Kriterien für die Vereinbarkeit bestimmter Arten von Beihilfen mit dem Binnenmarkt nach Artikel 107 Absatz 3 AEUV festgelegt. Nach ständiger Rechtsprechung ist die Kommission im Bereich der Beihilfenkontrolle an die von ihr herausgegebenen Leitlinien und Mitteilungen gebunden, soweit diese nicht von den Regeln des AEUV abweichen und sie von den Mitgliedstaaten akzeptiert sind (12).

| (32) | Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können. |
| --- | --- |

(32)

Daher ist zunächst zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich einer bzw. mehrerer dieser Leitlinien oder Mitteilungen fällt und als mit dem Binnenmarkt vereinbar gelten kann, weil sie alle darin festgelegten Voraussetzungen für die Vereinbarkeit erfüllt. Die in Rede stehende Maßnahme kann unter den FuEuI-Rahmen fallen. Sie kann auch unter die in der Allgemeinen Gruppenfreistellungsverordnung aus dem Jahr 2008 (nachstehend ‚AGVO‘ genannt) (13) enthaltenen Regeln für allgemeine Beschäftigungs- und Ausbildungsbeihilfen fallen. Nach Erwägungsgrund 7 dieser AGVO sollten die Mitgliedstaaten unbeschadet der AGVO weiterhin die Möglichkeit haben, Beihilfen anzumelden, mit denen unter die AGVO fallende Ziele verfolgt werden. Bei der rechtlichen Würdigung solcher Beihilfen stützt sich die Kommission insbesondere auf die AGVO sowie auf die Kriterien, die in spezifischen, von der Kommission angenommenen Leitlinien oder Gemeinschaftsrahmen festgelegt sind, sofern die betreffende Beihilfemaßnahme unter solche spezifischen Regelungen fällt. Aus diesem Erwägungsgrund ergibt sich, dass die in der AGVO festgelegten Kriterien zur rechtlichen Würdigung angemeldeter Beihilfen ebenfalls als Leitlinien oder Mitteilung dienen können.

3.3.1   Würdigung auf der Grundlage des FuEuI-Rahmens

3.3.1.1   Geltungsbereich

| (33) | Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen. |
| --- | --- |

(33)

Der FuEuI-Rahmen gilt laut seinem Abschnitt 2.1 für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation. Im selben Abschnitt ist festgehalten, dass Personalkosten bei zahlreichen der unter den Gemeinschaftsrahmen fallenden Maßnahmen zwar beihilfefähig sind und außerdem eine Maßnahme über Beihilfen für das Ausleihen von hochqualifiziertem Personal eingeführt wurde, dass allgemeine Beschäftigungsbeihilfen für Forscher jedoch weiterhin unter die einschlägigen Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen fallen.

| (34) | Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen. |
| --- | --- |

(34)

Die angemeldete Beihilfe, deren ausdrücklicher Zweck es ist, Innovationen in KMU zu fördern und die berufliche Mobilität zwischen Wissenschaft und Wirtschaft zu erhöhen, fällt daher in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch einschlägiger Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen.

| (35) | Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen). |
| --- | --- |

(35)

Dem FuEuI-Rahmen zufolge sind Personalkosten vor allem dann förderfähig, wenn das begünstigte Unternehmen bestimmte FuE-Vorhaben durchführt (Abschnitt 5.1.4 FuEuI-Rahmen) oder wenn es beabsichtigt, hochqualifiziertes Personal von einer anderen Einrichtung auszuleihen (Abschnitt 5.7 FuEuI-Rahmen).

3.3.1.2   Würdigung als Beihilfe für FuEuI-Vorhaben

| (36) | Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann. |
| --- | --- |

(36)

Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens zufolge müssen Beihilfen, einschließlich Beihilfen in Form eines Zuschusses zu Personalkosten, unmittelbar mit einem konkreten, von einem Unternehmen durchgeführten FuE-Vorhaben in Verbindung stehen. Abschnitt 5.1.4 des Rahmens erlaubt die Förderung von Personalkosten für Forscher, Techniker und sonstige Personen, soweit diese mit dem Forschungsvorhaben beschäftigt sind, wobei die Beihilfeintensität je nach Art der Forschung (Grundlagenforschung, industrielle Forschung oder experimentelle Entwicklung) zwischen 25 und 100 % liegen kann.

| (37) | Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet. |
| --- | --- |

(37)

Mit der zu würdigenden Regelung soll jedoch die befristete oder unbefristete Beschäftigung von Personal, das keinem bestimmten FuE-Vorhaben zugeordnet ist, finanziell gefördert werden. Im Entwurf der Rechtsgrundlage der Regelung wird lediglich verlangt, dass die im Rahmen der Regelung eingestellte Person an einem Thema aus dem Bereich Forschung und Entwicklung mit technologieorientiertem Inhalt oder im Innovationsmanagement innerhalb des KMU arbeitet.

| (38) | Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können. |
| --- | --- |

(38)

Beim derzeitigen Verfahrensstand ist die Kommission der Auffassung, dass diese vage Aufgabenbeschreibung für die im Rahmen der Regelung eingestellten Mitarbeiter eine auch nur teilweise Zuordnung der Tätigkeiten der Innovationsassistenten zu spezifischen Forschungsvorhaben nicht erlaubt. Daher geht die Kommission beim derzeitigen Stand davon aus, dass die Beschäftigungskosten im Rahmen der Regelung nicht als förderfähige Kosten nach Abschnitt 5.1.4 des FuEuI-Rahmens angesehen werden können.

| (39) | Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(39)

Aus diesen Gründen hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.1 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.1.3   Würdigung als Beihilfe für das Ausleihen hochqualifizierten Personals nach dem FuEuI-Rahmen

| (40) | In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein. |
| --- | --- |

(40)

In Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens werden die Voraussetzungen im Zusammenhang mit dem Ausleihen hochqualifizierten Personals festgelegt. So darf das ausgeliehene Personal kein anderes Personal ersetzen, sondern ist in einer neu geschaffenen Funktion in dem begünstigten Unternehmen zu beschäftigen und muss zuvor wenigstens zwei Jahre in der Forschungseinrichtung oder dem Großunternehmen, die bzw. das das Personal ausleiht, beschäftigt gewesen sein.

| (41) | Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person. |
| --- | --- |

(41)

Ferner muss das abgeordnete Personal innerhalb des KMU, das die Beihilfe erhält, im Bereich FuEuI arbeiten. Förderfähig sind sämtliche Personalkosten für das Ausleihen und die Beschäftigung hochqualifizierten Personals einschließlich der Kosten für das Einschalten einer Vermittlungseinrichtung sowie einer Mobilitätszulage für das abgeordnete Personal. Die Beihilfehöchstintensität beträgt 50 % der förderfähigen Kosten über einen Zeitraum von höchstens drei Jahren je Unternehmen und ausgeliehener Person.

| (42) | Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann. |
| --- | --- |

(42)

Die angemeldete Maßnahme sieht die Abordnung solchen Personals nicht vor. Vielmehr sollen befristete Einstellungen mit Aussicht auf unbefristete Übernahme erfolgen. Die Definition der Innovationsassistenten als Absolventen von Hochschulen, Fachhochschulen oder Berufsakademien, die ein mindestens dreijähriges Studium abgeschlossen haben, sowie als junge Forscher von Hochschulen und Forschungseinrichtungen entspricht nicht der in Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens festgelegten Definition hochqualifizierten Personals als ‚Forscher, Ingenieure, Designer und Marketingspezialisten mit Universitätsabschluss und wenigstens fünf Jahren einschlägiger Berufserfahrung‘, wozu auch eine Promotionstätigkeit gerechnet werden kann.

| (43) | Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt. |
| --- | --- |

(43)

Angesichts dieser offenkundigen Unterschiede hegt die Kommission Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Abschnitts 5.7 des FuEuI-Rahmens erfüllt.

3.3.2   Würdigung als Beschäftigungsbeihilfe nach der AGVO

| (44) | Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind. |
| --- | --- |

(44)

Die AGVO hat das in Abschnitt 2.1 des FuEuI-Rahmens als einschlägige Beihilfevorschriften für Beschäftigungsbeihilfen genannte Instrument ersetzt. Daher ist zu prüfen, ob die angemeldete Beihilfe in den Geltungsbereich der AGVO fällt und ob gegebenenfalls die darin festgelegten Kriterien erfüllt sind.

3.3.2.1   Geltungsbereich

| (45) | Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO. |
| --- | --- |

(45)

Der in ihrem Artikel 1 abgesteckte Geltungsbereich der AGVO umfasst unter Buchstabe b auch Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die angemeldete Regelung fällt als Beschäftigungsbeihilfe für KMU somit in den Geltungsbereich der AGVO.

| (46) | Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt. |
| --- | --- |

(46)

Die Voraussetzungen für die Vereinbarkeit werden in Bezug auf Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU in Artikel 15 und in Bezug auf Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer in Artikel 40 der AGVO dargelegt.

3.3.2.2   Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU

| (47) | Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig. |
| --- | --- |

(47)

Artikel 15 der AGVO regelt Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU. Die Beihilfeintensität darf bei kleineren Unternehmen 20 % der beihilfefähigen Kosten und bei mittleren Unternehmen 10 % der beihilfefähigen Kosten nicht überschreiten. Die geschätzten Lohnkosten für direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze sind über einen Zeitraum von zwei Jahren förderfähig.

| (48) | Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet. |
| --- | --- |

(48)

Die Kommission stellt fest, dass erstens die angemeldete Beihilfeintensität in den beiden ersten Jahren 50 und im dritten Jahr 25 % der Lohnkosten beträgt, was die erlaubten Werte überschreitet.

| (49) | Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind. |
| --- | --- |

(49)

Zweitens wären die Lohnkosten im Rahmen der angemeldeten Regelung über drei Jahre förderfähig, während nach der AGVO höchstens zwei Förderjahre zulässig sind.

| (50) | Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht. |
| --- | --- |

(50)

Drittens sind der AGVO zufolge Lohnkosten nur insoweit förderfähig, wie sie sich auf direkt durch ein Investitionsvorhaben geschaffene Arbeitsplätze beziehen. Die bisher von Deutschland übermittelten Angaben deuten darauf hin, dass im Rahmen der angemeldeten Regelung kein direkter Zusammenhang zwischen den Innovationsassistenten und einem Investitionsvorhaben besteht.

| (51) | Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(51)

Aus diesen Gründen ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass die angemeldete Regelung die Voraussetzungen des Artikel 15 der AGVO nicht erfüllt.

3.3.2.3   Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer

| (52) | Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer. |
| --- | --- |

(52)

Artikel 40 der AGVO regelt Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer.

| (53) | Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist. |
| --- | --- |

(53)

Der Begriff des ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ wird in Artikel 2 Absatz 18 der AGVO näher bestimmt. Die Kommission stellt beim derzeitigen Stand fest, dass die Beihilferegelung nicht auf die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer beschränkt zu sein scheint. Sie zweifelt daher, ob diese Voraussetzung erfüllt ist und fordert Deutschland auf, klarzustellen, ob die Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer beschränkt ist.

| (54) | Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(54)

Nach Artikel 40 der AGVO ist eine Beihilfeintensität von 50 % der Lohnkosten zulässig. Die Kommission stellt fest, dass die in Rede stehende Regelung diese Voraussetzung erfüllt.

| (55) | Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt. |
| --- | --- |

(55)

Nach Artikel 40 der AGVO sind die Lohnkosten jedoch nur über einen Zeitraum von höchstens 12 Monaten beihilfefähig. Da die angemeldete Regelung einen Förderzeitraum von bis zu 36 Monaten vorsieht, ist diese Voraussetzung nicht erfüllt.

| (56) | Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt. |
| --- | --- |

(56)

Nach Artikel 40 der AGVO muss die Einstellung eines Innovationsassistenten ferner einen Nettozuwachs an Beschäftigten im Vergleich zur durchschnittlichen Beschäftigtenzahl in den vorausgegangenen zwölf Monaten zur Folge haben oder aber die Stelle sollte im Anschluss an das freiwillige Ausscheiden, die Invalidisierung, den Eintritt in den Ruhestand aus Altersgründen, die freiwillige Reduzierung der Arbeitszeit oder die rechtmäßige Entlassung eines Mitarbeiters wegen Fehlverhaltens und nicht infolge des Abbaus von Arbeitsplätzen frei geworden sein. Da im Rahmen der Regelung neue Stellen für die Assistenten geschaffen werden müssen, d. h., die Assistenten keine anderen Mitarbeiter ersetzen dürfen, ist diese Voraussetzung erfüllt.

| (57) | Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist. |
| --- | --- |

(57)

Schließlich schreibt Artikel 40 der AGVO vor, dass der benachteiligte Arbeitnehmer — außer bei rechtmäßiger Entlassung wegen Fehlverhaltens — Anspruch hat auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist. Der Kommission liegen beim derzeitigen Stand keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob diese Voraussetzung erfüllt ist.

| (58) | Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind. |
| --- | --- |

(58)

Zuvorderst deswegen, weil der Förderzeitraum im Rahmen der Regelung 12 Monate je Innovationsassistenten überschreitet und die Regelung nicht auf Personen beschränkt ist, die der Begriffsbestimmung eines ‚benachteiligten Arbeitnehmers‘ nach Artikel 2 Absatz 18 der AGVO entsprechen, hegt die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob alle Voraussetzungen des Artikels 40 der AGVO erfüllt sind.

3.3.3   Würdigung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV

| (59) | Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden. |
| --- | --- |

(59)

Deutschland zufolge sollte die angemeldete Beihilfe unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV gewürdigt und von den im FuEuI-Rahmen und in der AGVO festgelegten Voraussetzungen abgesehen werden.

| (60) | Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint. |
| --- | --- |

(60)

Nach vorläufiger Prüfung stellt die Kommission fest, dass die angemeldete Maßnahme in den Geltungsbereich sowohl des FuEuI-Rahmens als auch der AGVO zu fallen scheint.

| (61) | Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat. |
| --- | --- |

(61)

Daher ist die Kommission beim derzeitigen Stand der Auffassung, dass sie bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV aus den in den Erwägungsgründen 31 ff. dargelegten Gründen diese beiden Texte heranzuziehen hat.

| (62) | Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können. |
| --- | --- |

(62)

Wenn zwingende Gründe vorliegen, kann die Kommission ihren Beurteilungsspielraum jedoch erneut nutzen, sofern sie sich innerhalb der vom AEUV und den allgemeinen Rechtsgrundsätzen abgesteckten Grenzen und insbesondere des Gleichbehandlungsgrundsatzes bewegt, wie er vom Gerichtshof ausgelegt wurde (14). Dazu ist in der Regel die Eröffnung eines förmlichen Prüfverfahrens erforderlich, damit alle Beteiligten Stellung nehmen können.

| (63) | In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft. |
| --- | --- |

(63)

In diesem Zusammenhang darf die Kommission Beihilfen der Rechtsprechung des Gerichtshofs zufolge als mit dem Binnenmarkt vereinbar erklären, wenn sie einem Ziel von gemeinsamem Interesse dienen (15), zur Erreichung dieses Ziels notwendig sind (16) und die Handelsbedingungen nicht in einer Weise verändern, die dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft.

3.3.3.1   Ziel von gemeinsamem Interesse

| (64) | Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt. |
| --- | --- |

(64)

Mit der Maßnahme wird das Ziel verfolgt, Innovationen zu fördern und Arbeitsplätze zu schaffen. Diese Ziele wurden jedoch auch im FuEuI-Rahmen und in der AGVO als Ziele von gemeinsamem Interesse anerkannt.

3.3.3.2   Notwendigkeit der Beihilfe

| (65) | Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):






  a) | Ist die Beihilfe das geeignete Mittel? |
| --- | --- | --- |

(65)

Um festzustellen, ob eine Beihilfe notwendig ist, prüft die Kommission in ihrer ständigen Praxis insbesondere, ob das Beihilfeinstrument geeignet ist, das im gemeinsamen Interesse liegende Ziel zu verwirklichen, d. h., das Marktversagen zu beheben (17). Bei der Würdigung der Notwendigkeit einer Beihilfe prüft die Kommission in erster Linie folgende Fragen (18):

a)

Ist die Beihilfe das geeignete Mittel?

| b) | Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen? |
| --- | --- |

b)

Hat sie einen Anreizeffekt, d. h., ändert sie das Verhalten von Unternehmen?

| c) | Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden? |
| --- | --- |

c)

Ist die Beihilfe verhältnismäßig, d. h., könnte dieselbe Verhaltensänderung auch mit weniger Beihilfen erreicht werden?

| (66) | Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden. |
| --- | --- |

(66)

Deutschland argumentiert im vorliegenden Fall, es sei notwendig, KMU bei der Ausarbeitung von FuE-Vorhaben, die im Rahmen konkreter FuE-Regelungen in Sachsen förderfähig sein könnten, zu unterstützen. Die Innovationsassistenten würden grundlegende Ideen für potenzielle FuE-Vorhaben einbringen. Hochschulabsolventen seien dazu besser geeignet und außerdem kostengünstiger als im Rahmen des FuEuI-Rahmens förderfähiges ausgeliehenes hochqualifiziertes Personal. Zugleich werde die Beschäftigung und besonders die Beschäftigung junger Absolventen in der Region gefördert, so dass eine einzige Maßnahme beiden Zielen diene: der Intensivierung von FuE-Tätigkeiten und der Schaffung von Arbeitsplätzen. Da die geförderten KMU dem verarbeitenden Gewerbe angehörten, sei starker Handel innerhalb der EU zu erwarten, doch könnte die Verfälschung des Wettbewerbs, soweit sie dem gemeinsamen Interesse zuwiderläuft, aufgrund des begrenzten Beihilfebetrags (in der Regel höchstens 125 000 EUR je KMU über einen Zeitraum von drei Jahren) außer Acht gelassen werden.

| (67) | Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben. |
| --- | --- |

(67)

Deutschland hat die geltend gemachte besondere Lage Sachsens bislang nicht hinreichend mit Vergleichszahlen aus anderen ostdeutschen Bundesländern oder anderen EU-Regionen in ähnlicher Lage untermauert. In der in den Erwägungsgründen 6 und 7 beschriebenen Situation befinden sich, in mehr oder minder starkem Maße, die meisten Regionen in den neuen Mitgliedstaaten, die von der Planwirtschaft auf die Marktwirtschaft umgestellt haben.

| (68) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden. |
| --- | --- |

(68)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass die von Deutschland im Rahmen der vorläufigen Prüfung der Maßnahme übermittelten und in den Erwägungsgründen 6 und 7 dargelegten Angaben bislang keinen zwingenden Grund für eine Würdigung der Regelung unmittelbar auf der Grundlage von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV bilden.

| (69) | Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten. |
| --- | --- |

(69)

Beim derzeitigen Stand ist die Kommission der Auffassung, dass die von Deutschland verfolgten Ziele auch mittels solcher staatlicher Beihilfen erreichbar sind, die die im FuEuI-Rahmen und in der AGVO niedergelegten Voraussetzungen erfüllen. So könnte Deutschland insbesondere folgende Beihilfen gewähren: De-minimis-Beihilfen je KMU in Höhe von bis zu 200 000 EUR, Beihilfen im Rahmen des FuEuI-Rahmens für konkrete FuE-Vorhaben und die Ausleihung hochqualifizierten Personals, Beschäftigungsbeihilfen über einen Zeitraum von bis zu zwei Jahren, sofern die Beschäftigung mit einem konkreten Investitionsvorhaben in Zusammenhang steht, und Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer über einen Zeitraum von bis zu 12 Monaten.

| (70) | Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen. |
| --- | --- |

(70)

Die Kommission vertritt beim derzeitigen Stand daher die Auffassung, dass die von Deutschland unterbreiteten Elemente unzureichend sind und Deutschland nicht nachgewiesen hat, dass die im Rahmen der Regelung zu erfüllenden Voraussetzungen vom FuEuI-Rahmen und der AGVO abweichen müssen.

3.3.3.3   Gewichtung der Auswirkungen auf die Handelsbedingungen und das gemeinsame Interesse

| (71) | Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern. |
| --- | --- |

(71)

Die Kommission hat die Vorschriften im FuEuI-Rahmen und in der AGVO jeweils so gestaltet, dass die nach diesen allgemeinen Vorschriften genehmigten Beihilfen die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern.

| (72) | Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde. |
| --- | --- |

(72)

Nach Prüfung der verfügbaren Informationen scheint die angemeldete Regelung eine Betriebsbeihilfe in Form eines Lohnkostenzuschusses in Höhe von 50 % über einen Zeitraum von drei Jahren darzustellen. Betriebsbeihilfen verfälschen Wettbewerb und Handel in der Regel stärker als Investitionsbeihilfen. Die Beihilfeintensität liegt mit 50 % relativ hoch, und die Laufzeit von drei Jahren ist verhältnismäßig lang. Trotz des begrenzten Gesamtbeihilfebetrags je gefördertem KMU hat die Kommission beim derzeitigen Stand Zweifel, ob die angemeldete Regelung die Handelsbedingungen nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verändern würde.

| (73) | Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen. |
| --- | --- |

(73)

Auf der Grundlage von Abschnitt 3.3.3.2 kann die Kommission beim derzeitigen Stand daher nicht den Schluss ziehen, dass die angeblichen positiven Folgen der Maßnahme die eventuell verursachten Verfälschungen überwiegen.

4.   ZUSAMMENFASSUNG DER ZUM AUSDRUCK GEBRACHTEN ZWEIFEL

| (74) | Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(74)

Aus den vorstehend dargelegten Gründen hegt die Kommission nach einer vorläufigen Prüfung der Maßnahme Zweifel, ob die angemeldete Beihilfe auf der Grundlage entweder des FuEuI-Rahmens oder der AGVO als mit Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV vereinbar angesehen werden kann.

| (75) | Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen. |
| --- | --- |

(75)

Die Kommission zweifelt daran, dass die Innovationsassistenten die Voraussetzungen der Abschnitte 5.1 und 5.7 des FuEuI-Rahmens bezüglich Beschäftigungsbeihilfen erfüllen.

| (76) | Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht. |
| --- | --- |

(76)

Die Kommission hegt auch Zweifel, ob Beihilfeintensitäten für FuE-Tätigkeiten unmittelbar auf Lohnkostenzuschüsse für Innovationsassistenten angewendet werden können, deren Beschäftigung nicht, wie in Abschnitt 5.1 des FuEuI-Rahmens gefordert, mit einem konkreten FuE-Vorhaben in Zusammenhang steht.

| (77) | Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können. |
| --- | --- |

(77)

Ferner zweifelt die Kommission an der Vereinbarkeit der Maßnahme mit Abschnitt 5.7 des FuEuI-Rahmens, vor allem in Bezug auf die befristete/unbefristete Einstellung anstelle einer Ausleihung von Personal und aufgrund der Tatsache, dass die Definition der Innovationsassistenten im Rahmen der Regelung die Voraussetzungen nicht erfüllt, um als hochqualifiziertes Personal im Sinne von Abschnitt 2.2 Buchstabe k des FuEuI-Rahmens gelten zu können.

| (78) | Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt. |
| --- | --- |

(78)

Des Weiteren zweifelt die Kommission daran, dass die Maßnahme die Voraussetzungen der Artikel 15 (Investitions- und Beschäftigungsbeihilfen für KMU) und 40 (Beihilfen für die Einstellung benachteiligter Arbeitnehmer) der AGVO erfüllt.

| (79) | Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben. |
| --- | --- |

(79)

Bezüglich Artikel 15 beziehen sich die Zweifel der Kommission besonders auf den Förderzeitraum, die Beihilfeintensität und den Zusammenhang mit einem Investitionsvorhaben.

| (80) | Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird. |
| --- | --- |

(80)

Bezüglich Artikel 40 betreffen die Zweifel vor allem den Förderzeitraum und das Fehlen einer ersichtlichen Beschränkung der Regelung auf benachteiligte Arbeitnehmer im Sinne von Artikel 2 Absatz 18 der AGVO. Ferner liegen der Kommission keine ausreichenden Informationen vor, um feststellen zu können, ob der Anspruch auf eine dauerhafte Beschäftigung über den Mindestzeitraum, der in den einschlägigen einzelstaatlichen Rechtsvorschriften oder in Tarifvereinbarungen über Beschäftigungsverträge niedergelegt ist, gewährleistet wird.

| (81) | Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte. |
| --- | --- |

(81)

Da Deutschland nicht ausreichend begründet hat, weshalb die angemeldete Beihilfe nicht in den Geltungsbereich des FuEuI-Rahmens und der AGVO fallen sollte, ist die Kommission verpflichtet, bei der Nutzung ihres Beurteilungsspielraums im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV diese beiden Texte als Grundlage heranzuziehen. Beim derzeitigen Sachstand geht die Kommission davon aus, dass Deutschland keine zwingenden Gründe dafür angeführt hat, dass die Kommission ihren Beurteilungsspielraum im Rahmen von Artikel 107 Absatz 3 Buchstabe c AEUV erneut nutzen sollte.

| (82) | Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss. |
| --- | --- |

(82)

Die vorläufige Prüfung der angemeldeten Maßnahme lässt den Schluss nicht zu, dass die Maßnahme mit dem Binnenmarkt vereinbar ist, so dass die Kommission alle erforderlichen Anhörungen vornehmen und hierzu das Verfahren nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV einleiten muss.

5.   BESCHLUSS

| (83) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. |
| --- | --- |

(83)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 108 Absatz 2 AEUV auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln.

| (84) | Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind. |
| --- | --- |

(84)

Die Kommission erinnert Deutschland an die aufschiebende Wirkung von Artikel 108 Absatz 3 AEUV und verweist auf Artikel 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates, wonach alle rechtswidrigen Beihilfen unter Umständen vom Empfänger zurückzufordern sind.

| (85) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“ |
| --- | --- |

(85)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie die Beteiligten durch Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung dieses Schreibens im Amtsblatt der Europäischen Union von dem Vorgang in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.“

---

(1)  Nařízení Komise (ES) č. 1998/2006 ze dne 15. prosince 2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na podporu de minimis, (Úř. věst. L 379, 28.12.2006, s. 5).

1

de minimis

(2)  Rámec Společenství pro státní podporu výzkumu, vývoje a inovací, (Úř. věst. C 323, 30.12.2006, s. 1).

2

(3)  Nařízení Komise (ES) č. 800/2008 ze dne 6. srpna 2008, kterým se v souladu s články 87 a 88 Smlouvy o ES prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné se společným trhem (obecné nařízení o blokových výjimkách), (Úř. věst. L 214, 9.8.2008, s. 3).

3

(4)  ABl. C 395 vom 31.12.1994, S. 14.

4

(5)  ABl. C 83 vom 11.4.1986, S. 2.

5

(6)  ABl. C 45 vom 17.2.1996, S. 5.

6

(7)  ABl. C 95 vom 20.4.2005, S. 9.

7

(8)  Im Sinne der KMU-Definition in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36).

8

(9)  Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 der Kommission vom 15. Dezember 2006 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf De-minimis-Beihilfen (ABl. L 379 vom 28.12.2006, S. 5).

9

(10)  ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1.

10

(11)  Rechtssache C-142/87, Belgien/Kommission, Slg. 1990, I-959, Randnr. 56, und Rechtssache C-39/94, SFEI und andere/La Poste und andere, Slg. 1996, I-3547, Randnr. 36.

11

Belgien/Kommission

SFEI und andere/La Poste und andere

(12)  Rechtssache C-313/90, CIRFS und andere/Kommission, Slg. 1993, I-1125, Randnr. 36, Rechtssache C-311/94, IJssel-Vliet, Slg. 1996, I-5023, Randnr. 43, und Rechtssache C-351/98, Spanien/Kommission, Slg. 2002, I-8031, Randnr. 53.

12

CIRFS und andere/Kommission

IJssel-Vliet

(13)  Verordnung (EG) Nr. 800/2008 der Kommission vom 6. August 2008 zur Erklärung der Vereinbarkeit bestimmter Gruppen von Beihilfen mit dem Gemeinsamen Markt in Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag (allgemeine Gruppenfreistellungsverordnung) (ABl. L 214 vom 9.8.2008, S. 3).

13

(14)  Siehe insbesondere Urteil des Gerichtshofs vom 24. März 1993, Comité International de la Rayonne et des Fibres Synthétiques (CIRFS)/Kommission (C-313/90, Sgl. 1993, I-1125).

14

(15)  Urteil des Gerichts vom 14. Januar 2009, Kronoply/Kommission (T-162/06, Slg. S. II-1, insbesondere Randnrn. 65, 66, 74 und 75).

15

(16)  Urteil des Gerichts vom 7. Juni 2001, Agrana Zucker und Stärke / Kommission (T-187/99, Slg. II-1587, Randnr. 74), Urteil des Gerichts vom 14. Mai 2002, Graphischer Maschinenbau/Kommission (T-126/99, Slg. II-2427, Randnrn. 41-43), Urteil des Gerichtshofs vom 15. April 2008, Nuova Agricast (Rechtssache C-390/06, Slg. I-2577, Randnrn. 68-69).

16

(17)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

17

(18)  Gemeinschaftsrahmen für staatliche Beihilfen für Forschung, Entwicklung und Innovation, Abschnitt 1.3 (ABl. C 323 vom 30.12.2006, S. 1), Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Umweltschutzbeihilfen, Randnummer 1.3 (ABl. C 82 vom 1.4.2008, S. 1).

18

---